[ed2k] Sense Ficció - 10ª temporada (2017-2018) - Pàgina 4 - TotsRucs\nEntrada Autor: Suzume » dv. maig 18, 2018 9:21\nEntrada Autor: r5004 » dv. maig 25, 2018 19:39\n10x24 - Desemparats. El dolor - Qualsevol cosa abans que una puta\n"DESEMPARATS. EL DOLOR"\nEl primer documental del “Sense ficció” es fixa en aquells casos en què el sistema ha fallat i, per tant, ha provocat una terrible i innecessària situació de trencament familiar. En el primer capítol, el dolor d’aquestes famílies n’és el protagonista. Un dolor provocat per errades dels serveis mèdics, per les presses dels serveis socials, per les pors mediàtiques del sistema... Pares que no poden recuperar els seus fills fins passats molts anys i que, mentrestant, han d’acceptar un règim de visites escàs i vigilat. Alguns no els recuperen mai. L’administració, per protegir els menors, ha teixit una sèrie de protocols que s’han de complir. La roda, quan s’engega, costa molt d’aturar.\n“QUALSEVOL COSA ABANS QUE UNA PUTA”\nL’11 de juliol del 2013, Eva-Marree Kullander va morir assassinada pel seu excompany, Joel Kabagambe, a la seu dels serveis socials de Västeras, a Suècia. Tenia 27 anys i era mare de dos nens. El seu malson havia començat l’any 2009, quan es va quedar embarassada del segon. Arran de patir diversos episodis de violència masclista exercida per la seva parella, va demanar ajuda als serveis socials, on la van animar a deixar-lo. Pocs mesos després del naixement de la segona criatura, la seva situació econòmica era tan crítica que va decidir treballar com a noia de companyia a Estocolm amb el pseudònim de “Petit Jasmine”. Només van ser dues setmanes, cinc clients, però l’estigma social va marcar la resta de la seva vida. Per entendre la seva història, cal contextualitzar-la en el seu marc social i jurídic. El 1999, Suècia va ser el primer país al món a adoptar una llei que criminalitzava els clients. A la pràctica no se n’ha empresonat mai cap, però la situació de les prostitutes ha empitjorat, tot i que la seva activitat ja no és il·legal. La llei les considera víctimes de la violència sexual, tant si se’n consideren com si no. Es fa tot el possible perquè abandonin la prostitució i se les desacredita sistemàticament si no segueixen aquest rol o si no se’n penedeixen. En assabentar-se que l’Eva-Marree Kullander havia exercit com a prostituta, els serveis socials van decidir treure-li la custòdia dels fills. Es van presentar a casa seva amb la policia i, sense cap explicació, li van prendre els nens. La custòdia va passar a mans de l’exparella, tot i els seus antecedents per violència. Durant anys, l’Eva-Marree va lluitar per tots els mitjans amb l’administració i la justícia per recuperar els fills, sense èxit. Tot i que va aconseguir una sentència judicial que li concedia el dret de visitar els fills, l’exparella va anul·lar sistemàticament les visites el dia abans durant tres anys.\nRipejos parats per unes setmanes.\nEntrada Autor: r5004 » dc. maig 30, 2018 20:15\n10x25 - Desemparats. L'abús - Desemparats. El debat\n"Sense ficció" estrena la segona part del treball d'investigació "Desemparats", que es iniciar amb el capítol "Desemparats. El dolor". En alguns casos la situació de sobreocupació i barreja de menors de diferents edats i problemàtiques fa que el centre de menors es converteixi en un malson, pitjor que el lloc d’on s’ha volgut rescatar el menor. Nois i noies que han viscut en centres de menors comparteixen a “Sense ficció” les seves experiències, abusos, intimidacions, pors i, també, l’alliberament de la sortida o l’escapada d’aquell lloc que els angoixava. L’execució dels protocols de desemparament fa créixer el nombre de menors susceptibles d’haver d’ingressar en un centre d’acollida o protecció. Això suposa unes necessitats en infraestructures que les fundacions del Tercer Sector estan disposades a assumir. Algunes fundacions, que són entitats sense ànim de lucre, creen Societats Limitades que sí que treuen beneficis de la seva vinculació amb el tercer sector. És ètic fer negoci amb els desemparats?\n"DESEMPARATS. EL DEBAT"\nDesprés del documental “Desemparats. L’abús”, el programa “Sense ficció” continuarà amb un debat sobre el sistema de protecció de menors conduït per Albert Elfa i Montse Armengou. Hi participaran Georgina Oliva, directora general de la DGAIA, Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència; Pilar Núñez, en representació de FEDAIA, Federació d'Entitats d'Atenció i d'Educació a la Infància i a l'Adolescència; Paco Cárdenas, president d’APRODEME, Associació per la Defensa del Menor; Conchita Peña, degana del Col·legi de Treball Social de Catalunya; David Rodríguez, educador social i membre CGT i el psiquiatre i psicòleg Juan Luis Linares, director de l’Escola de Teràpia Familiar de l’Hospital Sant Pau de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nEntrada Autor: r5004 » dj. juny 07, 2018 4:51\n10x26 - Refugiats: Un negoci a l'alça\nPer a la gran majoria de nosaltres, els camps de refugiats responen a les necessitats d’una situació d’emergència. Però, de fet, la realitat d’aquests camps és ben diferent. El fet que s’hagin multiplicat arreu del món és una demostració clara que una situació considerada “excepcional” és, en la pràctica, un sistema durador, lucratiu i de llarg recorregut. És un autèntic mercat, en què els estats, les organitzacions internacionals i els inversors miren de sortir-hi tots guanyant. Arreu del món, 12 milions de persones viuen en camps de refugiats. Més de 60 milions transiten per un camp o un altre. Sota diverses formes, actualment els camps són habituals gairebé a tot arreu. Qui els erigeix? Amb quina legitimitat? Qui se’n beneficia? Com és que els camps proliferen i per què es mantenen? Suposen l’única solució a una política migratòria que sembla molt difícil de definir? A través d’una minuciosa recerca dins d’aquest món invisible, el documental llança una altra mirada a la migració contemporània. Descriu i revela els mecanismes que s’amaguen darrere un fenomen de gran abast: la “campificació” del món. Empesos per les guerres i les catàstrofes, desatesos per estats que no volen acollir-los, vint milions d’exiliats troben refugi als camps de refugiats. Camps de refugiats, centres de retenció, campaments d’espera... pensats com una solució humanitària d’urgència, aquests llocs d’aïllament es cronifiquen arreu del planeta. Considerats com a beneficiaris d’ajuda, els refugiats queden sotmesos a una nova llei: la del mercat. Ara les empreses privades ja són presents als camps. Confrontades amb un esclat de necessitats, els organismes humanitaris de l’ONU que gestionen els camps (l’Alt Comissariat per als Refugiats –ACNUR, en anglès UNHCR–, el Programa Alimentari Mundial...) opten per les empreses privades pensant que seran més innovadores i més barates, i que proporcionaran serveis més dignes als refugiats. Des de petites i mitjanes empreses fins a multinacionals, des de bancs fins a grups de seguretat privada, aquestes empreses penetren, així, dins un nou sector d’activitat. Un mercat d’un gran potencial, si comptem que el volum econòmic mundial del sector humanitari s’estima en uns 20.000 milions d’euros anuals. Als camps, el sector privat aixeca ciutats de barracons; empreses de tecnologia punta serveixen sistemes biomètrics per identificar els refugiats; les grans marques de distribució hi inauguren supermercats. Els seus productes, serveis i tecnologia hi troben oportunitats a gran escala. Els interessos d’aquestes empreses sempre s’admeten obertament? Els refugiats són un sector nou de consumidors? Poblacions de prova per a productes nous? Com és que l’economia de mercat s’introdueix en aquestes zones conflictives del món? Territori d’interessos econòmics, els camps de refugiats també són escenaris de mercantilització política, utilitzats a plaer per països rics que prefereixen no acollir aquestes poblacions poc atractives. En les negociacions internacionals, s’hi decideix el preu dels camps i de les crisis migratòries. L’acord firmat entre la Unió Europea i Turquia, que adjudica al govern turc la gestió dels migrants arribats al seu territori, n’és la il·lustració perfecta. El documental posa el focus en els camps de refugiats més grans d’Europa (Calais; Moria, a l’illa grega de Lesbos; Elbeyli, a Turquia), però també a Jordània (Zaatari) i a Kènia, a Dadaab, el camp de refugiats més antic del món. El film es fica entre les bambolines d’aquest mercat emergent, una cara amagada de la vida dels camps i de les crisis migratòries. “Refugiats: un negoci a l’alça” també revela els mecanismes profunds que actuen al voltant dels camps. Des dels interessos econòmics fins a la instrumentalització política, en què els estats negocien el preu d’aquestes poblacions poc desitjades, amb la finalitat de relegar-les més fàcilment a aquests indrets de vida paral·lela.\nEntrada Autor: r5004 » dj. juny 14, 2018 19:36\n10x27 - Shootball - Pedofília a l'Església: El pes del silenci\nLa confessió davant de càmera de Joaquín Benítez, autor d'abusos sexuals a alumnes quan era professor de l'Escola Maristes Sants - Les Corts i únic acusat pel cas Maristes que anirà a judici. Durant quaranta anys, en tres escoles maristes, es va violar menors que tenien entre 6 i 14 anys. 43 exalumnes van denunciar 12 professors o religiosos. El relat de les víctimes, les seves seqüeles, i la lluita d'un pare coratge en busca de justícia.\nLa pedofília i els abusos sexuals a menors en el si de l'Església catòlica són una xacra per a aquesta institució. Aquest documental d'investigació posa de manifest que hi ha sacerdots condemnats per pedofília que encara estan en actiu, i que, malauradament, de vegades continuen estant en contacte amb menors. També denuncia el sistema que fan servir les altes jerarquies de l'Església per protegir i encobrir els sacerdots acusats de pedofília. Un escàndol que es va escampant com una taca d'oli i que esquitxa fins i tot el mateix papa Francesc.\nEntrada Autor: r5004 » dc. juny 20, 2018 18:50\n10x28 - Imaginar un país. El Congrés de Cultura Catalana - L'Alguer: Un pentagrama com un carrer\nDesprés de quaranta anys de dictadura franquista, la societat civil catalana es mobilitza per pensar i dissenyar com hauria de ser el país en el nou marc democràtic. Així neix, a finals del 1975, el Congrés de Cultura Catalana. El documental "Imaginar un país. El Congrés de Cultura Catalana", dirigit per Marta Rovira i Martínez i coproduït per Televisió de Catalunya, mostra com el Congrés de Cultura Catalana va establir les bases de la recuperació de la llengua, la cultura i les institucions catalanes, en un procés històric de participació ciutadana. El Congrés va imaginar el país a través de 25 àmbits de debat, dels quals va sorgir un autèntic programa de govern que, en bona part, va ser aplicat per la Generalitat recuperada. Es van fer campanyes a favor del català com a llengua oficial, del català al carrer, de la conservació del patrimoni natural, a favor de les institucions pròpies i de la cultura tradicional. Del Congrés van sorgir moltes iniciatives, algunes de les quals encara estan vigents, com l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana (AELC), la Societat Catalana de Sociolingüística, la Societat Catalana d'Ordenació del Territori o la Unió de Pagesos de Mallorca, entre d'altres. Milers de persones es van reunir per discutir sobre com havia de ser el país en el nou marc democràtic, així com artistes i intel·lectuals destacats: Joan Miró, Antoni Tàpies, Joan Fuster, Jaume Fuster, Montserrat Roig, Muriel Casals, Isabel-Clara Simó, Maria Antònia Oliver... El documental combina imatges inèdites del Congrés amb entrevistes realitzades a personalitats del món polític, cultural i acadèmic dels Països Catalans que van tenir-hi un paper destacat. Entre d'altres, s'entrevista Joaquim Torra, Muriel Casals, Ferran Mascarell, Santiago Ramentol, Isidor Marí, Magda Oranich, Lluís Duran i Ramon Folch.\nPot, la música, salvar una llengua? Aquesta és la pregunta que ha servit de punt de partida del documental "L'Alguer: un pentagrama com un carrer", dirigit per Roger Cassany i produït per la Plataforma per la Llengua. La presència de la llengua catalana a la ciutat de l'Alguer ha disminuït de manera preocupant durant els últims cinquanta anys i la transmissió de pares a fills s'ha perdut gairebé per complet. Les cançons en són l'única excepció, l'únic àmbit en què els algueresos fan servir majoritàriament el català i, per tant, la gran esperança per revifar l'ús de la llengua a la ciutat. Amb el projecte musical "Mans, manetes", endegat per la Plataforma per la Llengua, un grup de nens algueresos, acompanyats per artistes de territoris de parla catalana, ho posen a prova.\nEntrada Autor: Suzume » dj. juny 21, 2018 6:51\nEntrada Autor: r5004 » dj. juny 28, 2018 19:34\nSuzume ha escrit: ↑\ndj. juny 21, 2018 6:51\nA tu per compartir-ho.\n10x29 - Chuck Norris contra el comunisme\nEls anys 80, a Romania milers de pel·lícules occidentals van travessar el teló d'acer i van obrir una finestra al món lliure a tots aquells que s'hi van atrevir a mirar. Un personatge que va muntar un mercat negre de cintes de vídeo i una valenta traductora van dur la màgia del cinema a les masses i van sembrar les llavors d'una revolució. La Romania comunista de la dècada del 1980 estava culturalment aïllada, ideològicament censurada; totes les imatges de la vida fora del teló d'acer es tallaven i la televisió es reduïa a un parell d'hores de butlletins de propaganda cada dia. Blocs de formigó, cues de racionament... La por aclaparadora de la vigilància de l'Estat havia impedit que les persones sortissin de la línia marcada. Però hi havia una finestra al món lliure disponible per a qualsevol que s'atrevís a mirar. A mitjans de la dècada dels 80, milers de pel·lícules de Hollywood van ser introduïdes de contraban al país a través d'una operació ben greixada que va arribar a milions de persones a tot Romania. Les pel·lícules van ser doblades per una valent traductora, una veu diferent que va captivar tot el país i es va convertir en un símbol de la llibertat. Les històries inesgotables d'herois d'acció com Chuck Norris i Jean-Claude Van Damme van entrar en la imaginació dels nens, però va ser el teló de fons el que fascinava el públic. Per primera vegada, la gent veia el que se'ls havia negat: supermercats plens d'aliments, luxes, les últimes modes, supercotxes i, sobretot, la llibertat.\nEntrada Autor: r5004 » dv. juny 29, 2018 19:03\n10x30 - 20-S\nQuè va passar a la mobilització davant de la Conselleria d'Economia i Hisenda a Barcelona el 20 de setembre del 2017? El documental, dirigit per Jaume Roures, narra els fets que van passar en seus de la Generalitat i la mobilització popular davant de la conselleria d'Economia i Hisenda a Barcelona el 20 de setembre del 2017. "20-S" ofereix una visió inèdita dels fets que van passar a la conselleria d'Economia i Hisenda a Barcelona el 20 de setembre del 2017. El documental, produït per Mediapro, analitza i mostra amb imatges i testimonis el paper que van tenir Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, presidents aleshores de l'Assemblea Nacional Catalana i Òmnium Cultural, durant una concentració que va durar més de 15 hores, així com l'actuació que van tenir els Mossos d'Esquadra durant tota la jornada. "20-S" és la reconstrucció minuciosa d'una jornada en què, en resposta a múltiples escorcolls en seus de la Generalitat i a la detenció de 14 alts càrrecs del govern, hi va haver una enorme mobilització popular i reivindicativa davant de la Conselleria d'Economia i Hisenda a Barcelona. El director i productor, Jaume Roures, ha avançat que les imatges podrien servir de prova per a la defensa de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, que fa més de vuit mesos que estan tancats a la presó de Soto del Real.\nEntrada Autor: Suzume » ds. juny 30, 2018 9:04\nEntrada Autor: Adrià05 » ds. juny 30, 2018 11:52\nGràcies pel 20-S!!\nEntrada Autor: r5004 » dc. jul. 04, 2018 20:07\nds. juny 30, 2018 9:04\nds. juny 30, 2018 11:52\nA vosaltres per compartir-ho!\nAquest és un Sense Ficció doble, però li he tret el segon documental perquè ja el tenim (9x01).\n10x31 - L'home orquestra\nAquest treball evoca tota una generació de músics, la major part catalans, que durant la dècada dels anys 40 i 50 van deixar enrere la dictadura franquista i van decidir embarcar-se i anar a fer les Amèriques. El relat pren com a protagonista i fil conductor la figura dʼun dels darrers supervivents dʼaquella aventura: el multiinstrumentista Jesús Peyrón (Barcelona, 1930), que va adoptar el nom artístic de Jesús Moreno. Peyrón va ser un dels protagonistes destacats de lʼedat daurada de les grans orquestres de ball. Va saber construir-se una carrera excepcional, actuant als millors escenaris del món i acompanyant artistes dʼalçada com Frank Sinatra, Nat "King" Cole, Édith Piaf, Judy Garland, Benny Goodman, Benny Moré, Xavier Cugat i molts altres. Però en aquest treball també es recorda lʼèxit que van tenir formacions molt anomenades en el seu moment, com Los Chavales de España, o lʼorquestra Fatxendes de Sabadell, totes dues formades majoritàriament per músics catalans. És un dels capítols poc recordats de la història musical a Catalunya i que va fer història a Cuba durant la dècada dels 50, abans de lʼarribada de Fidel Castro. Peyrón va ser amic i company de promoció de músics com Tete Montoliu, Rudy Ventura o el cantant Josep Guardiola i des de fa uns anys resideix a Granollers (Vallès Oriental). Aquest documental és la seva història, explicada per ell mateix, i també un retrat de tota una generació de músics irrepetible. El treball inclou més dʼuna quinzena dʼentrevistes, imatges dʼarxiu, un important nombre de fotografies inèdites o poc vistes, i rescata algunes cançons originals dʼaquelles orquestres.\nEntrada Autor: r5004 » dj. jul. 12, 2018 19:39\n10x32 - Utopia iogurt\n"Utopia iogurt", d'Anna Thomson Teixidor i David Baksh, tracta de la fàbrica de iogurts catalana La Fageda, on tots els treballadors són persones amb discapacitat intel·lectual o tenen malalties com l'esquizofrènia, la depressió o trastorns obsessius compulsius. Abans d'anar a La Fageda, alguns estaven internats en hospitals psiquiàtrics, molt medicats i sense fer cap activitat productiva. El fet que molts dels treballadors ara tinguin vides productives, aficions, amistats i que, fins i tot, alguns s'hagin casat és gràcies a la visió de futur d'un home: Cristóbal Colón. Era psicòleg a l'hospital psiquiàtric de Salt i li semblava que aquella manera de tractar les malalties mentals era incorrecta, així que va plegar. Sorprenentment, li van permetre que s'endugués un autobús amb pacients i, a partir d'aquell moment, va començar la utopia. La coproducció de TV3 "Utopia iogurt" és una producció de Massa d'Or Produccions, Ventós Films i Chimerica, amb el suport de Sundance, Open Society Foundations i Justfilms Foundation, amb la participació de Dipsalut i l'Ajuntament d'Olot, i amb la col·laboració de Toronto Hot Docs.\nEntrada Autor: r5004 » dc. jul. 18, 2018 19:30\n10x33 - 1968 en super-8\nL'any 1968 s'havia generalitzat l'ús de les càmeres de cine de super-8, i això fa que abundin els testimonis cinematogràfics d'aquella època. En aquest episodi veurem imatges de fets tan importants de la dècada dels seixanta com la Primavera de Praga, la Guerra del Vietnam o l'assassinat del Robert Kennedy, acompanyades dels testmonis de persones que van viure aquells fets en directe. A finals dels anys seixanta, es van comercialitzar les càmeres de super-8 com a eina per poder filmar pel·lícules domèstiques. La gent filmava moments especials de la família, festes, vacances i també la vida quotidiana. Però l'any 1968, emblemàtic perquè es van desafiar els vells règims conservadors a Europa i Amèrica, aquelles càmeres van immortalitzar també moments que passarien a la història. Cinquanta anys després, el documental "1968 en super-8" ens porta als esdeveniments d'aquell any amb una perspectiva personal única, la de les històries de ciutadans que es van trobar en el lloc i moment adequats per filmar esdeveniments històrics, com l'entrada dels tancs soviètics a Praga, la matança d'estudiants a Mèxic o la de Man Lay a la guerra del Vietnam. "1968 en super-8" ("Trains, bombs and chicken soup") és el primer dels tres capítols de la sèrie documental "1968mm", dirigida pel reconegut documentalista anglès Jerry Rothwel. Anteriorment, el programa "Sense ficció" va emetre el seu treball "Com canviar el món", Premi Especial del Jurat i Premi Candescent en el Festival de Cinema de Sundace 2015.\nEntrada Autor: Suzume » dv. jul. 20, 2018 4:47


