Halur d'acil - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn halur d'acil (també halogenur d'acil o halur d'àcid) és un compost químic derivat d'un àcid carboxílic, en el qual s'ha substituït el grup hidroxil per un halur.\nSi l'àcid és un àcid carboxílic.el compost conté un grup funcional -COX. En ells el carboni està units a un radical o àtom d'hidrogen (R), a un oxigen mitjançant un doble enllaç i mitjançant un enllaç simplee simple (sigma) a un halogen (X).\nA la resta procedent d'eliminar el grup funcional OH se'n diu acil. Per exemple, la resta acil derivada de l'àcid acètic (CH3-CO-) ésl'acetil. El clorur d'àcid derivat de l'acètic, es nomenarà per tant, clorur d'acetil.\nAquests compostos donen reaccions de substitució nucleofílica ambmolta facilitat i són utilitzats en reaccions d'acilació (com la de Frieldel-Crafts).\nEl grup hidroxil de l'àcid sulfònic també pot ser substituït per un halogen, donant lloc a un àcid halosulfònic. Per exemple, l'àcid clorosulfònic resulta de substituir un grup hidroxil per un àtom de clor.\nUn mètode de laboratori comú per a la preparació d'halurs d'acil implica la reacció d'àcids carboxílics amb reactius com el clorur de tionil o el pentaclorur de fòsfor per als clorurs d'acil, pentabromur de fòsfor per als bromurs d'acil i fluorur cianúric per als fluorurs d'acil.\nEls halurs d'acil són compostos altament reactius que se solen sintetitzar per a ser utilitzats com a intermedis en la síntesi d'altres compostos orgànics.\nPer exemple, un halur d'acil pot reaccionar amb:\naigua, donant lloc a un àcid carboxílic\nun alcohol, per formar un èster\nuna amina (primària o secundària), per formar una amida\nEn els tres casos s'allibera el corresponent halur d'hidrogen.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Halur d'acil\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Halur_d%27acil&oldid=14177842»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 oct 2014 a les 09:03.


Oliva presenta un "Figatell Sound" de més qualitat amb la presència de BOIKOT | Ajuntament d'Oliva\n1 juny 2017 | cultura,festes,joventut\nOliva presenta un “Figatell Sound” de més qualitat amb la presència de BOIKOT\nSerà el divendres 16 de juny, dintre de la programació de la Fira i Festes\nTot a punt per a la celebració de la V edició del Figatell Sound, el festival de música alternativa fet per i per als joves d’Oliva i dels pobles veïns, amb la col·laboració de les Regidories de Festes, Cultura i Música, i Joventut de l’Ajuntament d’Oliva.\nOrganitzat com sempre per l’associació Joves d’Oliva en Moviment (JOM), el Figatell Sound tindrà lloc el divendres 16 de juny, una vegada més, a l’aparcament del Poliesportiu municipal i dintre de la programació de la Fira i Festes.\nAquest matí l’han presentat, per part del JOM, Maria Fullana i Gemma Lleches, i també el regidor de Festes, Pepe Salazar, el regidor de Cultura i Música, Enric Escrivà, i el regidor de Joventut, Àlex Salort.\nSegons ha explicat Maria Fullana, “després de l’èxit de l’any passat, tornem a començar el festival amb el correbars, que eixirà a les 19.45 h des del passeig d’Oliva (enfront de la Biblioteca de l’Envic), amb la participació de la xaranga La Contrabanda, guiada per Supercacaua“.\n“El festival començarà a les 21.30 h amb l’actuació de Totem, el grup guanyador del concurs Actua al Figatell Sound 2017, quatre xicons de La Sénia que vénen a conquerir el públic d’Oliva a ritmes de rock. Un altre grup serà Smoking Souls, grup més potent actualment al poble veí, Pego, i que acaben de traure el seu tercer treball d’estudi, “Cendra i or”, amb gran èxit. Per la seua banda, des de València vindran les companyes Las Hijas de la Cumbia per a tancar la nit amb els millors ritmes. També comptarem amb Pepet i Marieta que ens faran passar-ho d’allò més bé i ens presentaran el seu últim disc “La revolució dels somnis”. I, finalment, enguany hem decidit apostar per un grup nacional, més en concret des de Madrid arribarà Boikot, que ens porta grans temes d’estil rock, punk i ska que de segur que no ens defrauden”, ha dit la representant de Joves d’Oliva en Moviment.\nSegons Maria Fullana, “hem donat un gran salt de qualitat en la cinquena edició del Figatell, amb la presència de BOIKOT, estem davant d’un gran festival, molt heterogeni i complet i pensat per a un públic molt variat. Pensem que serà tot un èxit, perquè és el primer festival de la temporada i perquè actuen grups que serà molt difícil tornar-los a vore tots junts.”\nPer la seua banda, el regidor de Festes de l’Ajuntament d’Oliva, Pepe Salazar, ha destacat la importància del Figatell Sound dins de la programació de la Fira i Festes: “Sabem que és sens dubte un dels plats forts, amb un públic específic però molt ampli, i calia potenciar-lo. Pensem sincerament que ho hem aconseguit, amb una gran varietat de grups musicals, tant d’ací com de fora, i sobretot amb la presència de BOIKOT, un grup de rellevància nacional, de Madrid, i per descomptat, gràcies al bon fer de l’associació Joves d’Oliva en Moviment, que des del primer moment ha cregut en el Festival d’Oliva”.\nSegons el regidor de Cultura i Música, Enric Escrivà, “l’Ajuntament havia de tornar a implicar-se directament amb el Figatell Sound, com no podia ser d’altra manera. Un festival referent que veiem com cada any va consolidant-se més i més, i que ja és un pilar de l’agenda musical d’Oliva. Per això, satisfacció i agraïment pel treball incansable del JOM, i animar-los a continuar la tasca per tal de seguir demostrant que les coses ben fetes amb la gent del poble poden estar a l’altura d’altres grans esdeveniments.”\nEl regidor de Joventut, Àlex Salort, ha comentat que aquest any “podrem vore com el Figatell Sound està consolidant-se any rere any, fruit d’un treball conjunt entre una associació molt activa, com és el JOM, i un Ajuntament implicat, que aposta per programar una oferta d’oci per als joves, de qualitat. A més, com a regidor també de Benestar Social, he de dir que tindrem en el festival, amb la col·laboració del JOM, a la Unitat de Prevenció Comunitària de Conductes Addictives, per tal de previndre el consum excessiu d’alcohol, importantíssim si considerem que tindrem molts espectadors de fora d’Oliva que hauran vingut en vehicles particulars.”\nRecordem que al recinte hi haurà menjar i beguda. A més, es podran comprar els tiquets per al nostre pack, el Sopatell, on s’inclou un entrepà de figatells (o els “vegatells”, l’opció vegana), una cervesa o un refresc i un colpet de regal per tan sols 5 €.\nGemma Lleches, també representant del JOM, ha recordat que l’entrada al Figatell “costa 7 euros anticipada i 10 euros en taquilla. I els tiquets estan a la venda a Oliva (JOM, La Fona i El Lloc), a Benimaclet (Macondo i La Murta Vins i Tapes), a Castelló (UJI, Universitat Jaume I), i pròximament també a Pego (Vent de Llevant).”\nTant l’organització com els regidors han convidat a tots els joves d’Oliva i de les poblacions veïnes a disfrutar del Figatell Sound el pròxim 16 de juny.


L'ascens a l'elit pareixia una ficció irrealitzable. El somni es resistia, però el bot es va produir l'exercici 1962-1963 després d'eliminar al Deportivo de La Coruña en una històrica doble confrontació amb colofó en el feu de Vallejo. Aquella jornada les palmes van eixordar, a pesar que el dia va nàixer entre ombres després de la mort del papa Joan XXIII. Antonio Román havia cedit la presidència a José Navarro com a pròleg a l'aterratge en qualitat de màxim mandatari d'Eduardo Clerigues, amb Blas Escrig com principal exponent en la gestió de la parcella econòmica. L'ascens a Primera Divisió va propiciar dos temporades inoblidables formant part de l'univers de la màxima categoria. El Levante va defendre la desena posició en la taula en la seua estrena, però va tornar a Segona a la finalització de l'exercici 1964-1965 després d'un funest encreuament enfront del Málaga en la Promoció.\nVa haver-hi victòries de prestigi davant del Barcelona (5-1 en Vallejo) i la ciutat va descobrir un derbi que el temps havia florit. En eixe marc és possible contextualitzar la crida d'Ernesto Domínguez a la Selecció Espanyola en un duel entre La Roja i Bèlgica a Mestalla. No obstant això, esta situació no es va perpetuar i el final dels seixanta va coincidir amb la tornada a la Tercera Divisió, fruit d'una reestructuració de la categoria de Plata, iniciant-se la segona etapa d'Antonio Román en la presidència del club. No obstant això, el Levante va estrenar el 9 de setembre de 1969 l'Estadi Ciutat de València, llavors Estadi Antonio Román amb un partit davant del Valencia. La inauguració d'esta superba installació va coincidir amb una prolongada etapa de resultats mediocres amb l'equip installat a cavall entre la Segona i Tercera Divisió, a pesar dels incalculables esforços de Manuel Grau Torralba, el qual va succeir en el càrrec de president a Román.\nGrau Torralba va ser un home d'acció com demostra l'atrevida aposta en la contractació de Carlos Caszely, internacional per Xile. El ‘gerent' va completar dos campanyes en el Levante abans d'emigrar l'Espanyol. L'adveniment de la democràcia no va portar canvis de consideració en l'apartat esportiu accentuant en gran manera les dificultats en l'apartat econòmic. La paupèrrima situació de la tresoreria va conduir al club fins a la Tercera Divisió en la temporada 1981-1982. El descens esportiu a Segona Divisió B va conjugar amb un altre afegit per impagaments. Ni tan sols increïbles fitxatge de Johan Cruyff, al febrer de 1981, va invertir l'espiral negativa d'una societat que va liderar la competició en l'arrancada de la segona volta de la competició.


