La Generalitat aposta per captar 2.000 milions dels fons europeus Next Generation per a projectes innovadors de salut La República\nLa Generalitat aposta per captar 2.000 milions dels fons europeus Next Generation per a projectes innovadors de salut\nACN Barcelona.-La Generalitat pretén captar en els propers anys uns 2.000 milions d’euros dels fons europeus de recuperació Next Generation per a projectes d’innovació en matèria de salut. El programa […]\nACN Barcelona.-La Generalitat pretén captar en els propers anys uns 2.000 milions d’euros dels fons europeus de recuperació Next Generation per a projectes d’innovació en matèria de salut. El programa Salut 2030 abasta a 225 projectes, dividits en tres grans eixos: flexibilització de les infraestructures, transformació digital del sistema i millorar la recerca, producció i aplicació de teràpies i medicaments. Dels 655.000 milions d’euros previstos per la UE, uns 111.000 seran per a l’estat espanyol, i Catalunya vol ser “punta de llança” en els projectes de biomedicina espanyols.\nEl director general de Recerca i Innovació en Salut, Robert Fabregat, i el director d’Innovació de l’Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS), Ramon Maspons, han explicat aquest dijous que l’estat està negociant amb la Comissió Europea quin tipus de projectes es presentaran per captar fons europeus, cosa que se sabrà a finals d’abril. Un 70% dels projectes hauran d’estar centrats, en el clima i innovació digital. Dels 750.000 milions en total, 655.000 seran per a recuperació econòmica i transformació després de la pandèmia, dels quals l’estat en retindrà 111.000 milions. El 70% de la programació dels projectes ha d’estar concretada pels estats entre els anys 2021 i 2022, i el 30% restant el 2023. El resultat dels projectes no ha d’anar més enllà del 2026.La Generalitat va aprovar a l’estiu el pla proposat per la Comissió per a l’Elaboració del Pla per a la Reactivació Econòmica i Protecció Social (CORECO) i des d’aleshores ha rebut 542 projectes, 270 dels quals en matèria de salut. Aquestes 270 propostes es van agrupar en 225 projectes complementaris i dividits en diverses línies: projectes de transformació a curt i mitjà termini, projectes disruptius a més llarg termini i innovació en equipaments. S’han agrupat en el programa Salut 2030, que és un dels 27 projectes emblemàtics amb els quals la Generalitat opta a rebre fons europeus. Si alguns dels projectes en salut proposats per la CORECO no rep fons europeus, s’intentarà buscar fons alternatius.Els projectes en salut que opten a uns 2.000 milions, repartits en tres torns de 600, 500 i 900 milions, se centren sobretot en fomentar la flexibilitat de l’atenció mèdica i sociosanitària, agilitzar processos i decisions, apropar els equipaments al malalt i que aquest pugui estar el màxim de temps a casa seva. Per això també es necessita equilibri territorial i molta interconnexió digital de dades.Una altra part dels projectes pretenen aprofitar el lideratge de Catalunya en recerca biomèdica i indústria farmacèutica, per tal de no dependre tant d’altres països en la producció de medicaments i material mèdic, com s’ha vist durant la pandèmia de covid. També s’apostarà per la medicina personalitzada, el diagnòstic per la imatge, la medicina regenerativa, la bioimpressió 3D, els assaigs clínics digitals, els transplantaments pediàtrics i les malalties minoritàries. Per això, Fabregat creu que Catalunya pot liderar molts dels projectes que presentarà l’estat a la Unió Europea.


115 parelles en el primer Torneig de Pàdel Renault, que deixa bones valoracions | Nova Ràdio Lloret\nVictor Bassols i Eduard Espinar, campions de la categoria Masculí A (Club Pàdel Lloret)\n115 parelles en el primer Torneig de Pàdel Renault, que deixa bones valoracions\nLa intenció del Club Pàdel Lloret és organitzar sis competicions d’aquestes característiques al llarg de l’any. De moment, ja estan valorant quines són les millors dates per dur a terme la segona edició.\nEl Primer Torneig de Pàdel Renault ha deixat bones valoracions. La competició, organitzada pel Club Pàdel Lloret amb la col·laboració de la Piscina, ha reunit 115 parelles, entre les diferents categories.\nTot i que en un primer moment s’esperava tancar la xifra d’inscrits en 80 parelles, la relaxació de les restriccions per la pandèmia van fer que s’obrissin més places per a participants. El director esportiu del Club Pàdel Lloret, Christian Martínez, assegura que l’esdeveniment ha estat un èxit.\nJavi González i Sergi Artigas, campions de la categoria Masculí B (Club Pàdel Lloret)\nAquesta ha estat la primera edició del torneig, que s’ha disputat en tres categories: masculina, femenina i mixta.\nAnna Perianes i Anabel Martínez, sotscampiones de la categoria Femení C (Club Pàdel Lloret)\nLa intenció de l’entitat és organitzar al llarg de l’any sis competicions d’aquestes característiques. De moment, ja estan valorant quines són les millors dates per dur a terme la segona edició.\nArticle anteriorCocodril Club – 23 Maig 2021\nArticle següentContundent derrota 3-0 del Club Volei Lloret a la pista del Sant Just