FOCALIZZA - L'Ajuntament de Selva impulsa un Pla de desenvolupament turístic\nL’Ajuntament de Selva, Mallorca, ens ha encarregat l’elaboració d’un pla de desenvolupament turístic del seu municipi.\nSelva és un municipi de poc més de 4.000 habitants i que s’organitza al voltant de 5 nuclis poblacionals, en concret: Selva, Binibona, Biniamar, Caimari i Moscari. Aquests llogarets presenten singularitats i identitats pròpies, amb una marcada presencia de les tradicions i la cultura popular. A banda dels llogarets, el municipi disposa de nombrosos recursos turístics destacant la Serra de Tramuntana, el Monestir de Lluc i Sa Tafona de Caimari.\nA Selva destaca la seva oferta d’allotjament, especialmente pel que fa als establiments d’agroturisme i la restauració amb establiments que estan fent una ferma aposta per posicionar Selva i el producte local.\nÉs en aquest context, on, des del propi consistori, s’ha volgut impulsar un pla d’enfortiment del sector turístic que tingués en compte les particularitats dels llogarets i els actius turístics que li són propis.\nAixí doncs, el nostre equip de treball impulsarà, sota un pla turístic concret, tot un seguit de mesures específiques que defineixin quin ha de ser el model de desenvolupament turístic de Selva per als propers anys.


Vida lectora: "Espanya, carinyo, lo nostre no funciona."\nPotser no és del tot rodona, però resulta divertida, desenfadada i molt adient al moment que vivim. Una crònica ajustada del que han estat i de com s'han viscut tots aquests anys. Té una tornada enganxosa, i resulta tot un encert àmpliament compartit comparar-nos amb una parella malavinguda.\nCrec que se'n parlarà i que s'escoltarà molt al llarg de l'estiu. Perquè cal posar-hi humor, que ja prou és prou dura la realitat.