COM PODEM MILLORAR LES PREGUNTES ALS NOSTRES FILLS I FILLES? – Fer de Pares\nCOM PODEM MILLORAR LES PREGUNTES ALS NOSTRES FILLS I FILLES?\nSovint, quan pares i mares anem a recollir als nostres fills a la sortida de l’escola, ens interessem per com els ha anat el dia a l’escola, si han fet alguna cosa que els ha interessat, si els ha passat res amb algun company o, si s’han quedat a dinar al cole, ens interessem també per l’àpat que han fet.\nMares i pares som conscients de la importància d’una bona comunicació amb els nostres fills-filles doncs no només obtenim informació sinó que sobretot ens permet establir un bon vincle afectiu mostrant-los interès sobre allò que els han passat o han fet mentre nosaltres no hi érem. Amb una bona comunicació amb els nostres fills, enfortirem el seu creixement emocional i, alhora, sabrem com han resolt les circumstancies viscudes, en el joc o en la relació amb amics, companys i mestres de l’escola.\nElls però, davant les nostres preguntes i independentment de l’edat que tinguin, sovint ens responen amb un breu “Bé !” o amb sort, a vegades són una mica més explícits i ens responen amb un extens “Molt bé!”.\nDiuen que tot té el seu “truquillo” !!!\nSovint no ens adonem que tal i com fem les preguntes, aquestes són massa generals (Què, com ha anat el cole?, o bé Què tal el dia?, Què has fet avui?, …), preguntes massa obertes que inevitablement no ajuden als nostres fills ja que en realitat tal i com formulem la nostra pregunta, li estem demanant una resposta amb una informació molt àmplia. Davant d’això, ells tiren pel dret i ens donen una resposta també molt general.\nPer això, quan vulguem saber com els ha anat allò que han fet mentre no han estat amb nosaltres, els haurem de preguntar de manera concreta, sense aclaparar-los ni atabalar-los. Millor cenyir-nos a qüestions o fets puntuals per a que ens puguin respondre de manera concreta. Esperant la seva resposta abans de cada nova pregunta.\nEs important que no se sentin bombardejats i si es possible, trobem un espai temporal on poder xerrar tranquil·lament (p. ex mentre berenem asseguts en un banc del parc o a casa).\nTambé serà important que el temps que destinem a preguntar, ho fem sense fer altres coses que ens puguin distreure a ell o a nosaltres (jugar, mirar wat’s, recollir roba estesa, guardar la compra, …) i mostrant sempre el nostre interès pel que ha fet i per les seves respostes. Aquesta mostra d’atenció per a les seves respostes, ens ajudarà a enfortir el vincle de confiança i afecte amb els nostres fills i filles.\nDavant les seves simples i breus respostes no hem de desistir doncs si afluixem estarem perdent l’oportunitat de saber com se senten, de com es relacionen, de quins son els seus gustos i preferències i com les aborda. Tot l’intercanvi d’informació que puguem mantenir amb els nostres fills o filles serà vital per a saber com viuen el seu dia a dia i com gestiones els seus petits entrebancs i així poder-los ajudar en les seves estratègies d’afrontament a més de prevenir el bullying.\nHi ha força articles que parlen de com interessar-nos o fer preguntes als nostres fills-filles i que concreten tot un seguit de preguntes. En llisto les que m’han semblat més adequades: Quadre preguntes\nI per si us han quedat ganes de conèixer més estratègies educatives, us deixo aquí un link interessant i divertit en el que l’excel·lent comunicador Carles Capdevila explicava com “Educar amb humor”: https://www.youtube.com/watch?v=g89nfJ_JWAg\nAutor quimaranyoPublicat el 14 d'octubre de 2018 20 d'octubre de 2018\nSegüent Entrada següent: COM ATENDRE LES DIFICULTATS DELS FILLS PETITS A L’HORA DE DORMIR