Creen unes ulleres de pasta que simulen que t’interessa el cinema d’autor sense que t’hagis de matricular a l’ESCAC - benegre.cat\nBy Magí Fortuny i Poch | 4 de març de 2014\nNou pas endavant de la recerca universitària catalana. Un grup d’investigació de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) ha creat les primeres ulleres de pasta que permetran simular que t’interessa el cinema d’autor sense que t’hagis de matricular a l’Escola Superior de Cinema i Audiovisuals de Catalunya (ESCAC). Segons els seus creadors, l’invent permetrà als usuaris contemplar “pel·lícules hongareses d’entre guerres, amb subtítols en qualsevol llengua minoritària, mentre un petit dispositiu aconsella quins comentaris cinèfils s’han de dir a cau d’orella per impressionar la tia bona que s’asseu al costat”.\nLa posada al mercat d’aquest nou model ha desfermat una guerra sense precedents entre universitats. La direcció de l’ESCAC ha acusat la UPC de “voler lucrar-se a costa de cretins que només utilitzen el cinema per presumir. I això sempre ha estat matèria nostra. Ens estan fent competència deslleial”, han denunciat. Els professors del centre també han redactat un manifest conjunt en què expressen la seva preocupació pel futur de la titulació. “Aquests estudis només serveixen per parlar de cinema amb els clients del bar mentre es treballa de cambrer i per tenir més possibilitats de triomfar amb una noia. Si les ulleres ja s’encarreguen d’aquest últim punt, el futur de l’ESCAC és incert i, sobretot, innecessari”.\nDes de l’altra banda, els enginyers que han creat aquestes revolucionàries ulleres han explicat que la seva única intenció és facilitar la vida de la gent. “Tothom hi surt guanyant. Els que fins ara estudiaven a l’ESCAC podran seguir pensant-se que són algú però mentre s’estalvien 5.000 euros per curs. I la resta de la humanitat podrà fer servir el cinema d’autor per aconseguir més sexe. Bé… en el cas dels alumnes i exalumnes de la UPC, per descobrir el sexe”.\nLes noves ulleres de pasta que simulen que t’agrada el cinema d’autor es posaran a la venda a les sales de cinema de l’Heron City i en altres centres comercials on també hi van quillos universitaris a vendre droga. La UPC ha arribat a un acord amb l’Acadèmia del Cinema Català perquè, per la compra de tres ulleres, aquest perfil de client també pugui escriure una part del guió de la gala dels Premis Gaudí. “A l’Acadèmia han estat molt receptius amb la proposta. Total: millorar el que s’ha fet fins ara no hauria de ser gaire complicat”.\n7 de juliol de 2016 Toni Mata\nEspecialistes conclouen que ja és incòmode desitjar-se “Bon any nou”\nLa Generalitat sancionarà els veïns que encara tinguin posades les guirnaldes de Nadal\n22 de gener de 2016 Àlex Solà\nEl PSC acusa el Bayern de deixar-se guanyar per generar més crispació a Catalunya\nMés polèmica al voltant de la sanguinària agressió patida per Pere Navarro i de la temible persecució política que sofreixen en silenci milions de catalans. La direcció nacional del PSC […]\n30 d'abril de 2014 Magí Fortuny i Poch