Ascii Pel·lícules - Música I Vídeo\nMai vaig pensar que això seria possible, però sembla que ho és. El lloc següent ofereix escenes de pel·lícules en format ascii. El que això significa, bàsicament, és que la pel·lícula s'ha convertit només amb caràcters ASCII.\nLes pel·lícules inclouen Lord of the Rings, Spiderman, the Matrix i molt més. El nivell de detall és increïble i podeu seleccionar la mida de la lletra entre l'1 i el 12. La meva 1024 * 768 no era prou gran per a les grans xifres, però les pel·lícules semblen excel·lents, fins i tot en una mida petita com la de 2.\nNo estic segur de la tècnica que s’utilitza per mostrar aquestes impressionants pel·lícules d’ascii, si sabeu, feu-me saber si us plau. Però sabeu, mireu-vos i gaudiu d'aquesta excel·lent tecnologia. Tot està disponible al lloc web següent: (suprimit)\nActualitza : El lloc ja no està disponible i sembla que ja no hi ha cap substitució. Encara podeu fer una cerca del nom de pel·lícula per trobar algunes de les pel·lícules més populars a ascii, però la majoria dels resultats que obtindreu seran fotografies fixes i no pel·lícules.\nActualització 2 : El popular lloc d’allotjament de vídeos YouTube sembla que alberga un parell de pel·lícules Ascii que podeu veure directament al lloc. Seguiu aquest enllaç per obrir directament la llista de resultats de cerca de pel·lícules d'Ascii. Simplement, feu clic a qualsevol vídeo dels resultats per veure la pel·lícula a YouTube.\nAquí teniu una breu selecció de pel·lícules ben fetes que us agradarà.\nEl primer és la introducció de la popular pel·lícula The Matrix en plena glòria Ascii.\nI aquí hi ha la popular escena 'doge this' de Matrix convertida en Ascii.\nEl següent és una pel·lícula personalitzada que fa servir la música de la popular pel·lícula Titanic. Hi ha moltes danses a la pel·lícula.\nI aquí forma part de la pel·lícula Star Wars a Ascii.\nTrobeu pel·lícules d’articles d’asscii addicionals a YouTube o altres llocs web d’allotjament de vídeos.\nVeure la versió Ascii de Star Wars\nPodeu veure la pel·lícula completa de Star Wars Episodi IV a Ascii. Els usuaris de Windows necessiten instal·lar el client de Telnet al seu sistema abans que puguin fer-ho.\nUtilitzeu Windows-Pausa per obrir el tauler de control.\nFeu clic a 'Pàgina inicial del tauler de control'.\nObriu 'Programes i funcions'.\nFeu clic a 'Activar o desactivar les funcions de Windows'.\nComproveu 'Client Telnet' a la finestra que s'obre i toca bé.\nEspereu que es finalitzi la instal·lació.\nUn cop instal·lat el client de Telnet al sistema, podeu començar a veure la versió Ascii de Star Wars de la següent manera:\nToqueu la tecla de Windows, escriviu cmd.exe i feu clic a Enter.\nUtilitzeu la comanda telnet towel.blinkenlights.nl per començar la pel·lícula.\nSeieu i gaudiu.\nUn cop hàgiu acabat de veure la pel·lícula, podeu tornar a desinstal·lar el client de Telnet al sistema si no ho necessiteu.\nAlternativa : Algú ha gravat la pel·lícula i la ha penjat a YouTube. Podeu veure-ho completament a la plataforma d'allotjament de vídeo també.


LA FIRA LITERAL – LITERAL Barcelona\nLITERAL és una fira d’idees i llibres radicals, formada per un festival literari, un mercat del llibre i una programació cultural i gastronòmica complementàries. La primera edició de la fira es va fer l’any 2015 i, des de llavors, es segueix fent cada any -durant la segona quinzena de maig- a l’antic complex fabril Fabra i Coats de Sant Andreu del Palomar, Barcelona. LITERAL és una fira oberta al públic, de caràcter gratuït i que té la intenció de connectar els diferents projectes editorials independents i llibreries de llibre polític amb un públic lector amb inquietuds polítiques i culturals. Volem ajuntar-nos per compartir, discutir i somniar sobre el món en el que vivim i com transformar-lo.\nLITERAL, fira d’idees i llibres radicals celebrarà la seva cinquena edició els dies 10, 11 i 12 de maig de 2019 a l’Ateneu l’Harmonia. Aquest any la fira arriba a la cinquena edició. Per celebrar-ho, hem volgut anar una mica més enllà i hem creat, en paral·lel, la LITERAL PRO. La fira LITERAL s’ha consolidat com a un esdeveniment clau del panorama literari, intel·lectual i polític als Països Catalans i al conjunt de l’Estat espanyol, atraient tant a professionals com a públic en general. Amb la LITERAL PRO, que tindrà lloc els dies 9 i 10 de maig de 2019, volem crear un espai perquè els editors radicals i independents de tot el món es reuneixin, debatin i intercanviïn informació, planifiquin col·laboracions, venguin o intercanviïn drets, etc.\nPromoure una nova manera de relacionar-se dins del món del llibre polític\nLiteral és una fira feta des de les editorials i per a les editorials i el sector del llibre. Amb un esperit cooperatiu i col·laborador, les editorials impulsores del grup promotor s’encarreguen del disseny tècnic de la fira, mentre que les decisions es fan de forma mancomunada amb una comissió de seguiment del procés on poden participar editorials, entitats i mitjans participants.\nEl nostre principal objectiu no es vendre llibres, vendre llibres és una conseqüència. El nostre objectiu principal és generar nous lectors i lectores de pensament crític. Ja que si aconseguim augmentar quantitativament les persones interessades i àvides de lectura, tindrem uns públics més cultes i que sabran valorar els llibres produïts per les editorials que es troben a la fira.\nL’impuls del mercat social en l’entorn del llibre ho volem impulsar de dues maneres complementaries, fent servir la fira com una exposició anual de les editorials i els llibres emergents dins del llibre radical. I per altra banda fer conèixer els espais on trobar referències als llibres i les editorials radicals la resta de l’any.\nLa majoria de les editorials, llibreries i mitjans participants de la fira són empreses d’economia social. El que passa sovint entre l’àmbit de la cultura i l’economia social és que s’ignoren mútuament i no hi ha elements de connexió. Per part dels organitzadors volem demostrar que ja de facto la majoria de les editorials que participen de la fira són empreses d’economia social o cooperatives i que, per tant, és un sector que s’ha d’interrelacionar més amb l’economia social i solidària.\nEntenem que moltes de les empreses del món del llibre (traductors, editorials, il·lustradors,…) poden ser cooperativitzades. I en la línia de llimar contradiccions entre el que transmetem i el com ho fem volem treballar per enfortir el cooperativisme dins del món del llibre. A part l’intercooperació és un dels principis que ja funcionen entre moltes de les editorials i altres parts del món del llibre, és per això que enfortir i reforçar aquestes línies de cooper-\nació i intercooperació és un dels nostres principals objectius.\nSer la fira editorial de pensament crític referent del sud d’Europa\nDesprés de consolidar la fira com a referència anual del pensament crític a la ciutat de Barcelona volem referenciar-nos a nivell internacional dins del marc de les “Radical Bookfair” prenent com a referents:\n• La Furia del Libro (Santiago de Xile)\n• London Radical Bookfair (Londres)\n• Journée du Livre Politique (Paris)\n• Le petit salon du livre politique (Paris)\n• Edinburgh Radical Book Fair (Edinburg)\nDirigit i coordinat per periodistes col·laboradors amenitzaran diferents debats, entrevistes, debats, presentacions de llibres, tertúlies, etc. On es trobaran amb els autors i autores de les diferents editorials\nLes idees radicals aniran acompanyades dels seus millors recipients, els llibres, i de les editorials i els autors i autores responsables d’aquesta explosió d’idees. El contacte entre lectors i editors, sense intermediaris, el fet de poder parlar cara a cara i presentar els dubtes, conèixer les persones i qui treballa darrere de cada projecte editorial serà una de les millors experiències de les que es podran\ngaudir a la segona edició de la fira Literal.\nUn literal pels més canalles de la tribu. Espai infantil on gaudir d’una programació específica enfocada a canalla de 0 a 99 anys. Es treballen temàtiques radicals amb perspectiva de gènere i pedagogia infantil. Aprendre mentre es juga amb llibres, zona de comoditat on mares i pares amb canalla poden gaudir d’un moment de relax, zona especial que compta amb coixins, contes infantils i espai de jocs.\nLes millors causes sempre han d’anar acompanyades d’allò que ens permet continuar aguantant, el menjar i el beure, que també aportaran experiències cooperatives, artesanes i d’ajuda solidària, i ens permetran no defallir en els debats i les converses de tot el dia.