Época ibèrica en la Comunitat Valenciana - L'Enciclopèdia, la wikipedia en valencià\nDama d'Elig, obra mestra de l'art ibèric\nL'época ibèrica en la Comunitat Valenciana correspon, aproximadament, al periodo 5000-sigle III aC de la prehistòria, quan els ibers eren el poble predominant en les costes de la Península Ibèrica.\n1 Época preibèrica\nEls primers vestigis de població que es tenen en la Comunitat Valenciana, daten de l'época paleolítica i estan constituïts per alguns esquelets i pintures prehistòriques que han segut trobades en algunes coves del país. Aixina, en Xàtiva en la Cova Negra s'han trobat algunes deixalles humanes de tipo neandertal que fan pensar que esta cova estava habitada en temps remots. També són característics d'esta época les pintures prehistòriques de Bicorp, Ares del Maestrat, Valltorta, Morella, La Serreta (Alcoy), la Cova del Parpalló (Gandia), etc.. Totes estes pintures conformen lo que se nomena l'Escola Llevantina i es caracterisen per representar escenes costumistes dels seus habitants, i segurament també devien tindre un significat màgic.\nSegons algunes teories, els ibers tindrien el mateix orige que els vascs primitius, i s'haurien estés des d'un lloc pròxim als Pirineus per tota Europa, fa uns 30.000 anys. De fet els mots ibèric, o Ebre, Ivry, i Ebers podrien tindre el mateix orige, i el seu significat seria el d'un lloc relacionat en un curs d'aigua. Estos pobles a pesar de les seues característiques culturals comuns constituïren tribus separades i per tant, formaven una série de poblacions cadascuna d'elles més o menys independent de les atres pero dins d'una mateixa cultura. Les ciutats ibèriques més importants governaven sobre les d'una mateixa zona constituint una mena de chicotets regnes en la població més important com a "capital".\nEn la Comunitat Valenciana, les característiques geogràfiques diferents a les de l'época actual feren que les principals poblacions ibèriques estigueren situades fora de la zona de la planura a on actualment se situa la Ciutat de Valéncia, ya que en aquella época, la llacuna de l'Albufera era molt més gran i pràcticament unia el riu Túria en el Xúquer. Això fea de la zona de la planura un lloc pantanós i pràcticament inhabitable a on a soles anaven els caçadors d'aus de tant en tant.\nAixina puix els poblats més importants estaven situats en llocs més alts vorejant les zones d'aiguamolls i ficant-se a tossals en "terra ferma" que feen possible una millor defensa i donaven un terreny més ferm a on construir alluntat de les zones pantanoses infestades de mosquits. La capital ibèrica estava situada a on es troba actualment Llíria (capital del Camp de Túria) baix el nom d'Edeta. Tot sembla indicar que tingué una certa importància en la zona central de la comunitat, fins que fon destruïda el 76 aC per les guerres de Sertori.\nAtres poblats ibèrics importants eren: Arse (Sagunt), Saitabi (Xàtiva), Torís, Cullera, Elig, Moixent, etc.. Tot plegat, totes estes poblacions constituirien una mena de xàrcia de ciutats-estat que estarien molt relacionades entre elles.\nSobre la Ciutat de Valéncia abans de l'época romana, no hi ha referències massa clares, pero tot sembla indicar que hi havia una chicoteta població fortificada que hauria portat el nom de Tyris o Tyrin, que estava situada en una illa sobre el riu Túria, riu del qual rep el seu nom.\nEls ibers deixaren en la Comunitat Valenciana clares mostres del seu art, la més coneguda de totes és la Dama d'Elig, un bust de pedra que representa a una dona noble dels ilicitans. En el monyo arreplegat en un complicat pentinat, en el seu rostro es poden apreciar clarament les característiques típiques de la dona valenciana i és sense dubte la més important representació d'art ibèric del món.\nUna atra de les mostres més representatives de l'art ibèric trobades en la Comunitat Valenciana, és el famós Guerrer de Moixent, i que trobat en la localitat del mateix nom, representa un guerrer ibèric nu damunt un cavall en la falcata i preparat per a entrar en combat. Esta estàtua de plom està molt be conservada i una rèplica de la mateixa es pot vore a l'entrada de Moixent sobre un pilar de pedra. També han estat trobades moltes peces de ceràmica, monedes, etc., en diferents punts de la geografia valenciana les quals conformen un tesor de riquea incalculable sobre el nostre passat.\nEls pobles més matinadors a l'hora d'establir contacte en el contestans i els edetans que vivien en l'actual Comunitat Valenciana, foren els fenicis, poble mariner que establí diverses factories comercials en la Comunitat Valenciana, com Herna (Guardamar del Segura).\nEls grecs, no tardaren de fer-li la competència als fenicis i fundaren diverses colònies comercials a la costa contestana com Hemeroskopeion (Dénia) i entraren en un clar conflicte en els fenicis que s'anà resolent poc a poc fins que la definitiva decadència dels fenicis deixà als grecs una certa época de primacia.\nEsta época durà ben poc, ya que els cartaginesos, descendents dels fenicis, aplegaren al marchar els fenicis i despuix d'entrar en conflicte en els grecs derrotaren a estos a la batalla naval d'Alalia wn l'any 535 AC, fent-se en el control de tota la península.\nA pesar de tot, estos pobles mai eixerciren un control dominant sobre els pobles autòctons i es dedicaren a soles a establir contactes comercials i a fundar factories per tal de negociar en els ibèrics, sense intervindre més de lo que els era indispensable pels seus assunts comercials.\nArtícul principal → Guerres Púniques.\nMentres els cartaginesos anaven desenrollant el seu imperi marítim, una atra potència havia sorgit en el Mediterràneu. Roma, una chicoteta ciutat a la vora del Tíber s'havia desenrollat fins a arribar a ser un gran imperi comercial i ara li disputava a Cartago el domini de l'illa de Sicília.\nEls cartaginesos varen reclutar soldats dels poblats ibèrics, i aixina molts infants i ginets edetans varen combatre del costat de Cartago en la Primera Guerra Púnica. Aquella fon una guerra llarga que durà més d'una década i a on els cartaginesos, despuix de fracassar al no poder prendre la ciutat de Siracusa foren forçats a signar una pau que els deixava la Península Ibèrica com l'única eixida per mantindre el seu imperi comercial pero Amílcar Barca era atacat per un rei ibèric de la Comunitat Valenciana i morí ofegat al Vinalopó durant la Batalla d'Ilici el 228 aC.\nEn la Segona Guerra Púnica, el general Aníbal Barca al qual el seu pare havia fet jurar revancha contra Roma, atacà la ciutat d'Arse, aliada de Roma, desencadenant els acontenyiments abans que els romans estigueren preparats. Els saguntins feren una defensa molt forta de la seua ciutat, i despuix de huit mesos de lluita molts preferiren suïcidar-se. Després de la presa de Sagunt, Aníbal reclutà molts guerrers edetans per a creuar els Pirineus i els Alps per enfrontar-se als romans al seu propi territori.\nSense la llogística proporcionada pel seu germà, Aníbal anà perdent existències i no pogué obtindre els equips necessaris per prendre Roma, lo que l'obligà a retirar-se de territori italià. Després del fracàs en Itàlia hagué d'enfrontar-se en Publi Corneli Escipió el qual havia desembarcat en la costa llevantina conquerint molt de territori cartaginés en lo que comença l'época romana en la Comunitat Valenciana i en la Península. Finalment, Aníbal fon derrotat en la costa africana.\nObtingut de «https://www.lenciclopedia.org/w/index.php?title=Época_ibèrica_en_la_Comunitat_Valenciana&oldid=176617»


Els animals abandonats i la Protectora\nA qui s'adreça: Alumnes d’educació primària, d'ESO, batxillerat, formació professional i escoles d'adults. Descripció: L’activitat consisteix en una xerrada informativa al propi centre educatiu i/o una visita a les instal·lacions del refugi de la Protectora (aquesta última no es realitza pels alumnes dels cicles d'educació primària).\nA qui s’adreça: Alumnes d'educació infantil i educació primària. Descripció: L’activitat consisteix en ubicar la deixalleria mòbil al pati de l’escola per tal que els alumnes puguin visitar-la, per aprendre la diversitat de residus que es poden reciclar i el seu tractament.\nA qui s'adreça: Alumnes d'educació primària. Descripció: Es proposen diferents activitats on s'explica, de manera adequada a l'edat, l'anatomia de l'esquena i s'ensenyen les normes bàsiques de la higiene postural.\nIniciació a l'atletisme en pista coberta\nA qui s'adreça: Alumnes del cicle mitjà i superior d'educació primària, ESO, batxillerat i formació professional. Descripció: L'activitat es farà en dues sessions que es faran a la Pista Coberta d’Atletisme de Catalunya a Sabadell. La primera per conèixer l'esport i la segona per dur a terme una jornada atlètica entre les escoles participants.\nLa coneixem, la sardana?\nA qui s’adreça: Alumnes d'educació primària, ESO, batxillerat, formació professional i escoles d'adults. Descripció: Explicació dels elements de la sardana i la cobla i sessions pràctiques d’aprenentatge de la dansa a l'escola.\nConcurs de contes "Històries Fòssils"\nA qui s'adreça: Alumnes d'educació primària, d’ESO, batxillerat i formació professional Descripció: Concurs de contes sobre paleontologia. Us agrada escriure? Us fascina tot el relacionat amb la paleontologia, els dinosaures, l’evolució..? Participa en aquest concurs presentant un conte sobre aquesta temàtica.\nA qui s'adreça: Alumnes d'educació infantil, primària, ESO, batxillerat, formació professional i escoles d'adults. Descripció: Quatre maletes de préstec gratuït a escollir, segons disponibilitat: Fossilització, Dinosaures, Mamífers i Evolució humana. Les quatre maletes consten de rèpliques de fòssils així com material de suport.\nA qui s'adreça: Alumnes de cicle mitjà i superior d’educació primària. Descripció: Itinerari amb monitoratge pel bosc de Can Deu per observar-ne la geologia, la flora i la fauna. Activitat humana dins del bosc.\nViure a l'època moderna (s. XVI-XVIII)\nA qui s'adreça: Alumnes d'educació primària, ESO, batxillerat i formació professional Descripció: L'activitat està formada per una visita guiada i tres tallers adreçats a diferents nivells educatius, dels quals s'ha de triar un:\nVisites guiades al Club Natació Sabadell. Història, present i futur\nA qui s'adreça: Alumnes d'educació primària, ESO, batxillerat, formació professional i escoles d'adults. Descripció: Visita guiada a les instal·lacions del Club Natació Sabadell.\nDescobreix l'evolució del ferrocarril\nA qui s'adreça: Alumnes de 2n cicle d'educació infantil i educació primària. Descripció: Coneixement del tren i la seva història. Activitat guiada al centre d'interpretació del ferrocarril de l'estació de Martorell-Enllaç a on es treballa la història i l'evolució del tren i la repercussió que va tenir en la transformació de la societat per a l'adquisició d'hàbits que portin a utilitzar el tren i el transport públic en general, respectant les normes de civisme i seguretat. Visita a una estació d'FGC de la línia\nA qui s' adreça: Alumnes de cicle mitjà i superior d'educació primària i primer cicle d’ESO. Descripció: L'activitat formativa per aprendre aquest esport es farà en vuit sessions, les dues primeres per part d'un tècnic especialitzat en aquest esport i la resta per part del professor, amb l'ajuda de material didàctic i esportiu cedit.\nEsports a les Piscines Municipals Joan Serra\nA qui s'adreça: Alumnes de cicle superior d'educació primària i ESO. Descripció: Sessions d'aiguagim, zumba, espíning, iniciació al tennis, iniciació al pàdel i natació sincronitzada.\nEls mercats i l'alimentació saludable\nA qui s'adreça: Alumnes de 2n i 3r d'educació primària. Descripció: Visita amb monitoratge per les instal·lacions del mercat i explicació de com funciona i què s'hi pot trobar. Estudi dels diferents grups d'aliments i introducció a l'alimentació saludable.\nA qui s'adreça: Alumnes d'educació primària, ESO, batxillerat, formació professional i escoles d'adults. Descripció: En aquest apartat s’exposa tot el recull d’activitats del programa Ciutat i Escola que durant aquest curs es poden realitzat en francès. Són de diferents àmbits del programa i tenen com a objectiu general facilitar als centres educatius la possibilitat practicar de forma directa, amena i vivencial una llengua estrangera.\nA qui s'adreça: Alumnes d'educació primària i ESO Descripció: És un projecte musical i solidari promogut per l’Associació Afrocatalana d’Acció Solidària i la Fundació Main amb la col·laboració del músic i director de formacions corals Jordi Lluch. La preparació del repertori i les activitats de sensibilització es realitzen amb el tutor/a i/o l'especialista de música a l'aula i la cloenda serà un concert en algun espai escènic de la ciutat, al maig de 2019.\nIniciació a l'atletisme a l'aire lliure\nA qui s'adreça: Alumnes de cicle mitjà i superior d'educació primària, ESO, batxillerat i formació professional. Descripció: L'activitat consta de dues sessions. La primera a les pistes d'atletisme per conèixer aquest esport i la segona per fer una jornada atlètica entre diverses escoles.\nPàgina 3 de 8\t 5 10 15 20 25 30 50 100 Totes