Disrètol: 10 anys en el sector del disseny i la retolació - Empordà\nDisrètol: 10 anys en el sector del disseny i la retolació\nL'empresa destaca perquè fabriquen el rètol des de zero, és a dir, fan tot el procés d´elaboració dels productes\nEMPORDA.INFO 16.08.2016 | 10:06\nDisrètol està situat al carrer València de Roses GERARD BLANCHÉ\nAquest any, l´empresa rosinca Disrètol celebra els 10 anys de la seva creació. 10 anys donant servei a la població, concretament a les empreses i a la seva imatge corporativa, que és la seva especialització. Amb seu al carrer València, 19, de Roses, l´empresa destaca perquè fabriquen el rètol des de zero, és a dir, fan tot el procés d´elaboració.\nTenen grans maquinàries, com per exemple soldadures d´alumini o laminadores, i tallers de gran format. La maquinària és la millor que hi ha disponible al mercat, fet pel qual esdevenen una referència en el sector. A més a més, compten amb un grup professional molt ben qualificat. També disposen, però, de les infraestructures necessàries per crear productes de molt petit format.\nCreació de molts productes\nL´empresa, doncs, crea tota mena de dissenys i rètols corporatius, des dels de gran magnitud fins als més detallistes. Rètols de llum, vinils, impressions digitals de qualsevol mida, leds, pantalles, retolació de vehicles i un llarg etcètera perquè el client pugui satisfer de totes totes les seves necessitats.\nL´experiència en el sector els permet assessorar el client i trobar una solució per cada situació particular.\nConcretament el desembre farà 10 anys que van crear la societat Disrètol, l´empresa ja té pensades unes activitats per commemorar el 10è aniversari donant servei a la població.\nCarrer València, 19, Roses.\n972 45 95 58 o www.disretol.net\nObert de dilluns a divendres de 9 a 13 h i de 15 a 19 h.


França suspendrà la pujada dels impostos als carburants per calmar els 'armilles grogues' | L'Alerta Canal\nLa pressió al carrer, a l’oposició i a la pròpies files de la majoria governamental s’havia tornat insuportable per al president Emmanuel Macron. El Govern francès preveu anunciar avui la suspensió de la pujada de les taxes al combustible prevista per a l’1 de gener. Amb aquesta decisió, Macron fa marxa enrere en la mesura […]\nLa pressió al carrer, a l’oposició i a la pròpies files de la majoria governamental s’havia tornat insuportable per al president Emmanuel Macron. El Govern francès preveu anunciar avui la suspensió de la pujada de les taxes al combustible prevista per a l’1 de gener. Amb aquesta decisió, Macron fa marxa enrere en la mesura que va desencadenar la revolta dels anomenats armilles grogues, que reclamen una millora del poder adquistiu i expressa l’afartament de les classes mitjanes empobrides de la França provincial.\nL’esperança de Macron és que la moratòria en el preu de la gasolina i el gasoil calmi als armilles grogues, la peça que és obligatori portar en els vehicles francesos i que és l’emblema del moviment. No està clar que ho aconsegueixi. El Govern confia que, com a mínim, les concessions serveixin per rebaixar l’ampli suport al moviment en l’opinió pública. Segons els sondejos, entorn del 70% de francesos simpatitza amb la protesta.\nTags: #armilles grogues #carburants #frança #macron


Politica de cookies • IW Coworking Barcelona\nAl web https://indianwebscoworking.com utilitzem cookies per a facilitar la relació dels visitants amb el nostre contingut i per permetre elaborar estadístiques sobre les visitants que rebem. En compliment de la Directiva 2009/136 / CE, desenvolupada en el nostre ordenament per l’apartat segon de l’article 22 de la Llei de Serveis de Societat de la Informació, seguint les directrius de l’Agència Espanyola de Protecció de Dades, procedim a informar-detalladament del ús que es realitza al nostre web.\nLa finalitat de les cookies és la de facilitar a l’Usuari un accés més ràpid als Serveis seleccionats. Si no desitja que es guardin cookies o prefereix rebre una informació cada vegada que una galeta sol·liciti instal·lar-se, per configurar els vostres opcions de navegació perquè es faci d’aquesta forma. La major part dels navegadors permeten la gestió de les cookies de 3 formes diferents:\n_ga Anàlisi S’utilitza per distinguir als usuaris. Tercers 2 anys\n_gid Anàlisi S’utilitza per distinguir als usuaris. Tercers 24 hores\nwordpress_ Funcionalitat Propia 1 any\nwordpress_logged_in_ Funcionalitat Propia 1 any\nwordpress_test_cookie Funcionalitat Propia 1 any\nwp-settings- Funcionalitat Serveix per personalitzar l’interfaç Propia 1 any\nwp-settings-time- Funcionalitat Serveix per personalitzar l’interfaç Propia Sesió\n_icl_current_admin_language_d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e Funcionalitat Serveix per detectar l’idioma del usuari Tercers\n_icl_current_language Funcionalitat Serveix per detectar l’idioma del usuari Tercers


Publicat per Helena Bonals a 0:41\nUn amor apassionat que lluita contra tot obstacle i persisteis insistent.\nJo diria que és un amor idílic que li s'escapa de les mans. Va existir en un temps, però encara hi és present i no el pot palpar, sols el sent al seu interior( "el rastre persistent") peo no pot beure d'ell.\nUna passada Helena per a un desdijuni tan matiner!\n21 de setembre, 2009 07:33\nRectifique: persisteix, però.\n21 de setembre, 2009 07:34\nUn amor que es manté malgrat la certa irrealitat en no plasmar-se del tot i, per això, persisteix viu... perquè encara no s'ha establert com una cosa coneguda... és la passió del qui estima encara que l'altre/a estigui encara una mica lluny. És excel·lent la Josefa i la teva lectura del poema! Salut i Desenvolupament!\n23 de setembre, 2009 00:51