La Raça Humana\nPublicat 28 de novembre de 2020. 10.37 hores -Webmaster-.\nArticle de l’entrenador català Joan Plaza, en una reflexió espectacular, publicat a la seva pàgina web.\nAvui no vull estructurar per a res el meu text i tan sols vull escriure (després d'un mes de readaptació a mi nova circumstància laboral) per a aquells que els vingui de gust estar amb mi uns minuts, sense prejudicis i sense més pretensió que compartir inquietuds, sensacions i plantejaments vinculats a l' esport o la literatura, però també a la vida en general.\nCom us he dit altres vegades la raça humana és extraordinàriament complexa en molts àmbits i és per això que no deixen de sorprendre'ns fets quotidians que semblen no tenir cabuda en ple segle XXI, en l'era de la informació i de el coneixement, i per tant de la suposada experiència pròpia o aliena que hauria impedir-nos cometre els mateixos errors d'antany.\nDes de fa un any, i arran d'una operació de 5 hèrnies discals a l'esquena de Lluna (la meva gossa Pagesa), aquesta va quedar invàlida i no pot caminar. Però no és d'això sobre el que vull parlar ... tot i que la cuidaré tan bé com pugui fins l'últim dels seus o els meus dies. Per evitar que passés la resta de la seva vida postrada a terra de casa o que sortís tan sol a 10 metres de la porta principal perquè fes les seves necessitats a prop del primer arbre, vaig decidir comprar-li un cotxet -similar a el d'un nadó- i amb el qual pogués fer llargues passejades per la ciutat, muntanya o platja.\nDesprés d'un any de treure-la a passejar en aquesta mena de "Troncomóvil", és molt curiós estudiar la reacció dels vianants amb els que ens creuem.\nN'hi ha que s'aturen, et pregunten estranyats pel motiu i fins i tot dolguts per haver pensat frívolament o recordant a alguna mascota del seu passat, puguin arribar a posar-se a plorar.\nN'hi ha que no s'aturen, però una caiguda d'ulls i una mig-somriure mostra una complicitat amb la situació, pressuposant que algun greu motiu ha de portar-te a conduir aquesta espècie de cadira de rodes tan aparatosa.\nN'hi ha que no s'aturen, però balancegen el cap d'un costat a un altre, mentre riuen pensant que ets un friki que tracta la gossa com si fos un nadó, en lloc de esforçar a caminar.\nPerò n'hi ha que no dubten a verbalitzar notòria i públicament la seva incredulitat amb tu, mofant i fins i tot criticant-te en alt per portar a un animal així ..., i als que quan els dius que està paralítica, arriben a respondre't sense deixar de caminar, és clar, que la sacrifiquis i no facis més el ridícul\nVaig aprendre en la meva època a Madrid, que sempre TOTS sense excepció i en qualsevol àmbit de la vida (doctors, cambrers, periodistes, veïns, jugadors, entrenadors, directius, aficionats, butaners, actrius, forners, etc. ...), tenim un nombre de persones que ens envolten i que, sense cap motiu, no els caiem bé, encara que amb la majoria ni tan sols hàgim creuat mai una paraula. Pel nostre aspecte, pel nostre timbre de veu, per qualsevol raó aliena a nosaltres mateixos, no ens empassen. Aquest sentiment és comú i molt generalitzat, i rar és no trobar algú a qui, com a mínim, no li produeixi un cert rebuig un actor, un cantant o un presentador. Siguem honestos ... No és així?\n"Un company de professió em va dir fa un temps: "No donis tantes explicacions, perquè tot i que hi haurà molts que les entenguin i treguin bones conclusions d'elles, sempre hi haurà una proporció X que les distorsionarà i les utilitzarà per al seu benefici i sovint, fins i tot en contra teva ". Com veieu en els meus articles, no sòl esmentar el Twitter de ningú, no dirigeixo els meus escrits contra ningú, ni tan sols vull provocar un debat més enllà de la gent que, de cor, em segueix i que creu que puc aportar alguna reflexió que els pugui ser útil en un àmbit o un altre per al futur.."\nDesprés hi ha alguns una mica més rebuscats i que potser tan sols envegen la posició personal, laboral o fins i tot fins al físic que puguin tenir altres persones, i merament desitgen que els vagi malament. Per què? Tan sols perquè ells / es no tenen la fortuna que la casuística o la genètica de la vida, els hagi donat un entorn o un físic amb el que sentin feliços i recompensats, i per tant apliquen aquella idea tan vella que diu: "Si jo no, tu tampoc! ". En aquest mateix "pack" n'hi ha que, pel simple fet que una persona porti molt temps en un mateix lloc d'una certa notorietat, volen que hi hagi canvis: "Per què? Doncs perquè sí i punt! "\nTambé per altra banda, queda més que comprovat que una mateixa frase llegida aquí, en un mail o en un whatsapp, per uns o per altres, o fins i tot per un mateix individu ..., però llegida després d'un disgust, cansat o al tancar un dia horrible o, per contra, després de superar un repte personal o laboral, o fresc com una rosa després d'una nit plàcida, té lectures diametralment oposades i gairebé contraposades.\nÉs en aquest punt en què he de confessar que no m'agrada la gent que senti càtedra a l'parlar, aquells que es creuen en possessió de la veritat absoluta i els que no creuen poder equivocar-se i per tant no reconeixen cap error. Aquesta gent que està "encantada de conèixer-se a si mateixa" i que, com a tal, és gent que escolta, però no escolta i que quan simula fer-ho, tan sols ho fa a l'espera que, prescindint del que estigui intentant dir-li la seva apassionat interlocutor, aquest acabi i així ell o ella puguin acabar reafirmant a posteriori (i gairebé imposant) els seus propis i premeditats pensaments.\nTampoc aconsegueixo entendre ni em sembla just, aquell / -lla que tan sols agafa fragments interessats d'una xerrada / discurs, per així acabar explicant i justificant "la seva" pròpia veritat o versió i no la que pretenia dir l'autor / a d'aquest comentari, xerrada, entrevista o missatge.\nAixí doncs, ¿Com pot un explicar-se sense semblar que es justifica de res? Pot un parlar o escriure sense por que alguns distorsionin sense pudor allò que simplement pretén dir? O, arribats a aquest punt És millor callar, no exposar-se massa, parlar amb monosíl·labs i tan sols dir mecànicament allò que la gent vol escoltar?\nUn company de professió em va dir fa un temps: "No donis tantes explicacions, perquè tot i que hi haurà molts que les entenguin i treguin bones conclusions d'elles, sempre hi haurà una proporció X que les distorsionarà i les utilitzarà per al seu benefici i sovint, fins i tot en contra teva ". Com veieu en els meus articles, no sòl esmentar el Twitter de ningú, no dirigeixo els meus escrits contra ningú, ni tan sols vull provocar un debat més enllà de la gent que, de cor, em segueix i que creu que puc aportar alguna reflexió que els pugui ser útil en un àmbit o un altre per al futur.\nI això no treu ni t'eximeix que puguis ser tu el que estigui equivocat i que, en el millor dels escenaris, hi hagi molts matisos a millorar en tu discurs, i és per això és que un ha de procurar treballar i aprendre humilment dels que li suggereixin i recomanin alguns ajustos sobre qualsevol aspecte ..., i fins i tot arribar a l'extrem d'obtenir algun tipus d'ensenyament d'aquells individus que tan sols es van aturar a informar prèviament i van estendre una visió distorsionada de tu.\nNo obstant això, no tenen cabuda per a mi, a aquells que insulten, s'extralimiten i que sense haver volgut aprofundir en cap instant sobre la qüestió en si i amb prou feines coneixement sobre la matèria, aboquen tota la ira i les seves paranoies per menysprear, agredir-o humiliar verbalment, o simplement falsejar la realitat per provocar la reacció a tercers.\nArribats a aquest punt, no em deixa de sorprendre ..., ¿Perquè hi ha persones que segueixen a algú (Twitter, Facebook, Instagram, etc ...) si odien a aquesta persona? Un company de camí em va ensenyar fa anys que calia llegir i escoltar tot tipus de mitjans de comunicació, fins aquí estic d'acord, (encara que ell ho feia bàsicament per, segons ell: "saber de què parlava l'enemic!"). Bromes a part, si entenc que és aconsellable procurar entendre els motius, angles i matisos que porten a un altre nucli de població amb un perfil diferent a la teva, a pensar com ho fa. Però d'aquí a seguir a algú a qui vostres ulls per les Xarxes Socials o per la seva web, al fet que escriguis en contra públicament quan fa algun comentari personal o l'anàlisi que li vingui de gust, em sembla surrealista. "Viu i deixa viure!" podria ser una de les bases per les quals un hauria de regir-se, però sembla ser que no, que algun ressort intern, incita a aquestes persones a manifestar-immediata i dràsticament en contra de tot el que aquell que avorreix, declari obertament.\nFinalment, també n'hi ha que, amb coneixement de causa, després d'haver aprofundit en tots els aspectes que envoltin la persona o projecte en qüestió, havent-se posat (de veritat!) A la pell d'ells i no deixant-se influir pels rumors i falses notícies (tan esteses avui dia en tots els àmbits de la societat), simplement discrepen amb la manera de procedir de tercers. Una altra cosa ja és el com. Vull dir que mostrin el seu punt de vista d'una manera constructiva o pejorativa, a temps o fora de temps, a títol personal o de forma pública, etc. ..., o sigui que creuin o no aquesta línia vermella invisible de l'ètica i l'educació.\nMolt probablement al llegir aquests paràgrafs, ningú es visualitzarà a si mateix amb algun d'aquests mals hàbits ( "No, jo no jutjo res, ni a ningú sense conèixer-ho o sense una raó de pes!"). TOTS hem d'assumir, que pràcticament ningú és capaç de veure, percebre i acceptar les seves debilitats, fòbies o addiccions ..., sigui quina sigui la forma. Vull dir que difícilment el ludòpata, l'alcohòlic, el anorèxic creuen ser-ho, tampoc els que tinguin malauradament qualsevol altra problemàtica similar. Així doncs, el que s'excedeix en les seves crítiques gratuïtes, el que banalitza la feina o forma de viure d'altres, el que es «emparanoia» o treu de context expressions d'un tercer ..., de ben segur creu que ho té tot sota control i que la seva posició i exteriorització sobre un conflicte o punt de vista, sempre està més que raonat i arriba a creure que sigui fins necessari.\nSolucions màgica? No, tan sols potenciar l'EDUCACIÓ i els nivells de TOLERÀNCIA i de EMPATIA, de ben segur millorarien la sensibilitat i rigurositat d'un sector de la població que conscient o inconscientment, ratllen la falta de respecte i d'una incorrecta manca de perspectiva o equanimitat sobre la vida o professió dels altres i fins i tot arriben a vanagloriar-se de fer-ho.


Nota de comiat: Fins sempre, Teresa Maria - Revista Cambrils\nPublicat el Dimarts, 9 de febrer de 2021 11:04h\nTeresa Maria Grau | Cedida\nAhir va morir Teresa Maria Grau, persona vinculada a l'ANC Cambrils, i que va caure desplomada just a l'inici de l'acte electoral que Junts per Catalunya va fer al parc del Pescador el diumenge 31 de gener. Des de l'ANC Cambrils han enviat aquest text de comiat que reproduïm a continuació.\nTeresa Maria, rep mitjançant aquestes línies el més sentit record de l'ANC de Cambrils.\nEns vam conèixer arran del procés independentista i com a sòcia de l'ANC, i des del primer moment vas ser una persona estimada per tots, pel teu caràcter irreductible, per la teva franquesa, per la teva força, per estar sempre disposada a participar en totes les accions i fer el que calgués; tots t'hem considerat una patriota de pedra picada i per damunt de tot, una amiga.\nNo hauràs pogut veure allò pel que tant has lluitat, però pots estar segura que tots naltros continuarem fent-ho sense desmai entre altres coses perquè que ho farem des del teu record i rebent la teva força, i perquè volem que des d'on siguis puguis veure ben aviat la teva estimada Catalunya independent i lliure. Rep una fortíssima abraçada de tots naltros.


Monogràfic 29 de gener, sopes i cremes - Su23.11 Espai de Cuina\nHome » Productes » Els monogràfics » Monogràfic 29 de gener, sopes i cremes\nEl mes de gener comença amb un monogràfic de sopes i cremes per encarar l'hivern fred.\nCrema de pèsols , ou escalfat i cruixent de bacó i brick\nCrema d'espàrrecs i tomàquets secs.\nSKU: monografic_cremes_sopes Categoria: Els monogràfics\nEl mes de gener comença amb un monogràfic de sopes i cremes per encarar l’hivern fred.\nCrema d’espàrrecs i tomàquets secs.\nSigues el primer a opinar “Monogràfic 29 de gener, sopes i cremes” Cancel·la les respostes


ROSETÓ DEL BISBE CATALÀ….. A LLAVANERES! - SERRALLONGA\nFoto: Rosetó de l’església parroquial de Sant Andreu de Llavaneres, amb l’escut del Bisbe Català!!Llegint un escrit de Mn Josep Rigau, arxiprest d’Arenys de Mar (1871-1936), vaig fer aquesta troballa:\n“Un dia d’esplai que va voler (el Bisbe Català) passar visitant el vell rector de Sant Andreu de Llavaneres, el seu amic particular, l’hi vaig acompanyar. Com era d’esperar aquest bon rector ens va preparar una generosa rebuda, content de veure’s distingit així pel seu prelat, que aquest el tractés amb tanta intimitat. El Dr Català el va reprendre amorosament per haver-se molestat tant i haver gastat excessivament, deia ell, per a obsequiar-lo. Després el rector ens va portar a veure l’església parroquial, que amb el seu zel havia aconseguit restaurar o aixecar nova, mentre explicava al senyor bisbe que volia posar vidrieres de colors als finestrals del temple. A una lleugera indicació del rector sobre el fet que esperava benefactors per a una obra tan important, i veient el senyor bisbe que el rector quedaria més que content si, com a record d’aquella visita, pagava una de les vidrieres laterals, li va contestar:\n-Però, que no vol instal.lar el vitrall de la rosassa?.\n-Sí, excel.lentíssim senyor, però aquest, com que és més gros i complicat resultarà molt car..\n-Doncs bé…. aquest és el que jo pagaré i ocupi’s que el fabriquin de classe superior perquè vull que sigui fi i molt bo.\nI havent llegit la narració de Mn Rigau, ja podeu comprendre que vaig quedar corprés…..\nServidor, havia esta escolanet molts anys de la parroquia de Llavaneres, i atés que llavors les misses es feien d’esquena al poble, quan el rector predicava, que llavors sí, es dreçava al poble, els escolanets ens asseiem als graons de l’altar mirant cap als bancs de l’església, al vitrall, la porta, etc…….\nI cap a Llavaneres aquest matí a bona hora i he pogut copsar fotografies del vitrall i…. voilà! el podeu veure a l’inici de l’escrit i aquí us enllaço l’escut del Bisbe perquè els compareu!\nApali! Si voleu podeu veure algunes altres fotografies.


Valdés, el porter més jove que fa 200 partits - Esports - Diari de Girona\nValdés, el porter més jove que fa 200 partits\nVíctor Valdés, porter del Barcelona, es va convertir ahir davant el Valladolid en el porter més jove de la història del club blaugrana en arribar als 200 partits en la màxima categoria del futbol espanyol, als 26 anys. Valdés va debutar a Primera Divisió amb 20 anys i 230 dies amb Louis van Gaal a la banqueta. Es va estrenar l'1 de setembre de 2002 davant l'Atlètic de Madrid en un partit que va acabar amb empat a dos. Poc després, Van Gaal el va tornar al filial blaugrana. Després d'aquella campanya, el català es va convertir en el porter titular. Sis temporades després de la seva estrena, i malgrat algunes opinions crítiques, són pocs els que discuteixen la titularitat de Valdés en l'actualitat. El rècord de Valdés supera notablement els dels altres tres porters blaugranes que van superar la xifra dels 200 partits a la màxima categoria: Andoni Zubizarreta (301), Antoni Ramallets (288) i Salvador Sadurní (247). Si bé tots tres superen àmpliament els registres de Valdés, tots van arribar als 200 superats la trentena. A més, la mitjana de gols rebuts per Valdés (0,88) és la millor de tots quatre. El porter s'ha convertit en el 35è jugador blaugrana amb més partits a Primera.