Manifest del Consell Consultiu de la Gent Gran del Baix Llobregat amb motiu del Dia Mundial de Presa de Consciència de l’Abús i el Maltractament en la Vellesa | Notícies | Actualitat | Ajuntament Corbera de Llobregat | Ajuntament Corbera de Llobregat\nManifest del Consell Consultiu de la Gent Gran del Baix Llobregat amb motiu del...\nManifest del Consell Consultiu de la Gent Gran del Baix Llobregat amb motiu del Dia Mundial de Presa de Consciència de l’Abús i el Maltractament en la Vellesa\nEl desembre de 2011, l'ONU va designar el 15 de juny com el Dia Mundial de presa de consciència de l'abús i el maltractament en la vellesa.\nEl maltractament a les persones grans és un problema social greu, universal i complex, que afecta a totes les classes socials i a tots els nivells culturals, i que en la majoria de casos es produeix en l'espai íntim i personal. A la nostra comarca, cada vegada en són més els casos de maltractament i abús a persones grans coneguts i als que des del Consell Comarcal i els ajuntaments, s'està donant suport i acompanyament.\nCatalunya té una de les esperances de vida més altes del món, i el progressiu envelliment de la seva població esdevé un enorme repte que només pot ser abordat amb garanties des d'una perspectiva global i transversal. D'una banda, tenint en compte que el fet de viure més anys no vol dir viure lliure de problemàtiques de salut potencialment invalidants, l'envelliment no és un procés que es desenvolupi sense conseqüències en el cos i en la ment. I un altre aspecte clau són els canvis socials: diversitat de models familiars, edatisme, individualisme, digitalització, etc.\nLa pandèmia de la Covid-19 i els mesos de confinament, han suposat un greu perjudici per a la salut i el benestar físic i emocional de tota la població. Moltes persones grans però, han vist agreujat aquest perjudici pel seu absolut aïllament, en considerar-se un dels col·lectius més vulnerables a la malaltia. La solitud no volguda i l'aïllament de les persones grans és un dels problemes més greus de la nostra societat. S'estima que en 15 anys, més de mig milió de persones a Catalunya es trobaran en aquesta situació. D'altra banda, durant el confinament les persones grans víctimes de maltractaments s'han vist molt més exposades, per la convivència forçada amb els seus agressors/es, ja sigui en domicilis particulars o en centres residencials i altres institucions. També una vegada més la crisi econòmica posa a les persones grans en primera línia de suport familiar quan fills/es i/o nets/es es troben sense possibilitat de feina, el que incrementa la precarietat econòmica i el risc d'espolis.\nPer tot l'exposat, el Consell Consultiu de la Gent Gran del Baix Llobregat manifesta:\n1. Que es necessari garantir la protecció i la seguretat de les persones grans,\naixí com promoure el respecte i el tracte digne en totes les etapes de la vida.\n2. Que des dels poder públics s'han de destinar els recursos necessaris per a prevenir, detectar, intervenir i acompanyar en situacions de maltractament a les persones grans, així com promoure campanyes i accions de sensibilització al seu bon tracte.\n3. Que s'ha de prendre consciència de la importància de denunciar qualsevol indici de tracte no adequat cap a la nostra persona o cap a una persona gran del nostre entorn.\n4. Que tots els centres i serveis d'atenció a les persones grans, siguin de titularitat pública o privada, han de garantir una correcta atenció i un bon tracte a les persones grans, dedicant els recursos humans, materials i econòmics que siguin necessaris.\n5. Que cal donar a conèixer les mesures i instruments de protecció que contempla la normativa actual, i que poden disminuir en gran mesura les possibilitats de patir algun tipus d'abús o maltractament, com per exemple els poders preventius o el testament vital.\n6. Assenyalem la responsabilitat de notaries, entitats financeres i entitats asseguradores a l'hora d'evitar, detectar i denunciar possibles situacions d'abús, així com de garantir un tracte respectuós i humà.\n7. Per últim, manifestem que es necessari educar en valors com el respecte i la solidaritat a les famílies, en l'àmbit educatiu i en general a tota la societat, promovent espais i entorns socials i intergeneracionals propers, sensibilitzats i atents, que permetin conscienciar i prevenir casos d'abús o discriminació per motiu d'edat, i també posar en valor el paper de les persones grans.\nBaix Llobregat, juny 2021


Marsol: «La nostra prioritat és el soterrament de de la rotonda» - El Periòdic d'Andorra\nMarsol: «La nostra prioritat és el soterrament de de la rotonda»\nLa cònsol va afirmar que les obres de la Unió «no seran tan cares»\nPublicat el Dimecres, 18 de gener de 2017 | 01:45 h\nConxita Marsol durant la 48a edició de l’escudella de Sant Antoni, ahir. | ANA / M. F.\nLa cònsol major d’Andorra la Vella, Conxita Marsol, va declarar als mitjans durant la celebració de la 48a celebració de l’escudella de Sant Antoni la voluntat del comú d’establir com a prioritat el «soterrament de l’encreuament de la rotonda» per davant del que es preveu realitzar al carrer de la Unió. Es tracta de dos projectes que, segons Marsol, es té la voluntat de que «es realitzin de forma paral·lela» i «l’abans possible». Pel que fa a les complicacions i la forta inversió de diners que suposaria el soterrament ubicat a la Unió, Marsol va contestar que «tot és complicat i tot val diners però és plenament realitzable», així com també que «no serà tan car com la gent es pensa». A més, la cònsol va afirmar que es procedirà a realitzar una «petició formal al Govern» per a què es facin realitat totes dues obres públiques.\nCongelació transferències / Pel que fa a l’anunci de la possible anul·lació de la congelació de les transferències a petició del Consell General, Marsol va explicar que ells «van decidir continuar amb aquesta tendència» i que, si finalment la corporació acaba rebent més diners del previst, aquests, tot i que no vagin destinats al pressupost de Govern, es dedicaran a «inversions» per a la millora de la ciutat. Marsol també va expressar que «respectaran la decisió que finalment es prengui» i que situacions d’aquest tipus no es produirien si les negociacions «s’haguessin produït a tres bandes entre comuns, Govern i Consell General», un fet que la cònsol demanava «des de feia temps». Tot i que Marsol va explicar que tots els comuns estaven d’acord amb la decisió de la congelació, creu que «el Consell està en tot el seu dret de fer a dir que no» i que l’arribada dels diners «seran molt positius degut a les necessitats que té el comú». Malgrat tot, va fer una crida a la prudència i va indicar que «caldrà veure què passa finalment».\nServei d’escombraries / La cònsol major va confirmar que, efectivament, el comú ha rebut un recurs d’alçada del licitant que va quedar exclòs de l’adjudicació de la recollida de residus urbans d’Andorra la Vella i Sant Julià de Lòria. En el mateix sentit, va explicar que actualment la institució està analitzant-lo per decidir quines han de ser les mesures a prendre.\nD’altra banda, també va manifestar que l’empresa va quedar exclosa perquè, a l’entendre de la taula i després d’una intensa investigació per part dels tècnics, «no complia amb els requisits que es demanaven», pel que no podia optar a la gestió del servei que es licitava.