Semifinals DHC: El Barça "B" s'imposa a un gran Castelldefels en un partit trepidant i el CEU sorprèn el Lleida per propiciar una final barcelonina |\n12 abril 2016 RugbyCat 0 Comment Castelldefels, CEU, DHC, FCB "B", General, INEF\nFC BARCELONA “B” 25 – 18 CASTELLDEFELS RUC\nL’enfrontament que obria la jornada de diumenge a La Foixarda portava un duel, “a priori”, desequilibrat. El Barça “B”, intractable durant tota la temporada amb tan sols una derrota encaixada, buscava doblegar el Castelldefels, un dels tapats del campionat que en el partit de quarts contra el GEiEG ja havia demostrat de què era capaç.\nTan aviat com l’àrbitre va xiular l’inici, els de Can Vinader van llençar-se a per la victòria. La primera melé del matx va evidenciar el que seria una constant en tot el matx: aquesta fase estàtica era del Castelldefels. Provocant el cop de càstig en aquesta melé, Felipe Lema avançava els seus des del mig del camp. Però el Barça no ha estat amo i senyor de la lliga per casualitat. Imprimint un ritme endiablat i imposant-se en els contactes, els culers agafaven les regnes del partit.\nDues marques de Martín Manso abans del quart d’hora de joc valien als seus per posar el 15 a 3. La resposta dels de negre, altra vegaa amb el peu de Lema, ajustava el marcador, i de nou era el tercera línia Manso qui donava un nou try als blaugranes. Abans del descans, el Castelldefels posava a prova la davantera barcelonina amb un perillós maul, però els forwards capitalins evitaven l’assaig i s’arribava a l’equador del partit amb el 15 a 6.\nEl conjunt de Can Vinader va saltar a la represa convençut de les seves possibilitats, i en una orgia de rugby va atropellar el rival. Dues marques, de Rubén i Mariano Bonaduce, sorpreninen el Barça i donaven un just avantatge al CRUC. L’empenta arlequinada no va quedar-se aquí, i recolzant-se amb la seva melé i els ben formats mauls intentava donar el cop de gràcia als de Barcelona.\nNo va saber rematar la feina el Castelldefels, i el Barça li va fer pagar. A partir del minut 60, els de La Teixonera van agafar de nou la batuta del matx i David Vadallares va colar-se entre la defensa per dibuixar el 22 a 18 a l’electrònic. La insistència culer li valia per dominar la possessió, però la tranquil·litat no va arribar fins el minut 76, quan Luís Conde va passar un xut entre els tres pals per posar el definitiu 25 a 18. El Barça “B” celebrava arribar fins la final de la DHC, i esperava rival.\nINEF LLEIDA 25 – 27 CEU\nEl segon partit de semifinals de la Divisió d’Honor Catalana no havia tingut realment precedent, doncs per motius de dates i condicions climàtiques no es va poder jugar el partit durant la temporada regular. Es presentaven els equips sense saber quin seria el nivell del contrari, i sense saber de primera mà quines eren les vertaderes armes del rival. Als dos equips, però, els precedia la bona temporada realitzada.\nI començà el partit, i el que s’imposà ja des d’un bon començament va ser la fama del CEU, ben merescuda, d’equip potent i molt dur al contacte. Explotant la seva davantera i propers als agrupaments de seguit van fer mal al CE INEF i estrenaren el marcador. Aprofitant la seva superioritat en les fases estàtiques, molt treballades i efectives, els del Sitari aconseguiren el primer assaig i la consegüent transformació a partir d’un maul inapel·lable.\nMés acostumats al cos a cos continuat, el CEU es trobava com a casa. De tant en tant perdien la possessió, però les desdibuixades línies dels de Lleida no els inquietaven el més mínim. En poc temps recuperaven la pilota i rellançaven el seu joc, molt efectiu en la primera part. Per l’altra banda, el CE INEF patia. Costava placar als seus jugadors, atemorits per les envestides barcelonines i incapaços d’aturar aquell vendaval. El CEU aconseguiria dos assajos més, mentre que el conjunt de verd anotava dos cops de càstig abans d’un fugaç cop d’esperança que vindria a les acaballes de la primera part, amb un assaig. Tot i aquest final, el CEU s’havia endut la primera part, amb un joc al cos a cos fabulós i un domini incontestable (11 a 27).\nA la represa el CE INEF semblà més animat, més confiat de les seves capacitats i sabedor que la condició física dels seus jugadors, acostumats a la fatiga, els ajudaria a la remuntada. També s’activaren més les seves línies, i tant davantera com tres quarts, més empesos pel cor que pel cap, procuraven generar ocasions. La dinàmica del joc havia canviat, però ja fos a causa dels nervis o per mèrit de la gran defensa del CEU, moltes jugades eren infructuoses.\nAvançava el temps inexorable, favorable al equip capitalí, que tot i no aconseguir puntuar mantenia lent l’avenç al marcador per part lleidatana. I per part dels de la plana, poc a destacar, doncs amb les presses van venir les imprecisions. Destacaren els assajos de Miquel Armengol, després d’un xut a l’esquena rival, i de Marcos Novo, després de marxar de nombrosos defensors. Tot i aquests assajos i situar el marcador 25 a 27, era massa tard per culminar la remuntada. La victòria no va marxar de les mans del CEU, el qual va plantejar un partit molt dur, travat i seriós.\n← J9 Segona Catalana: Els Carboners de Terrassa mantenen l’imbatibilitat i es proclamen campions de lliga per primera vegada en la seva història. Victòries d’Enginyers “C” i Sabadell\nCap de setmana negre per a les seleccions espanyoles de rugby a VII →\n8 març 2016 RugbyCat 0


L’Ajuntament actualitza la seu electrònica de la seva web que permet fer 260 tràmits telemàtics | RTVVilafranca\nLa nova seu electrònica permet també obtenir el IDCAT mòbil, necessari per poder fer les gestions des del telèfon mòbil i que és una de les novetats de la nova web.\nEl tinent d’alcalde de Serveis Centrals i Hisenda, Aureli Ruiz, i l’alcalde de Vilafranca, Pere Regull, han aquest matí la renovada seu electrònica de la web municipal. Una eina que de fet ja existia, i que com ha explicat Ruiz s’ha estat renovant en aquest darrer any per tal d’adaptar-la a les necessitats actuals i poder oferir més facilitats al ciutadà, a les entitats i a les empreses, en el seu contacte amb l’administració local. Amb aquesta renovació, la majoria de tràmits es poden fet ja de manera telemàtica.\nEn aquests moments, segons apuntava Ruiz, a través de la seu electrònica es poden gestionar uns 260 tràmits amb l’Ajuntament, pràcticament tots de manera totalment telemàtica. La voluntat és que poc a poc tot el contacta entre la ciutadania i l’administració es pugui fer ja amb aquesta eina.\nEn aquest sentit, l’alcalde remarcava que la intenció primera és agilitar i facilitar al ciutadà l’accés a l’administració; però al mateix temps per a l’administració representa un esforç important per tenir tota la seva informació al dia.\nPer tal precisament de facilitar l’accés a aquesta eina, des de la mateixa web es pot demanar l’identificador digital de l’IDCAT per a mòbil, amb la qual cosa totes les gestions es poden fer des d’un telèfon mòbil.\nAmb aquesta iniciativa es volen reduir les cues a les oficines municipals, el consum excessiu de paper i al mateix temps agilitar les tramitacions i la transparència cap el ciutadà.\nAureli Ruiz, Pere Regull, seu electrònica, Vilafranca, web municipal


Exposició "Flors de Bach", de Neus Esmel by Tarragona Literària - Issuu\nExposició "Flors de Bach", de Neus Esmel\nExposició “Flors de Bach” de Neus Esmel\nAgrimony AGR La Riallera\nâ&#x20AC;Ś I el grog va expressar el neguit contingut.\n“Flors de Bach” L\nes flors de Bach en la seva essència més primària són portadores d’un llenguatge, els continguts del qual reflecteixen el nostre món afectiu. Les emocions ocupen un espai important de la nostra vida. L’amor, l’humor, la frustració, les pors, l’enuig, la ràbia i tantes altres escriuen el nostre itinerari real i virtual. Tanmateix existeixen molts dilemes a l’hora d’anomenar i definir paraules relacionades amb els afectes i les emocions, així cada escriptor en fa la seva pròpia definició, i molts els dediquen una part important de la seva obra. Ens importa la vida, com la sentim, com la vivim i la literatura ho expressa en nombroses narratives al llarg de la història. Els afectes i els sentiments ocupen un lloc molt important en el món de les lletres. La comunicació és el nostre patrimoni més antic, el mitjà més primari i autèntic, aprenem a comunicar-nos primer amb gestos i gemecs; a poc a poc, les paraules van prenent protagonisme fins arribar al llenguatge verbal i, amb ell, l’escriptura. Ens convertim en éssers socials i l’articulació de tot plegat ens ajuda per “escriure” la vida. D’altra banda, les llengües són diverses, riques i variades en les descripcions de les emocions i cada llengua alhora té la manera singular i pròpia d’expressar-les. Existeixen molts mots per expressar continguts emocionals i molts escriptors han utilitzat i utilitzen aquest recurs literari. Neus Esmel Esmel Febrer 2012\nNeus Esmel Esmel V\na nèixer a Tarragona el 1959. És infermera i antropòloga, especialitzada en teràpies naturals i bioenergètiques. Va iniciar-se en la teràpia floral a finals dels anys noranta, un temps després va viatjar a Cuba i durant uns anys va fer estades a ciutats com l’Habana, Santa Clara i Artemisa, on va investigar i va estudiar les aplicacions de la teràpia floral gràcies a un intercanvi d’experiències amb professionals cubans. L’any 2005 va crear la mostra itinerant “Caminar la Vida” que es va inaugurar a Tarragona i va recórrer diferents poblacions per donar a conèixer les teràpies naturals. El mateix any, engega amb Manuela Cervantes el projecte “Flors de Bach i educació emocional a l’escola”. Des de l’any 2000, ha estat professora col•laboradora en diferents universitats (Vic, Manresa, Barcelona, Lleida,València, Tarragona) impartint l’assignatura de Teràpies Complementàries. Actualment dirigeix el seu propi centre a Tarragona i és professora associada de la URV. www.neusesmel.com\nTítol: “Flors de Bach” Autora: Neus Esmel Tècnica: Aquarel•les de les flors de Bach, 38 quadres d’aproximadament 41 per 36 cm. Es tracta d’una exposició interactiva: el públic assistent pot observar les pintures, llegir els seus significats i fer una valoració personal de les seves emocions.\n“Flors de Bach: com som, com sentim, com vivim” A càrrec de Conxita Jiménez i Núria Ricomà. Dia: dijous, 23 de febrer de 2012 Hora: 20 h. Lloc: Sala Maria Aurèlia Capmany\n'Associació Tarragona Literària, com a plataforma dels joves creadors i amb la voluntat de potenciar la Sala Maria Aurèlia Capmany com un equipament cultural més a la ciutat de Tarragona, programa des de setembre de 2010 exposicions de nous creadors. S'estableix d'aquesta manera un espai artístic que intercala mostres d'obra literària amb lectures públiques i presentacions de llibres, amb una programació d'exposicions d'obra plàstica d'artistes vinculats a l'associació i a l'Escola de Lletres de Tarragona, i altres que sense formar-ne part tinguin necessitat d'un espai de difusió. La finalitat és oferir als nous creadors un espai que pugui impulsar la seva obra artística des d'una dialèctica estètica entre les arts.\nEdició: Febrer de 2012 © Tarragona Literària Associació, 2012\nC/ Sant Llorenç, 3. Baixos 43003 – Tarragona\nDossier de l'exposició "Flors de Bach: com som, com sentim, com vivim", de Neus Esmel. A la Sala Maria Aurèlia Capmany de l'Escola de Lletres (C/ Sant Llorenç, 3), fins el 30 de març de 2012.


Ràdio Sarrià 87.6 F.M. > Inici > Noticies\nCelebrem els 35 anys i estrenem una nova web més visual i pràctica!\nEstrenem nova página web amb un disseny modern i pràctic amb menús molt clars on podreu trobar totes les noticies i programes de la forma més fàcil i ràpida. Aquest 2018 celebrem els 35 anys de Ràdio Sarrià i hem encetat una nova etapa gràcies a un acord entre l'Ajuntament de Sarrià de Ter i Digital Hits Audiovisual, impulsat per la direcció de...\nSarrià de Ter, Ràdio Sarrià, Emissora local, TOP 90\nEl 29 de juny Concert d'estiu amb la Coral de Sta Eugènia, Diatònics i Cantaires de Sarrià de Ter\nLa Coral els Cantaires de Sarrià de Ter, concert d'estiu aquest divendres, 29 de juny al pati del Patronat. Han convidat la "Coral de Santa Eugènia" i el grup d'acordions "Diatònic's".\nSarrià de Ter, , Coral, Els Cantaires\nGabi Pares nou entrenador del primer equip del FC Sarrià\nGabriel Pares serà el nou entrenador del primer equip del F.C.Sarrià la propera temporada. El fins ara entrenador del benjamí A, substituirà Cristobal Escobar a la banqueta del quarta catalana la temporada vinent, segons ha informat el club sarrianenc. Gabi Pares té 41 anys i porta 3 anys fent d’entrenador en categories inferiors i aquest és el primer cop que es farà càrrec...\nSarrià de Ter, FC Sarrià\nEl Govern demana prevenció i no abaixar la guàrdia de cara a la revetlla de Sant Joan i la Campanya forestal d'aquest estiu\nEl conseller d'Interior, Miquel Buch, i la consellera d’Agricultura, Teresa Jordà, han presentat aquest matí el dispositiu especial per a la revetlla de Sant Joan i les mesures de cara a la Campanya de prevenció i extinció d’incendis per aquest estiu. Pel que fa a la revetlla de Sant Joan, Buch ha destacat que “qualsevol precaució és poca. Res de velocitat, res d’alcohol, &ograv...\nEl Festival ÍTACA programa una doble nit de concerts per aquest Sant Joan a l’Estartit\nL'Ítaca ha preparat per Sant Joan una doble nit de festival, amb un cartell de luxe amb Txarango, que actua la primera nit i per primer cop al festival. Completen el concert de divendres els colombians Doctor Krápula, Che Sudaka, i Dj Karlixx. Dissabte 23, actuaran els Ebri Knight, Germà Negre, Pachawa Sound, Koers i tancarà la nit el Dj Gambeat Radio Bemba Sound System, l’antic baixista ...\nCultura, Comarques Gironines, festival, Empordà\nCloenda de les activitats de Jubilus per a la gent gran\nAquest dimecres a la tarda al Coro, s’ha fet la cloenda de les activitats de la gent gran que s’organitzen des de Jubilus amb la presència de la regidora de gent gran, Imma Oliveras i de l'alcalde de Sarrià de Ter, Narcís Fajula, que ha destacat que és d’aquells dies especials que veus “la cara de felicitat dels avis i àvies, per haver fet la feina ben feta”. D'altra banda, Mer...\njubilats, jubilus, coro, Ràdio Sarrià\nEl Consell Comarcal del Gironès aprova per unanimitat donar suport a la gestió dels menjadors escolars per part de les AMPA\nAquest dimecres el Ple del Consell Comarcal del Gironès ha aprovat una moció per donar suport a la gestió dels menjadors escolars per part de les AMPA amb el suport de tots els grups polítics. Ho ha explicat Lourdes Gelada consellera d’ERC al Consell Comarcal del Gironès i regidora d’Ensenyament a l’ajuntament de Sarrià de Ter. Segons diu el Consell Comarcal del Gironès no pot co...\nConsell Comarcal, beques menjador, escola\nJudit Neddermann i The Hanfris Quartet, protagonistes del ViaVeu de Sant Julià de Ramis\nEl Castellum Fractum de Sant Julià de Ramis acollirà els diumenges 22 i 29 de juliol els concerts del ViaVeu amb The Hanfris Quartet i Judit Neddermann com a artistes convidats. “Seran uns concerts molt especials perquè es fan en un espai únic i amb els artistes molt a prop” assegura Pere Pujolràs, regidor de cultura. El primer grup que actuarà el diumenge 22 de juliol a les 9 del vespre se...\nCultura, Sant Julià de Ter, VivaVeu\nGirona celebra el Dia de la Música amb més de cinc-cents músics i seixanta concerts en vuit escenaris\nEl Viu21música arriba a Girona amb 550 músics, professionals i amateurs, que actuaran en vuit escenaris del centre de la ciutat amb un total de 60 concerts. La d’enguany serà una de les edicions més participades de la celebració del Dia de la Música. Els escenaris que acolliran concerts en l’edició d’aquest 2018 són el Centre Cultural La Mercè, que oferir&agra...\nGirona, Música, Cultura\nMúsica, dansa, teatre, humor, màgia, titelles i circ prendran places i carrers del Gironès\nDel 28 de juny al 9 de juliol la catorzena edició del Festival Emergent portarà les arts en viu als pobles de Sarrià de Ter, Quart, Cervià de Ter, Vilablareix, Fornells de la Selva i Madremanya. La catorzena edició del Festival Emergent programa 6 nits d’estiu a 6 municipis del gironès amb 33 artistes. Cada nit serà actuaran 6 artistes de disciplines diferents. El festival tin...\nGironès, festival, Emergent\nPàgina 1 de 298 Primera Anterior  2 3 4 5 6 7 8 9 10 Següent Última


Casa a reformar al Rectoret, Vallvidrera - ImmoaugustaImmoaugusta\nHomePropertiesCasa a reformar al Rectoret, Vallvidrera\nReferència: VX6018-CC Tipus Immoble: Cottage contracte: Venda Zona: Barcelona Vallvidrera - el Tibidabo i les Planes Banys: 1 Habitacions: 4 Area: 80\n260.000 € Pregunti ara\nCasa a reformar al Rectoret, Vallvidrera\nVenda Cottage 80\n~ Casa unifamiliar per reformar de 80 m2 en parcel.la de 637m2. Es tracta d’un terreny cantoner amb pendent ascendent.~ ~ El jardí té una sèrie de bancals fets amb petits murs per tal d’aprofitar al màxim el terreny. Així, disposa de diversos horts i terrasses, una petita piscina, bàsquet, traster i barbacoa …..~ ~ La casa va ser construïda l’any 1960 en 2 plantes i està per reformar i / o ampliar. Actualment té la següent distribució: a la PB té el saló-menjador amb llar de foc, cuina independent, un traster i 1 bany; a la P1, sortint a una terrassa oberta, hi ha 4 habitacions, comunicades entre si, de 2 en 2 i una de les habitacions té 1 lavabo.~ ~ Les vistes són molt boniques i relaxants, i està situada a uns 8 minuts de l’estació de les Planes, dins la zona 1 i on els veïns compten amb un aparcament molt assequible.


Data i hora oficials: 25/10/2020 06:55\nMercat d'Intercanvi de Tardor\nEl Mercat d'Intercanvi és una eina per reduir i prevenir la generació de residus, a més de fomentar la solidaritat i crear espais de trobada entre les ciutadanes i els ciutadans.\nTaller: "Integrar la mort per viure en plenitud"\nTaller conduït per Xavier Caparrós. Abordar la mort amb absoluta normalitat per interioritzar-la com un fet natural dins el nostre cicle vital. La mort no és cap raó per estar tristos si hem viscut de veritat. Integrar la mort és un excel·lent trampolí per viure intensament i decidir a què volem dedicar la vida. Una oportunitat per reflexionar sobre l'existència, el present, la pèrdua, l'aferrament i la impermanència. Més infomació a www.xaviercaparros.com.\n1r Trofeu de Patinatge Artístic al Masnou\nQui ho organitza : Club Patinatge El Masnou\nCompetició de la modalitat lliure de patinatge artístic dels diferents nivells d'iniciació, entre els clubs Sant Joan Despí, Sant Cugat, Guineueta, Ripollet i El Masnou.\nDes de les 10:00 fins a 19:00\nQui ho organitza : Col·lectiu Banc de Temps +9\nUs convidem a portar peces de roba, complements, petits estris de cuina, llibres, CDs, DVDs, etc. Tot net i en bon estat.\nEn entrar, entregueu a recepció el que porteu i us donaran els punts corresponents. Amb aquests punts podeu fer una volta per les taules per veure si hi ha alguna cosa que us agrada. No hi intervenen els diners: tants punts rebuts en entrar, tants punts que teniu per gastar (si voleu). D'aquesta manera, no es llença tanta cosa útil a les escombraries i es gaudeix d'un dia de contacte amb altres veïns i veïnes.\nFormació Introducció a la gravació i a la producció musical. Els dissabtes 9, 16 i 23 de 10 a 13 h a Ca n'Humet. Curs gratuït. Cal inscripció prèvia a través de l'adreça de correu de canhumet@elmasnou.cat.\nHípica i dinar familiar\nAdults: 15 € Infants: 10 €\nQui ho organitza : Hípica\nQui ho organitza : Associació d'Amics de Jakub\nTaller de bols tibetans i concert.\nDes de les 11:00 fins a 17:00\nPistes esportives del carrer de Pau Casals\nDurant el matí, membres dels tres casals oferiran un tast de les activitats que realitzen als seus equipaments durant l'any i, en acabar, cap a les 14 h, ens entaularem per degustar tots junts un plat de paella.\nFesta jove del Masnou\nQui ho organitza : Ho organitza: Ajuntament del Masnou. Hi col·labora: Escola Municipal de Música del Masnou, Associació DUB BBUC, Estudi 15, Aupamusic.\nFesta Jove del Masnou a Ca n'Humet - C/ Fontanills 77-79. Mira el programa d'activitats que es faran des de les 17h a les 00 h.\nV Festival de Música del Masnou: 'Rèquiem de G. Fauré'\nSegon concert dins el V Festival de Música del Masnou: Rèquiem de G. Fauré amb Cor Scandicus, cor participatiu i orquestra.