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: 2a xerrada Nits a l'Àtic\nInici ROL ROL+ ROL Priorat ROL Ribera d'Ebre ROL Terra Alta ROL Facebook ROL Twitter ROL TV ▼\n2a xerrada Nits a l'Àtic\nEl proper divendres 12 de desembre arriba la 2a xerrada Nits a l'Àtic, a les 20.30 hores al casal d'Amposta. Es parlarà sobre "Art i dissent a la xarxa" a càrrec del reputat artista i videojoquei ampostí Jaume Vidal\nLes noves tecnologies mantenen un estat de dependència constant amb el món de l'art i el disseny. Aspectes com usabilitat, l'interactivitat i el reclam publicitari són originats des d'una visió artística. Així com també la xarxa aporta noves eines per al procés creatiu d'artistes i dissenyadors. Una visió panòramica del passat i del present d'aquest lligam ens orientarà a trobar recursos teòrics, tècnics, gràfics; a promocionar-se mitjançant la xarxa o a plantejar-se la xarxa com un espai expositiu.\nEl passat 21 de novembre va iniciar-se a Amposta el 3r cicle Nits a l'Àtic, de xerrades mensuals sobre tecnologies de la informació i la comunicació. El cicle va ser inaugurat per Montse Perelló, cap territorial de Joventut (en substitució d'Àdam Tomàs, director territorial d'Acció Social i Ciutadania, qui va excusar la seva abscència), fent un especial incís en la importància de les noves tecnologies i el paper dels joves en els canvis socials. Va seguir una xerrada sobre contractació i seguretat per internet, impartida per Marc Ferreres, Tècnic i Inspector de Consum del Consell Comarcal del Montsià. En total, van participar-hi 20 persones presencialment i 15 per internet.


La Universitat de València i la Politècnica homenatgen amb un congrés al matemàtic José Bonet | ADEIT\nLA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA I LA POLITÈCNICA HOMENATGEN AMB UN CONGRÉS AL MATEMÀTIC JOSÉ BONET\nUn total de 146 matemàtics procedents de països de tot el món reten homenatge la passada setmana al matemàtic José Bonet, amb motiu del seu 60 aniversari, en un congrés internacional promogut conjuntament per la Universitat de València i la Universitat Politècnica de València, i celebrat en la seu de’ADEIT.\nSota el títol ‘Workshop on Functional Analysis València 2015 on the occasion of the 60th birthday of José Bonet’, es van presentar diverses ponències relacionades amb el camp de l’anàlisi funcional, àrea principal de recerca del matemàtic José Bonet. L’objectiu –explica el president del Comitè Organitzador del congrés, el catedràtic d’Anàlisi Matemàtica de la Universitat de València Domingo García– és celebrar els assoliments que José Bonet ha aconseguit en els 40 últims anys en aquest àmbit en el qual –assenyala Domingo García– «José Bonet ho ha fet tot».\nDomingo García, organitzador del congrés: «José Bonet ho ha fet tot en el camp de l’anàlisi funcional»\nNascut a València fa 60 anys, José Bonet és professor del Departament de Matemàtica Aplicada de la Universitat Politècnica de València, on dirigeix actualment l’Institut Universitari de Matemàtica Pura i Aplicada des de 2005. Es va llicenciar en Matemàtiques en 1977 i va ser guardonat amb el primer Premi Nacional en Matemàtiques. Tres anys més tard es va doctorar en Matemàtiques i va rebre el premi a la millor tesi en Matemàtiques aqueix any.\nJosé Bonet va desenvolupar la seua carrera docent en la Universitat de València fins a l’any 1987, quan va començar a impartir classes i a desenvolupar la seua recerca en la Universitat Politècnica de València. No obstant açò –subratlla el catedràtic Domingo García– la col·laboració s’ha mantingut sempre entre ambdues universitats. «Desenvolupem conjuntament amb la UPV un màster, un programa de doctorat així com un projecte d’excel·lència de Prometeu i un projecte del Ministeri» –explica– al mateix temps que es mostra satisfet de l’estreta col·laboració de les dues universitats públiques de la ciutat de València en aquest camp de recerca.\nEn aquest sentit, tant el rector de la Universitat de València, Esteban Morcillo, com el de la Universitat Politècnica de València, Francisco José Mora, han coincidit en la inauguració del congrés a subratllar l’estreta col·laboració que ambdues institucions universitàries desenvolupen en molts àmbits i, especialment, en aquest camp de recerca.\nTant el rector de la Universitat de València com el de la Politècnica han coincidit a subratllar en la inauguració del congrés l’estreta col·laboració que ambdues institucions universitàries desenvolupen en molts àmbits i, especialment, en aquest camp d’investigació.\n40 anys de recerca i docència\nJosé Bonet ha sigut professor visitant en moltes universitats de tot el món, Paderborn, Düsseldorf, Eichstätt (Alemanya), Lieja (Bèlgica), Ann Arbor (Michigan, EUA), Reading (Anglaterra), Poznan (Polònia), Hèlsinki (Finlàndia), etc. A més, compta amb més de 200 treballs de recerca publicats des de 1980 en les revistes més importants de tot el món i és membre de la Société Royale des Sciences de Liège (Bèlgica) a partir de 1992 i membre titular (medalla número 4) de la Real Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals de Madrid des de juny de 2005.\nÉs investigador principal de diversos projectes recolzats pel Govern des de 1988, i els projectes d’excel·lència en la recerca PROMETEU de la Generalitat Valenciana des de 2008 i ha sigut conferenciant principal en més de 50 congressos internacionals sobre l’anàlisi funcional, per exemple en Oberwolfach i Nova York, entre uns altres.\nAl marge de tots els seus assoliments en el camp de la recerca, el president del Comitè Organitzador del congrés ha destacat la seua capacitat docent: «a més del seu rellevant curriculum com a investigador, també és un excel·lent professor; va ser el iniciador i fundador d’una escola de matemàtics de la Universitat Politècnica de València, que gaudeix cada vegada de major prestigi internacional», subratlla el catedràtic de la Universitat de València Domingo García.\nQuè és l’anàlisi funcional\n«Les matemàtiques dins el món real» és la resposta que ens ofereix el catedràtic de la Universitat de València Domingo García a la pregunta d’en què consisteix el camp de l’anàlisi funcional, que s’aplica a molt diferents camps com els arxius MP3, el sistema GPS, la imatge de ressonàncies, els ordinadors, etc.\n«És un camp preciós», explica Domingo García. El problema per a no comptar amb un major coneixement per part de la societat –explica– radica en la manera en el qual tradicionalment s’han explicat les matemàtiques, que han portat a odiar aquesta matèria per part de gran part de la societat. «No s’ha sabut comunicar bé» –lamenta– al mateix temps que reivindica una docència més atractiva ja des de primària.\nNotícia publicada: 15/06/2015.


Ucraïna demanarà canvis en algunes de les condicions imposades per Eurovisió per poder organitzar el Festival de 2023 al país – eurobloc.cat\n6 Juny, 2022 Jaume Bertran Actualitat, Torí 2022 0\n“Cal que algunes condicions siguin canviades“. Ho va explicar divendres en roda de premsa Oleksandr Tkachenko, ministre de Cultura d’Ucraïna, quan parlava sobre la possibilitat que Eurovisió 2023 se celebri en territori ucraïnès. Tkachenko deia que “ningú no ha organitzat el Festival durant una guerra. Ara mateix, junt als nostres col·legues, estem buscant respostes a les condicions més importants imposades per Eurovisió, però crec que en el transcurs de les discusions hauren d’explicar-los que és necessari que algunes de les condicions siguin canviades“. El ministre es mostra convençut que el Festival s’ha de celebrar en territori ucraïnès, i així ho ha transmès a Eurovisió en les darreres hores.\nLa guerra, ara mateix, és lluny d’acabar. Ucraïna es continua armant, amb l’ajut de diversos països occidentals. Kalush Orchestra, guanyadors a Torí, també hi han fet la seva aportació. Van aconseguir gairebé 1,2 milions d’euros en subhastar el Micròfon de Cristall i el barret rosa d’Oleg Psyuk, líder de la banda. Va ser diumenge 29 a través de Facebook. El trofeu que els acreditava com a guanyadors del certamen el van vendre per 838.000€ a Whitebit, una empresa estònia especialitzada en el comerç de divises. El barret va ser venut per 347.000€. Per participar en la subhasta calia pagar un mínim de 6€. Hi ha qui, a més, hi va afegir un donatiu. Els diners recaptats van ser transferits a la Fundació del popular periodista i presentador de televisió Sergiy Prytula, que es va crear arran de l’annexió de Crimea per part de Rússia, al 2014. La Fundació treballa en la distribució de material humanitari arreu del país: medicaments, material higiènic i sanitari, menjar, matalassos i mantes per als camps de persones refugiades. Part dels diners recaptats amb la subhasta també es destinaran a l’adquisició de tres drons militars per a l’Exèrcit ucraïnès.\n(Foto: Corinne Cumming via Eurovision.tv)\nEl vocalista de Kalush Orchestra, implicat en un cas de venda de drogues: la banda podria ser desqualificada\nKalush Orchestra no haurà d’enregistrar l’actuació de reserva\nKalush Orchestra, Oleg Psyuk, Oleksandr Tkachenko, Sergiy Prytula\nEl vocalista de Kalush Orchestra, implicat en un cas de venda de drogues: la banda podria ser desqualificada Ja és oficial; Kalush Orchestra representarà Ucraïna Rússia s’ensorra a les apostes després de l’inici de l’atac militar contra Ucraïna Kalush Orchestra no haurà d’enregistrar l’actuació de reserva


ARAMULTIMÈDIA - La digitalització d'Alcoi comença a Brussel·les\nHa sigut seleccionada, juntament amb altres 14 municipis europeus, per a participar en el programa 'Digital Cities Challenge'\nLa digitalització d'Alcoi comença a Brussel·les\n14/05/2018 - 12:50 Escrit per RUBÉN LLEDÓ\nAlcoi és una de les 15 ciutats que rebrà assessorament d'Europa gràcies al programa 'Reptes de les Ciutats Digitals' (en anglés, 'Digital Cities Challenge'). Una representació alcoiana acudirà a Brussel·les per tal de tindre més coneixements sobre la transformació digital que pot accelerar la implantació el projecte Smart City.\nLa delegació alcoiana acudirà a Brussel·les entre el dimarts 15 i el dijous 17 de maig. Aquesta estarà encapçalada pel regidor d'Smart City de l'Ajuntament d'Alcoi, Manolo Gomicia, que estarà acompanyat per un tècnic municipal. Cal recordar que a la convocatòria 'Digital Cities Challenge' es van presentar 92 ciutats europees, de les quals només 15 van estar seleccionades (Alcoi entre elles). A banda d'Alcoi hi ha dues ciutats espanyoles més com són Algesires i Granada.\nAquest assessorament, com expliquen des del consistori, inclourà sessions de capacitació, o accés a xarxes i plataformes europees. Des del consistori valoren molt positivament també que s'aconseguirà potenciar les relacions amb altres ciutats europees que també estan endinsades en la transformació digital.\nManolo Gomicia, en declaracions a ARAMULTIMÈDIA, ha destacat que la seua intenció és implantar el projecte Smart City "el més ràpid possible" a Alcoi. Gomicia recorda que l'estada a Brussel·les serà de "formació i orientació perquè Alcoi avance en la digitalització". Un tècnic espanyol farà d'interlocutor entre Alcoi i la UE.\nLes 15 ciutats escollides / www.digitallytransformyourregion.eu\nRubén Lledó - 14/05/2018\nAlcoi és una de les 15 ciutats que rebrà assessorament d'Europa gràcies al programa 'Reptes de les Ciutats Digitals' (en anglés, 'Digital Cities Challenge'). Una representació alcoiana acudirà a Brussel·les per tal de tindre més coneixements sobre la transformació digital que pot accelerar la implantació el projecte Smart City. La delegació alcoiana acudirà a Brussel·les entre el dimarts 15 i el dijous 17 de maig. Aquesta estarà encapçalada pel regidor d'Smart City de l'Ajuntament d'Alcoi, Manolo Gomicia, que estarà acompanyat per un tècnic municipal. Cal recordar que a la convocatòria 'Digital Cities Challenge' es van presentar 92 ciutats europees, de les quals només 15 van estar seleccionades (Alcoi entre elles). A banda d'Alcoi hi ha dues ciutats espanyoles més com són Algesires i Granada. Aquest assessorament, com expliquen des del consistori, inclourà sessions de capacitació, o accés a xarxes i plataformes europees. Des del consistori valoren molt positivament també que s'aconseguirà potenciar les relacions amb altres ciutats europees que també estan endinsades en la transformació digital. Manolo Gomicia, en declaracions a ARAMULTIMÈDIA, ha destacat que la seua intenció és implantar el projecte Smart City "el més ràpid possible" a Alcoi. Gomicia recorda que l'estada a Brussel·les serà de "formació i orientació perquè Alcoi avance en la digitalització". Un tècnic espanyol farà d'interlocutor entre Alcoi i la UE.


CRÒNICA HISTÒRICA D’UNA FARSA JUDICIAL\nDesprés de conquerir el Premi del Jurat al passat Festival de Venècia, ‘El oficial y el espía’ del veterà cineasta polonès Roman Polanski aterra a les nostres cartelleres. Primer de tot potser caldria esmentar la traducció penosa del títol original ‘Jo acuso’ ja que ‘El oficial y el espia’ rebaixa substancialment el to directe i contundent de l’enunciat original. Crec que la distribuïdora ha aplicat un innecessari codi d’autocensura que ha pretès esquivar el contingut polític d’un enunciat que ha servit sovint de crit de denúncia d’actes injustos.\n‘El oficial y el espía’ està inspirat en l’històric cas Dreyfus, militar francès sotmès a un consell de guerra acusat falsament d’alta traïció a finals del XIX. Dreyfus va ser degradat, condemnat a perpetuïtat i enviat al desterrament a l’illa del Diable, a la Guaiana francesa, el 1895. L’apropament del cas a càrrec de Polanski pren com a punt de partida el llibre de Robert Harris ‘D., l’affaire Dreyfus revisitée’, segon llibre de Harris que Polanski agafa com a inspiració després de la discreta ‘El escritor’ (2010).\nEl punt de vista es situa a partir de les investigacions d’un altre militar, el coronel Georges Picquard (Jean Dujardin), destinat a un departament de contraespionatge, i que acaba descobrint que l’espia que enviava informes a l’exèrcit alemany no podia ser el capità Alfred Dreyfus (Louis Garrel). En aquesta injustícia contra Dreyfuss es constata com tota la cadena de comandament va conspirar per aniquilar Dreyfuss només per la serva condició de jueu mentre manipulava una prova grafològica.\nPolanski esbossa un film sobre la consciència personal, l’ètica i la moral d’un bon funcionari, exemplificat en el militar íntegre i incorruptible Picquard, el qual avantposa la veritat dels fets per damunt dels seus prejudicis ja que ell creia en la culpabilitat de Dreyfuss en un primer moment. El film també aborda, com no, el cèlebre manifest de denúncia de l’escriptor Emile Zola, ‘Jo acuso’, adreçat al president de la República Francesa, i publicat en el diari ‘L’Aurore’ a començaments del 1898. Un fet que el va portar posteriorment a ser jutjat per difamació i injúries contra l’exèrcit, exiliant-se per no ser empresonat.\nEl majúscul escàndol judicial al militar Dreyfus portat al cinema per Polanski ens deixa un bon film històric sobre la intolerància, en aquest cas, la persecució d’innocents per simples qüestions religioses. Com en totes les farses judicials engegades només per empresonar innocents o perseguir dissidents o rivals polítics, resulta obvi els paral·lelismes del cas Dreyfus amb aberracions jurídiques basades en proves de dubtosa consistència com el que passa a Catalunya.\nD’altra banda, no sabem si Polanski pensava en sí mateix quan es va implicar en aquest projecte cinematogràfic arran dels seus maldecaps amb la justícia americana per les denúncies de violació d’una menor que el van portar a fugir dels Estats Units els anys setanta. La polèmica empaita encara al cineasta polonès ja que ara fa poc ha rebut una nova denúncia de violació d’una fotògrafa francesa fa anys, fet que va provocar algun boicot concret en alguna sala durant l’estrena francesa de ‘El oficial y el espía’. Tampoc es pot passar per alt les reticències palesades per la directora argentina i feminista militant Lucrecia Martel en el passat Festival de Venècia on ella presidia el jurat oficial de la competició.\nEl film de Polanski certifica que el francès Jean Dujardin és un molt bon actor malgrat fos afusellat d’antuvi pel paper que el va catapultar a la fama a l’oscaritzada ‘The Artist’ (2012). ‘El oficial y el espía’ és un film de provada eficàcia, un thriller polític i judicial que camina amb pas ferm i segur, de maneres seques i precises, com tota bona crònica de fets històrics. Trets distintius d’enorme vàlua que alguns podrien confondre erròniament amb l’academicisme o la simple cal·ligrafia que sembla desprendre’s del relat cinematogràfic per la seva manca de sentimentalitat o emoció.