Blog de la Federació dels Socialistes de Mallorca | Sílvia Cano: "Apunts sobre la prostitució"\nSílvia Cano: "Apunts sobre la prostitució"\nBlogSocialistes | 19 Juny, 2008 07:47\nUn altre repte que s’hauria d’abordar durant aquesta legislatura i és de vital importància està relacionant amb el tema de la prostitució, mercat que genera a Espanya guanys de més de 50 milions d’euros diaris i que representa a nivell global entre 5 i 7 bilions de dòlars anuals, més que la suma global de totes les despeses militars. El fenomen de la prostitució té un fort component de gènere, ja que més del 99 % dels compradors habituals són homes.\nLa prostitució s’ha d’analitzar des de 3 elements que s’interrelacionen a nivell global: els proxenetes, els clients i les prostitutes. Hi ha una estreta relació entre el tràfic il·legal de persones i aquesta la prostitució. Almenys 100.000 dones i nines entren cada any als països de la Unió Europea com a víctimes de tracte amb fins d'explotació sexual. A Europa quasi 500.000 dones treballen il·legalment en la anomenada “indústria del sexe”, procedents de països pobres.Hi ha qui planteja una línia divisòria per emmarcar la qüestió de la prostitució fent referència a la suposada lliure voluntat de les dones que la exerceixen. En realitat, aquesta proporció és molt petita en relació a més del 90 % de les dones que són traficades i prostituïdes en la indústria del sexe globalitzada.\nMés enllà dels paràmetres interpretatius lliure-forçada, definiré, i tractaré de resoldre tal paradoxa, citant a la psicòloga Victoria Sau. El fenomen de la prostitució és un fenomen relacionat amb la instauració d’estructures/ institucions masculina- patriarcals segons les quals un nombre indeterminat de dones mai queden distribuïdes a homes concrets pel col·lectiu de varons a fi de que quedin a l’abast de no només un, sinó de tots aquells que vulguin tenir accés directe a elles. Si segons Levi Strauss, a nivell antropològic, els intercanvis socials i econòmics es consoliden mitjançant l’intercanvi de dones, aquest “remanent de dones” del què parlaria Victoria Sau són per a la col·lectivitat, d’ús i gaudi sense el pertinent compromís ni contrapartida.\nDefensar una postura abolicionista no crec que sigui una qüestió de pudor, ni de moralitat judeo-cristiana, sinó d’un compromís ètic per a canviar alguns aspectes de la manera en què s’estructuren les relacions de poder/dominació sobre els cossos de les dones, en aquest cas, mediatitzats a través de l'intercanvi econòmic, convertits en objectes sexuals de fàcil accés per satisfer un model patriarcal de sexualitat masculina. Els homes tenen, a través dels cossos de les prostitutes, éssers humans a la seva disponibilitat sobre els que descarregar les seves ànsies, frustracions, desigs sexuals, depravacions, etc. Això sota el paraigües d'un altre mite, “els homes no controlen les seves pulsions sexuals”.\nSobre el debat regularització sí-no, les feministes socialistes, a través del nostre òrgan d'Igualtat federal que presideix Maribel Montaño, pensam que no s'ha de regularitzar la prostitució.\nPaïsos com Holanda, que tenen regularitzada aquesta activitat, han vist com les màfies que exploten a dones immigrants en l'economia submergida han augmentant un 25 %, igual que ha augmentat la violència de gènere.\nA Suècia, en canvi, el model és abolicionista, penalitzant no a les prostitutes, sinó als consumidors. Es penalitza en aquest cas la demanda, i no l'oferta.\nA Espanya aquesta situació es troba en una alegalitat. Pens que és un bon moment per plantejar-se fer alguna cosa al respecte, al fil del document que es va redactar sobre l'estat de la prostitució al nostre país, i al fil de la proposició no de llei presentada al Congrés pel grup IU, ICV (més bé per aquesta segona) i ERC, i que plantegen una postura favorable a la regularització.\nA Mallorca, els i les socialistes, a través del compromís de la Presidenta, Francina Armengol, amb la igualtat de gènere s'ha creat la Direcció Insular d'Igualtat, òrgan que pretén impulsar mesures que promoguin la igualtat a tots els àmbits dins un context municipalista.\nMolts són els reptes a Mallorca i a Espanya. Queda molta feina per a fer.\nConsellera electa del Consell de Mallorca


La jutgessa ordena als Mossos entregar una nena de l'Uruguai al seu pare de Vielha\nActualitzada 07/10/2019 a les 19:31\nCCOO considera que es "revictimitza una dona que ha patit violència masclista"\nEl Jutjat d’Instància i Instrucció 1 de Vielha e Mijaran ha acordat instar els Mossos d’Esquadra perquè, acompanyats de psicòlegs del cos policial, entreguin la custòdia d’una nena uruguaiana al seu pare, resident en el municipi lleidatà, en el moment en què la mare o una altra persona abandoni el Consolat amb la menor.\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha informat en un comunicat que la Fiscalia va presentar un recurs per sol·licitar l’execució de la sentència per la qual s’havia de fer el canvi de custòdia.\nL’entrega de la menor s’hauria d’haver dut a terme divendres al Consolat de l’Uruguai i, malgrat que tant la mare, la menor i el pare es van presentar a la seu de la institució, l’entrega no es va poder realitzar "després de la negativa del cònsol a complir l’ordre judicial", segons el TSJC.\nLa jutgessa, una vegada va tenir coneixement de la situació, va acordar nova data i lloc per dur a terme l’entrega de la menor, però el Ministeri Públic va sol·licitar en el seu recurs que la intervenció policial no fos només de custòdia, sinó d’execució de la sentència.\nLa mare va denunciar al pare per presumptes maltractaments i abusos sexuals a la menor, encara que finalment la demanda va quedar arxivada, i es va quedar amb la nena al país llatinoamericà, per la qual cosa el pare la va denunciar per sostracció de la menor.\nDesprés del judici per la custòdia, la sentència va establir que s’havia d’entregar al pare, i estava previst que la mare deixés la menor en el Consolat uruguaià a Barcelona perquè ell la recollís.


Retail Stores Control Preguntes freqüents del Retail Stores Control\nAlgunes de les preguntes més freqüents sobre Retail Stores Control les pot veure resoltes a continuació. Per a qualsevol consulta no dubti en Contactar sense cap compromís.\nQuè és Visual Merchandising?\nEl client d'avui no només vol comprar, vol una experiència visual homogènia en qualsevol marca que es preï, i el Visual Marchandising és l'eina més efectiva per proporcionar aquesta experiència. Aconseguir que aquestes pautes es compleixin eficientment resulta complicat i disposar d'una eina àgil i fàcil d'usar, que permeti una comunicació fluïda entre la direcció i les botigues, ajuda en la reducció de costos i l'increment de vendes.\nEs pot utilitzar des de qualsevol dispositiu?\nRetail Stores Control és un programari cloud pel que és accessible des de qualsevol dispositiu amb un navegador i connectat a internet. Un ordinador sobretaula, una tablet o un mòbil.\nHa de ser una eina molt costosa\nTot el contrari. El nostre programa de llicències per volum s'ajusta al màxim a les necessitats de cada companyia. Pot sol·licitar-nos informació i descobreixi tots els avantatges que li ofereix el nostre producte.\nÉs una eina personalitzable?\nRetail Stores Control és una eina desenvolupada pel nostre equip de programació. Sota demanda és possible adaptar-la a la imatge corporativa de la companyia fins a desenvolupar noves característiques per cobrir les seves necessitats.\nEn quin idioma funciona?\nRetail Stores Control és una plataforma multiidioma preparada per operar en Castellà i Anglès. Sota demanda és possible ampliar el nombre d'idiomes.


Fan conya a Catalunya Ràdio amb una oient que vol disparar a la portaveu del PP - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 5 de Juny de 2022. 18:13h.\nUna senyora de 78 anys diu que "aniria a l'emissora amb una escopeta"\nLocutors de Catalunya Ràdio han bromejat al programa 'El matí de Catalunya Ràdio' després de llegir el missatge en el qual una dona de 78 anys ha amenaçat la diputada del Partit Popular al Parlament, Lorena Roldán, durant una entrevista. "M'ha fet gràcia aquesta trucada", ha afirmat un locutor.\nDesprés d'una entrevista aquest divendres a la portaveu del partit a l'emissora al programa 'El matí de Catalunya Ràdio' sobre el compliment de la sentència del 25% de castellà a les escoles, un col·laborador ha donat veu a una trucada en què una oient assegurava que en escoltar Lorena Roldán "aniria a l'emissora amb una escopeta".\nLa formació ha comunicat que Lorena Roldán, denunciarà davant del CAC i la Comissió de control de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals la utilització de Catalunya Ràdio com a "mitjà d'incitació a la violència".\n"Ja n'hi ha prou amb grapejar i degradar el que se suposa que és un mitjà de comunicació públic i, per tant, de tots", ha afirmat Roldán. La diputada considera que aquest tracte a la ràdio pública és una mostra del que s'enfronten a les famílies que demanen que els seus fills rebin el 25% de l'educació en castellà.


Els tancats a la Massana es manifesten contra la llei d'estrangeria\nMés d'un miler de persones reclamen respecte pels drets bàsics dels immigrants i els refugiats a Catalunya\nManifestació pels drets dels immigrants i refugiats a Barcelona ARA\nBarcelonaVe de lluny i va per a llarg. La manifestació que avui ha recorregut el centre de Barcelona recordant que “cap persona és il·legal” confirmava la revifada d’un conflicte soterrat, el de la recepció d’immigrants. ‘El racisme ens tanca’ era el paraigua sota el qual es convocava una mobilització per demanar la derogació immediata de la llei d’estrangeria, aprovada l’any 2000. “Tenim onze punts de reclamació, i fins que no s’aprovin tots continuarem tancats a l’antiga Escola Massana”, deia Juan Ávila, portaveu del col·lectiu organitzador.\nDes de fa 37 dies, un centenar de persones d’arreu del món ocupa el vell centre educatiu barceloní i, mentre es reprodueixen a Poblenou i Badalona accions similars, van decidir sortir al carrer per mostrar el rebuig al que consideren que és un “racisme institucional i assassí” mantingut en el temps. Avui als carrers el contrast era total. Les pancartes parlaven de mort i injustícia i les cares eren de somriure i orgull. Una reivindicació festiva en la qual també figurava un altre dels moviments cabdals els últims anys, el Sindicat de Manters, que reconeixia haver millorat les condicions els últims mesos, però no en excés: “La repressió és diferent, però encara hi és”, resumia el vocal Lamine Sarr.\nMentrestant, la marxa viatjava Rambles avall. S’alternaven parlaments i càntics mentre es repetien de manera espontània els onze punts cabdals de les reclamacions. Tancar els CIE, facilitar l’accés a l’empadronament, acabar amb la doble discriminació femenina o eliminar els exàmens per adquirir la nacionalitat. Recordant el poc espai que deixen les jornades laborals als immigrats per estudiar, Almas Wahed –natural del Pakistan– ha defensat que estan “a favor d’aprendre” però no amb aquest tipus d’examen, que consideren “excessiu” per la seva multiplicitat de proves per a les quals “no tothom es pot preparar”.\nI, enmig del rebombori, la mare dels ous: la implicació política. Mentre els càntics de la multitud la reclamaven, alguns representants feien acte de presència, com Carles Riera (CUP) o Lucía Martín (En Comú Podem). En consonància amb la demanda central de derogar la llei d’estrangeria, Alícia Ramos, diputada al Congrés d'Units Podem, ha remarcat que no ho veu com una fita abastable a curt termini: “Cal treballar ara per reformar-ne alguns aspectes concrets mentre treballem per canviar-la sencera en el futur”.