PROJECTE: MARES A SOLES\npor morgan el Dj 8 Jul 2010 - 9:32\nRe: PROJECTE: MARES A SOLES\npor morgan el Ds 26 Feb 2011 - 22:15\nUs torno a posar el missatge on us explicava el projecte del meu amic, el Marco, que justament avui algunes l'heu conegut al Zoo.\nAnna, Eloi i Carla 9 mesos (i estan kao després d'un dia tant excitant com és anar al zoo...)\npor Crislady el Dg 27 Feb 2011 - 11:05\nPues el proyecto parece super interesante!!!!\npor Marta&Martina el Dt 1 Mar 2011 - 9:46\nJa penjaras les fotos que va fer el Marco amb la seva super-càmara!!!, diumenge et porto roba per la Carla\npor morgan el Dt 1 Mar 2011 - 22:02\nM'ha passat només la foto de grup, que ja l'he penjat. L'hi he demanat que m'en enviï més, quan les tingui les penjo.\nGracies per la robeta!!\nAnna, eloi i carla 9 mesos i ja quasi tenim el disfràs!!\npor Anna&Abril el Dc 2 Mar 2011 - 15:51\nLa foto és genial... mira que som guapes i guapos, eh!\nEl projecte és súper maco.\npor Anna&Abril el Dc 2 Mar 2011 - 23:24\nm'he rellegit tot el projecte amb calma (l'Abril dormia) i reconfirmo el que he dit i afegeixo que m'encanta veure que hi ha qui dedica part del seu temps a fer una feina tan a conciència.\nPel poc que em va avançar el Marco al Zoo em vaig quedar amb la idea de que era un tema més "caserillo", però llegint el projecte m'he adonat de la feina que estan fent.\nTambé m'agrada molt la idea de que sigui un tema molt visual, però sense deixar de banda la part documental. Aconseguir que participin associacions i professionals no és gens fàcil (us ho dic per experiència).\nTinc moltes ganes de que tinguin tot el material i el comencin a publicar per a veure-ho.\nCrec que és fantàstic que es facin treballs com aquest per ajudar a normalitzar la nostra situació perquè, no ens enganyem, el que per a nosaltres és quelcom normal i natural - ser mares soles - per a molta molta molta gent és, si més no, estrany o altament desconegut.\nTot el que ajudi a aplanar el camí és benvingut. Quan més es conegui la nostra realitat com una cosa normal i feta des de l'amor, més fàcil o menys difícil ho tindran els nostres fills.\nI tenint en compte que fins ara tot el que s'ha fet han estat quatre entrevistes curtes a algun programa de TV i ràdio, algun article a revistes o llibres sobre la maternitat en solitàri amb els que no em sento en absolut identificada, encara m'alegro més.\nAu! petonets i a gaudir de la nostra maternitat en solitari!


Alpen1 Mercuri Penyíscola Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAlpen1 MercuriCarrer de la Cova, 34, Cerromar, Penyíscola, Espanya, 12598 - Veure al mapaNotable7,0Basada en21comentarisAlpen1 MercuriVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 28 fotos\nEls apartaments Mercury estan situats en una zona tranquil·la, a 600 metres del centre de Peníscola i la platja. El complex disposa de piscina i tots els apartaments tenen terrassa privada.\nEls apartaments del Mercury són funcionals i gaudeixen de vista sobre la muntanya o la piscina. Disposen de 2 habitacions, sala d'estar-menjador, i una cuina moderna amb nevera, rentadora, forn i microones.\nEls apartaments Mercury estan situats entre uns jardins magnífics amb terrassa i gandules. L'establiment disposa d'aparcament gratuït.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Alpen1 Mercuri de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 150 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


La cooperativa de Salelles preveu doblar l'espai per l'alta demanda de pinso ecològic - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa cooperativa de Salelles preveu doblar l'espai per l'alta demanda de pinso ecològic\nL'empresa bagenca elabora i comercialitza entre 800 i 1.000 tones mensuals d'aliments sense químics per al bestiar\nacn | manresa 30.06.2016 | 07:13\nLa Cooperativa de Salelles és una de les poques del país que elabora pinso ecològic. Va començar el 2004 per abastir petits ramaders del Pallars i, des de llavors, la demanda ha anat creixent fins al punt que, ara, la planta ven entre 800 i 1.000 tones de pinso ecològic al mes, el 80%, a Catalunya.\nPer donar resposta a aquest increment, la cooperativa invertirà 350.000 euros per doblar les instal·lacions dedicades a la producció de pinso ecològic, segons ha explicat el seu gerent, Josep Oliveras. Els treballs, que es preveuen enllestir en tres mesos, permetran obrir les portes a nous mercats. L'aposta pel consum ecològic ha fet créixer el volum de negoci de la cooperativa, que ha decidit fer un pas endavant i doblar l'espai dedicat a la producció d'aquest tipus d'alimentació animal.\nLes obres consistiran en l'ampliació de la planta, especialment la zona d'embalatge, que permetrà produir més ràpid i obrir portes a nous mercats. De fet, ja s'han començat a fer contactes amb ramaders estrangers. Aconseguir la matèria primera és una de les principals dificultats per produir pinso ecològic, segons Oliveras.\n"El cultiu ecològic a Catalunya no és suficient per abastir tota la demanda; es produeix cereal de secà com l'ordi, la civada o el blat, però encara és molt minoritari", ha dit. Oliveras ha explicat que la principal dificultat és amb el blat de moro, ja que n'hi ha molt de transgènic i contamina els camps ecològics més propers. "El cultiu ecològic és més complicat perquè no s'hi pot fer servir cap mena d'adobs, ni herbicides ni insecticides químics. A més, quan es vol fer la reconversió d'un camp de cultiu convencional a ecològic, han de passar tres anys abans que la terra no estigui del tot desinfectada, i els pagesos han de fer un cultiu ecològic sense poder treure'n cap profit", ha sentenciat.


Una onada engoleix un ciclista imprudent a Galícia - El temps\nEl temporal de mar a Galícia va aixecar onades superiors als 8 metres\nNéstor Gómez 15/01/2020 - 12.42 Actualitzat 15/01/2020 - 13.02\nL'atreviment i la imprudència d'aquest ciclista, a un pas d'acabar en tragèdia, ahir. El ciclista va avançar per l'espigó per desafiar la força de les onades a Punta Herminia, a la Corunya. Un amic seu gravava l'escena de l'arribada d'una gran onada que engoleix i tomba el ciclista. Afortunadament, no va passar d'un ensurt, però podria haver acabat amb l'home empassat pel mar.\nTota la costa gallega es troba en alerta per mala mar i continuarà activada fins divendres, com a mínim, segons l'Agència Estatal de Meteorologia (Aemet). Durant aquesta nit i matinada, el litoral ha rebut vents molt forts: l'estació de Penedo do Galo, a l'extrem nord de Lugo, ha arribat als 135 km/h; i a Gándara, una mica més al nord de Pontevedra, 121 km/h. El temporal dur de mar ha deixat entre ahir i avui onades significatives, d'entre 7 i 8 metres, mentre que aquest migdia havien disminuït a uns 5 metres.\nA Cantàbria, ahir a la nit una embarcació va bolcar al Puntal, a Laredo. Un mariner va poder sortir de l'aigua nedant i un altre ha desaparegut. Es manté actiu un ampli dispositiu de rescat del pescador de Laredo.\nLes pluges torrencials provoquen almenys dotze morts al metro de Zhengzhou, a la Xina\nUna onada engoleix a Galícia un ciclista imprudent


Fabricants de plantilla de calamar de gambeta de fusta mandarina - Proveïdors i fàbrica de plantilla de calamar de gambeta de fusta mandarina de la Xina\nSenyals de pesca Senyals de plom Calamars Jigs Polp Fusta de gambetes amb fusta de pesca\n1. Mètode de pesca: pesca marítima Pesca esquers de pesca general Pesca de greus Pesca de carpes Pesca d’aigua dolça Pesca de pesca\n2. Tipus d’esquer: plantilles de llapis: es considera àmpliament un mètode altament eficaç per pescar greixos i altres peixos grans d’aigua dolça que responen bé al moviment vertical i irregular d’una plantilla ponderada. Esquer dur\nPlantilla de calamar de colors transparents\nIdeal per a la pesca de calamars- Fàcil d'usar. També és fàcil per als estudiants de primer any. Un disseny perfecte pot\naugmenta el teu centitats i crear Més diversió.\nEfecte lluminósCos lluminós, de llarga durada, agulla de ganxo fi, bona rigidesa, sense pues. És fàcil de fer traieu el peix del ganxo.\nTot està fet a màGanxo d'acer inoxidable, plantilla d'arpa per a un espessiment especial, estirar més fort. Un cop enganxat el calamar, no és fàcil escapar.\nPlat de calamar lluminós\nÉs una necessitat de pesca per als pescadors.\nAcció de busseig suau i ràpida.\nÉs una eina poderosa per atrapar peixos grans.\nFàcil d'utilitzar gràcies a la combinació adequada de balanceig i balanceig.\nApte tant per a ús de primer any com per a ús professional.\nUlls grossos galvanoplàstia calamar estil peix\nPlantilla de calamar de peix mandarí galvanitzat\nPlantilla de calamar estil tela de l'ordinador\nEls aparells de pesca de Chentilly produeixen i venen a l'engròs plantilles de calamar de qualitat, inclosos diferents motlles i mides; com ara els lluminosos, els de tela brillant, els ganxos en forma de ventall simple o doble.\nEn primer lloc, els calamars són una gran eina de pesca per a la pesca amb aigua salada, com ara la captura de calamars i pops. I després subministrem les plantilles de calamar amb gambetes reals de qualitat japonesa i realistes per atraure els peixos. El més important és que oferim un servei professional als nostres clients, de manera que puguem ser el vostre gran suport per al vostre negoci. Podríeu triar el motlle que més us interessi i també podeu tenir l’embalatge amb el vostre logotip.