La Saleta e Falavaus - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Salette-Fallavaux (fr)\n44° 50′ 26″ N, 5° 58′ 30″ E / 44.8406°N,5.975°E / 44.8406; 5.975Coord.: 44° 50′ 26″ N, 5° 58′ 30″ E / 44.8406°N,5.975°E / 44.8406; 5.975\nLa Saleta Falavaus (en francès La Salette-Fallavaux) és un municipi francès, situat al departament de la Isèra i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 68 habitants.\nEl 2007 la població de fet de La Salette-Fallavaux era de 68 persones. Hi havia 31 famílies de les quals 15 eren unipersonals (15 homes vivint sols), 8 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.\nEl 2007 hi havia 124 habitatges, 29 eren l'habitatge principal de la família, 92 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 109 eren cases i 12 eren apartaments. Dels 29 habitatges principals, 19 estaven ocupats pels seus propietaris i 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 5 tenien dues cambres, 11 en tenien tres, 2 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 18 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de La Salette-Fallavaux el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 43 persones, 32 eren actives i 11 eren inactives. De les 32 persones actives 28 estaven ocupades (17 homes i 11 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 11 persones inactives 2 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».\nL'any 2000 a La Salette-Fallavaux hi havia 3 explotacions agrícoles.\nSantuari de la Mare de Déu de la Saleta. És el segon lloc de pelegrinatge més important a França després de Lorda. El 15 d'agost i el 19 de setembre s'hi apleguen grans multituds.\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de La Salette-Fallavaux a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de La Salette-Fallavaux a l'INSEE\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: La Saleta e Falavaus\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_Saleta_e_Falavaus&oldid=29604146»


masia serra do empordà, cantallops selecció dels millors cellers catalans - denominació d’orígen empordà, alt empordà\nmasia serra do empordà, cantallops\nselecció dels millors cellers catalans - denominació d’orígen empordà, alt empordà\nAquest petit celler, situat al Paratge Natural de l’Albera, es caracteritza per la personalitat dels seus vins, marcada pel terrer en el qual arrelen els ceps.\nAltres productes: oli d’oliva\nBlanc envellit 2 mesos\nVerema manual, recollida amb remolcs petits. El raïm derrapat és introduït en dipòsits inoxidables de maceració (6-8 hores, a 10ºC). Només se n’extrau el most en flor i s’inicia la fermentació a 14ºC, en un dipòsit inoxidable. A 1.020 de densitat, és traspassat a bótes de roure francès Allier (tipus châteaux) per tal que acabi de fermentar. En les mateixes bótes envelleix durant 2 mesos, on el solatge rep un assidu “bâtonnage”.\nProducció en ampolles: 2.400\npvp aproximat : 17,00 €\nMasia Serra / Cantallops\nCarrer dels Solés, 20\nTel. 972 53 17 65 / 689 70 36 87\n42º 25' 26.70" N\n2º 55' 45.74" E\nEL RECÉS de Masia Serra és un lloc on desconnectar i contagiar-se de la màgia del vi, on intentem transmetre la passió que tenim per la nostra terra i pel nostre treball.\nSituat al cor de la finca, es tracta d’un espai on afloren unides tradició i modernitat. On després d’una acurada visita guiada per les nostres vinyes i per les instal·lacions podreu tastar els nostres vins, acompanyats, si voleu, d'un bon esmorzar o dinar.\nHi ha diferents possibilitats d’ús de EL RECÉS. La sala polivalent pot arribar a acollir fins 36 persones i el seu entorn paisatgístic privilegiat, assegut a la falda de l’Albera, converteixen Masia Serra en un paratge idoni per passar-hi el dia en família, per realitzar-hi tallers gastronòmics, cursos de tast, esmorzars, dinars o sopars temàtics, càterings, reunions de negocis, convencions, cursos incentivadors per team-works…\nPosem al vostre abast l'interessant món del vi entre els regals de la natura.\nVine i viu una experiència única que no et deixarà indiferent ....\n689 604 905 /689 703 687\nUna austera casa d’estructura típica de masia catalana us rebrà pel sector occidental de la quadrada finca, limitada, al nord, per les Alberes, muntanyes que s’allarguen fins al mar, al mateix golf de Roses. Per la part sud, resta oberta a la plana empordanesa que proporciona un horitzó límpid a la nostra mirada, sobretot quan bufa la tramuntana. Una sala d’elaboració; una d’embotellatge; una sala d’envelliment, excavada al cor mateix d’un penya-segat de sòlida pedra granítica, són l’aixopluc de uns pocs vins que ja han deixat petja en el món enòfil i que podrem trobar només en els restaurants que tenen especial cura en oferir als seus clients una ben reputada carta de vins. És obligat d’esmentar una senzilla, però bella estança coronada per unes quantes poesies que pengen de les parets i que ens parlen de la bondat del vi, de l’esperança en el fruit i de l’amor a la terra. En aquest lloc és on es tasten els vins i on es decideixen els cupatges que pretendran sobreviure el pas del temps. Quatre tipus de vins: GNEIS, IO, CTÒNIA, INO i un GRAN CREMANT, són els únics productes que s’elaboren i envelleixen en el protector celler, que reserva els nobles líquids a recés de la llum del nítid cel empordanès. MASIA SERRA és un celler familiar, fruit d’esforços i d’il·lusions. La noblesa i la constància en el treball queden palesades en cada petjada que deixem en el recorregut per les seves vinyes.\nMasia Serra està a Cantallops (Alt Empordà), un poble situat als peus de les Alberes, una serra que dóna la mà als Pirineus, a la zona de transició cap a la plana empordanesa. Aquí les seves vinyes intenten sobreviure al flagell de la tramuntana en un veritable esforç per superar el repte d'aquest fort vent que, tot i que proporciona diàfans cels i evita malalties criptogàmiques, castiga els sarments sense pietat.\nEl cultiu dels ceps es fa sobre terra graniticosilícica que ens recorda el gneis, al peu mateix del camí en que s'inicia l'ascensió al medieval castell de Recasens.


La UEA aprova la creació d’una Fundació per unanimitat\nLa Unió Empresarial de l’Anoia ha aprovat de forma unànime la creació d’una fundació, durant l’Assemblea General Extraordinària.\nDurant l’assemblea, el president de la UEA, Joan Domènech, va explicar els antecedents que han portat a la creació de la Fundació, on fa més d’un any des de la UEA s’ha estat treballant per elaborar el projecte. Des de fa molt temps, aquesta idea ja es plantejava des de l’entitat; i la situació provocada per la covid-19 ha estat un detonant perquè els empresaris i empresàries que formen part de la Junta Directiva de la UEA ho hagin valorat i hagin traslladat a l’assemblea, la necessitat de crear i fer més visible la part social que s’està treballant des de l’entitat i per brindar més oportunitats a la societat.\nEn aquest sentit, es van exposar les aportacions de la Junta Directiva ressaltant les necessitats del territori o accions que es podrien dur a terme des de la Fundació. També es va comentar que per tal d’estar assessorats, durant els darrers mesos, s’han fet diverses trobades amb professionals de diferents fundacions i també s’ha estat investigant i treballant per desenvolupar projectes lligats amb els objectius i propòsits de la Fundació UEA, com poden ser el Prepara’t, l’Igualada Mentoring, Professions de Futur, la Borsa de Treball, l’Economia Circular, entre d’altres.\nAixí doncs, la Fundació UEA és una entitat que neix amb la voluntat d’agrupar i potenciar les actuacions vinculades a promoure l’ ocupació i l’emprenedoria entre els joves i persones vulnerables de la comarca de l’Anoia i alhora donar suport els empresaris que es troben en situació de dificultat. La Fundació també té la voluntat de programar accions que acostin els valors de l’empresa entre els joves, sent aquest col·lectiu, l’eix principal que va fer plantejar seriosament a l’entitat crear una fundació.\nA grans trets, els objectius de la “Fundació Unió Empresarial de l’Anoia” són els de contribuir a fomentar i promoure el reforçament del teixit econòmic i empresarial del territori i l’efectiva contribució a una millora social de les persones que hi conviuen a través del desenvolupament de projectes i accions que aconsegueixin maximitzar les possibilitats d’inserció laboral de les persones, el foment de l’autoocupació, la retenció del talent i el manteniment dels negocis. També promourà la responsabilitat social corporativa, entesa com una contribució activa i voluntària per part de les empreses amb la finalitat de millorar l’entorn social, econòmic i ambiental.\nDurant l’Assemblea, el president de la Unió Empresarial de l’Anoia, Joan Domènech, va destacar que gràcies a la fundació “podrem desenvolupar més projectes socials per ajudar a les persones del nostre territori; i també, podrem donar visibilitat i oportunitat a les empreses a oferir el seu compromís social”. D’altra banda, les empreses associades assistents a l’Assemblea s’han mostrat molt satisfetes per la constitució d’aquesta fundació que permetrà seguir ajudant activament a fer una comarca més forta i competitiva en tots els aspectes.\nDes de la Unió Empresarial de l’Anoia s’espera que durant el primer trimestre de 2022 es pugui fer una presentació oficial de la Fundació, així com els diversos eixos i programes que desenvoluparà.\nArticle anteriorAlmenys 16.000 anoiencs marxen cada dia a treballar fora de la comarca\nPròxim articleDemà diumenge, Mercat d’Antiguitats al Passeig Verdaguer


La FED deixa la porta oberta a una alça, al juny | Blog inbestMe\nLa FED deixa la porta oberta a una alça, al juny\nBy Lorenzo Ippoliti 18 maig, 2016\nFED, unes actes més agressives de les esperades\nLa Reserva Federal acaba de publicar les actes de la seva reunió d’abril i són definitivament més agressives del que s’esperava. El missatge que la FED vol transmetre al mercat és molt clar: un augment de tipus al juny és una possibilitat que encara està sobre la taula, si les dades econòmiques segueixen essent sòlides:\n“La majoria dels participants van considerar que si les noves dades reafirmen que el creixement econòmic tendeix a recuperar-se en el segon trimestre, les condicions del mercat de treball segueixen enfortint-se, i la inflació avança cap a l’objectiu del 2 per cent de la comissió, llavors és probable que sigui apropiat que el comitè augmenti el rang objectiu per la taxa de interès dels fons federals el mes de juny ”\nPel que fa als riscos globals, els participants de la Fed hi veuen un cert relaxament :\n“En general, els participants van estar d’acord en que els riscos per les perspectives econòmiques que planteja el desenvolupament econòmic i financer global, s’havien reduït durant el període entre reunions”\nDiversos presidents de la Fed també van expressar la opinió que el mercat estava subestimant les possibilitats d’una alça de tipus al juny:\n“Alguns dels participants estaven preocupats perquè els integrants del mercat poguessin no tenir adequadament avaluada la probabilitat d’un augment en el rang objectiu (de tipus) en la reunió de juny; i es va posar èmfasi en la importància de comunicar amb claredat durant el període entre reunions, com el Comitè té la intenció de respondre als esdeveniments econòmics i financers “\nEl mercat necessita un missatge clar de la FED\nEls fons federals estan anticipant una probabilitat del 42% d’una alça de taxes al juny, enfront del 19% abans de la publicació de les actes, i de només un 4% el dilluns passat. El principal beneficiari d’aquest augment de la probabilitat percebuda d’una pujada de tipus d’interès és el dòlar, que ara està trencant la barrera psicològica de 110 enfront del ien i s’acosta a 1,12 enfront l’euro. La renda variable, en general, s’ha comportat sense més canvis durant el dia, i serà molt important veure si són capaços de mantenir els nivells actuals ja que una renovada debilitat del mercat de valors podria espantar a la Fed un cop més, igual que va ocórrer al gener. Les accions de mercats emergents i les divises hauran de suportar ara una mica més de pressió. També podem esperar certes correccions en el petroli i l’or, després dels seus respectius ral·lis recents.\nEn definitiva, creiem que aquest desenvolupament és positiu. Aquest mercat necessita claredat, en cas contrari, seguirà sent ostatge del que el CEO d’UBS Sergio Ermotti diu “volatilitat paralitzant”, el que significa un mercat caracteritzat per oscil·lacions violentes amb volums molt baixos, ja que la majoria dels participants del mercat prefereixen mantenir-se al marge. Els missatges contradictoris dels bancs centrals són una de les principals causes de confusió en el mercat.\nLa Fed va pujar les taxes el desembre passat, per primera vegada després de gairebé una dècada. Des de llavors ha estat en espera a causa de la fragilitat dels mercats financers globals.


La informació que s'hi pot consultar prové majoritàriament de l’enquesta d’infraestructures i equipaments locals de Menorca (EIEL) és un inventari dels equipaments i infraestructures públiques de Menorca que elabora anualment el Consell Insular (a través de la IDE menorca) en col·laboració amb els ajuntaments per requeriment del Ministeri d’Hisenda i Administracions Públiques. Però aquesta no és la única font d'informació, entreu a descobir-ho!\nAquesta aplicació és una primera pedra d'un projecte més ambiciós que ha de servir per optimitzar la gestió de les infraestructures de dotació de servei en col·laboració amb les empreses gestores de serveis públics. I permetre, per exemple, avisar a totes les empreses que gestionen o disposen de xarxes en un carrer determinat que està previst tallar i fer obres en aquell carrer unes dates determinades. D'aquesta manera es poden reduir costos de manteniment (evitant haver d'obrir i re-asfaltar un carrer successivament en pocs anys, per exemple) i disminuir les molèsties als ciutadans.\nAnar al visualitzador d'equipaments públics