Estructura dels aplecs de la sardana (catalán) - Trabajos de investigación - 4971 Palabras\nPágina principal Ensayos Estructura dels aplecs de...\nPáginas: 20 (4971 palabras) Publicado: 17 de agosto de 2012\nTot i que l'objectiu del treball és trobar una definició subjectiva d'un\naplec, abans hem de saber que és un aplec de la sardana, com s'estructura\naquest i de quina manera es prepara.\nSegons el Reglament de règim interior aprovat el 5 de desembre de 1987\nper l'Assemblea General Ordinària del'Agrupació d'aplecs de les Comarques\nGironines, l'aplec de la sardana és una manifestació popular, de caràcter\nfestiu, celebrada en un marc escaient, preferiblement a l'aire lliure, amb la\nintervenció d'un nombre variable de cobles que interpreten una quantitat\ntambé variable de sardanes que són ballades pel públic assistent. Les\nagrupacions sardanistes, en el moment d'organitzar i planificar unaplec, tenen\nen compte diferents factors.\nLes agrupacions tenen dues opcions a l'hora d'elegir un lloc per a la\ncelebració d'un aplec: un espai obert i tencat. Quan parlem d'un lloc\nobert, els organitzadors prefereixen un espai on l'ombra sigui present la\nmajor part del dia, on el sol sigui visible la major part del dia en una\nzona concreta i, sobretot, on s'hi pugui trobar un llocconcret per a\ncol·locar les cobles (aquest ha de ser un espai on hi hagi ombra gran part\ndel dia, ja que el sol pot afectar els materials dels instruments i també el\nrendiment dels músics).\nEls aplecs que formen part de les Agrupacions d'Aplecs de diferents\ncomarques tenen un contracte en el que queda aclarat que, en cas que\nl'aplec hagi sigut ruïnós a causa del factor meteorològic,l'agrupació rebrà\nuna indeminització. El percentatge d'aquesta, serà diferent segons el\nproblema. Per exemple l'Agrupació d'Aplecs de les Comarques Gironines,\nen els estatuts, aclareix que:\nSi plou tot el matí, l'ajuda serà del 40%.\nSi plou tota la tarda, serà del 50%.\nSi plou tot el dia, serà del 80%.\nSi bufa vent molt fort o fred, serà del 40%.\nFinalment hem d'aclarir que l'elecció de l'espai per a la celebració de\nl'aplec va clarament relacionat amb la data d'aquest: els aplecs que es\nrealitzen entre els mesos d'octubre a febrer durant tot el dia o només a\nla tarda (Esplugues de Llobregat, Navarcles,...), es celebren dins un\nespai tencat o cobert per l'alt risc depluges i temperetures baixes.\n1.2. Les Cobles\nL'elecció de les cobles que interpretaran les sardanes el dia de l'aplec va\nen relació al pressupost que l'agrupació tingui (subvencions dels\najuntaments i de les agrupacions d'aplecs, diners obtinguts dels\nsocis,...). Les agrupacions, com més pressupost tinguin, contracten\ncobles amb més nivell tant musical, com de programa, és a dir, que\ntinguinun repertori més ampli de sardanes per interpretar. En observar\nels programes de fa uns anys amb els actuals, sobretot els dels aplecs\npetits amb poca afluència de públic, el nivell i la popularitat de cobles és\nmés baix, ja que aquestes tenen un preu més barat; d'aquest fet podem\nculpar-ne a la crisi econòmica.\nQuan parlem del programa, ens referim al repertori de sardanesque\ninterpretaran les cobles el dia de l'aplec. Segons unes entrevistes amb\ndiferents presidents de diverses agrupacions sardanistes, he pogut\nesbrinar que el tipus de sardanes que es toquen i la forma en que es\ntoquen, segueixen un ordre (que queda demostrat observant els\nprogrames de diferents aplecs del territori català, djunts a l'annex).\nAquestes sardanes acostumen a ser de deu tirades(la tirada és cada part\nde la sardana), tot i que sovint, en els aplecs de Barcelona, aquestes\ns'interpreten de set tirades, com és costum fer les audicions. L'ordre de\nles sardanes és el següent.\n1.3.1. Sardanes del matí\nEl programa del matí no té cap mena d'estructura i les agrupacions\ntampoc es preocupen gaire, ja que l'afluència de gent és menor i el\n... LES ESTRUCTURES ¿Què són les estructures? Les estructures són elements resistents que es mantenen estables davant l’acció dels esforços als quals es poden veure sotmeses. L’estructura d’un cos és el conjunt de peces que sustenta, protegeix i dona consistència a la resta. Les estructures també serveixen per Soportar: Són estructures les quals la funció principal és suportar un pes....\nPROGRAMACI DELS GRUPS FLEXIBLES DE CATAL\n...PROGRAMACIÓ DELS GRUPS FLEXIBLES DE CATALÀ GRUP: SETMANA: MATERIAL ACTIVITAT DIMARTS: Expressió oral i expressió escrita lliure 1. Joc de les parelles. Imatges (parelles) 2. Làmina dels colors (p.22) llibre santillana 3. ombres (granota) 4. nina/ca 5. ombra 6. Silueta granota 7. Imatge. Plantilla per xerrar 8. Targetes d’imatges 9. Làmina de vocabulari relacionat amb el menjar. 10. Llistat compra 11. Llámines de...\n...criticat per algunes institucions, ja que es tracta la cultura com una mercaderia i, d’aquesta manera, és pervertida fent una manipulació dels continguts originals. És per això que ens preguntem: “Com és, com ha evolucionat i com ens afecta el món audiovisual?” En aquests tres articles :”Aproximación teórica a la estructura de la comunicación social”, ”Estructura audiovisual a Catalunya” i “L’estructura del sistema audiovisual. Un assaig...\n...L’ESTRUCTURA DELS ECOSISTEMES 1. ECOLOGIA És la ciència que estudia les relacions entre els essers vius i el lloc on viuen. Aquest estudi es fa en termes de matèria, energia i organització. L’ecologia estudia les relacions entre els individus de les diferents especies que conviuen, és a dir, la biocenosi; i les interaccions que s’estableixen entre ells i les condicions fisicoquímiques del lloc on habiten, anomenat biòtop. La biocenosi és el conjunt de totes les poblacions...\n...BLOC 3 3. ESTRUCTURA I FUNCIONAMENT DELS VEGETALS 3.1. ESTRUCTURA DE LES PLANTES: TEIXITS I ÒRGANS Les plantes poden ser caducifòlies o perennes. Trets comuns de totes les plantes:  Són el resultat del desenvolupament d’un embrió (esporòfit).  Creixen al llarg d’un eix longitudinal.  Presenten un creixement polaritzat  ↓arrels VS ↑tija + fulles  Es seu creixement és indefinit; repetició d’estructures més o menys simples.  El seu creixement...\nVerificació dels sistemes auxiliars en català\n...Verificació dels components dels sistemes auxiliars Alumne: Professors: J.M.Torres, J.Poch Curs:2n curs Electromecànica grau mitjà Data:8-2-2013 ÍNDEX Carburació:.........................................................................................................................................3 Injecció mecànica: ..........................................................................................................................3-5...\nEstructura dels cloroplasto\n...Estructura del cloroplasto El cloroplasto está rodeado de dos membranas, que poseen una diversa estructura continua que delimita completamente el cloroplasto. Ambas se separan por un espacio intermembranoso llamado a veces indebidamente espacio periplastidial. La membrana externa es muy permeable gracias a la presencia de porinas, pero en menor medida que la membrana interna, que contiene proteínas específicas para el transporte. La cavidad interna llamada...\nEstructura dels sòlids\n...2. ESTRUCTURA DELS SÒLIDS Per estudiar molts dels materials inorgànics importants és crucial un coneixement de la química dels compostos en estat sòlid. La majoria de compostos inorgànics es presenten com sòlids i inclouen arranjaments ordenats d’àtoms, ions i molècules. Un dels sòlid més simples són els metalls, on les seves estructures poden descriure en termes de arranjaments regulars que saturen els...