Terceravia + Independents Ordino farà arribar un bon servei de transport comunal al coll d’Ordino | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl candidats en el moment d'explicar les iniciatives en transport públic.\nDv., 13/12/2019 - 22:25\nTerceravia + Independents Ordino farà arribar un bon servei de transport comunal al coll d’Ordino\nRedacció / Terceravia\nLa candidatura Terceravia + Independents Ordino ha assegurat que portarà a terme un bon servei de transport públic al coll d’Ordino i a la resta de pobles de la parròquia. “Tothom ha de tenir uns serveis comunals de qualitat. És una meravella pagar sols 20 cèntims, però cal arribar a tots els veïns, però aquí la qüestió no és el rpeu, sinó el servei que tenim o més ben dit no en tenen”, ha explicat Jordi Balsa, candidat a cònsol major de Terceravia + Independents Ordino.\nJordi Balsa ha afegit que “el comú ha d’estar al servei de totes les persones i Ordino no és sols el poble, sinó que també està Llorts, el Serrat o el coll d’ordino. Per tant, tots els serveis han d’estar adreçats a tots els pobles i indrets, serveis com la treta d’escombreries, l’enllumenat públic, el transport comunal o la treta de neu”.\nEl candidat de Terceravia + Independents Ordino ha explicat que “durant el porta a porta ens hem adonat de totes les mancances que tenen els pobles d’Ordino i per això ens comprometem des del minut 1 d’entrar al comú a solucionar-les”.


Ofereixen un curs de tècnica vocal i millora de la fonètica i la dicció en català\n18 juny 2021 08:32\nLa Direcció Insular de Política Lingüística del Consell de Mallorca, que depèn del Departament de Participació Ciutadana i Presidència, organitza una nova edició del curs 'Tècnica vocal i millora de la fonètica i la dicció en català'.\nEl primer mòdul s’impartirà del 2 al 18 d’octubre i el segon del 23 d’octubre al 15 de novembre. La sessió d’avaluació i de tutoria tendrà lloc el 27 de novembre.\nConsultau tota la informació sobre el curs a la pàgina Formació específica adreçada al col·lectiu de professionals dels mitjans de comunicació 2017 del web del Consell de Mallorca. El període de matrícula és de l’11 al 24 de setembre de 2017 (ambdós inclosos).\nPer josmi, fa mes de 3 anys\nAbans aprendre xino que catala de catalunya\nvisque es mallorqui\nPer Fora la ela bleda i altres forasterades!, fa mes de 3 anys\nÉs ben necessari.


Partal: "Es pot canviar de Déu, de sexe, de gènere, però no de nació?"\nVicent Partal: “Es pot canviar de Déu, de sexe, de gènere o d’opinió, però no de nació?”\nVicent Partal presenta a la llibreria la Trenca d'Andorra la Vella el seu darrer llibre, 'Fronteres', publicat per Comanegra\n22.02.2022 - 08:05\nActualització: 22.02.2022 - 09:05\nFa poques setmanes, la instal·lació d’unes plaques solars al cim de la Tossa va fer saltar les alarmes a la frontera més antiga del món, la que fixa els límits del sud d’Andorra. El govern espanyol acusava el Principat d’Andorra d’haver-les instal·lades fora de les seves fronteres. El conflicte ha obligat les autoritats de banda i banda a fixar el traçat d’unes de les poques fronteres que separen amb duanes, policies uniformats, banderes, tanques i senyals un dels territoris dels Països Catalans de la resta, i que també fixa els límits interns de la UE.\nAmb la voluntat d’esborrar uns límits que de cap manera no separen territoris d’una mateixa llengua i cultura, la primera presentació del llibre Fronteres (Comanegra), de Vicent Partal, director de VilaWeb, s’ha fet a la llibreria la Trenca, d’Andorra la Vella, plena com un ou.\nPresentació de ‘Fronteres’, de Vicent Partal, a la llibreria la Trenca (fotografia: Fernando Galindo).\nEsborrar la frontera d’Andorra\nMarc Vila ha donat la benvinguda a un públic ben nombrós en nom de la llibreria i ha remarcat el rigor intel·lectual de Partal, juntament amb la seva ètica personal i professional –no gens fàcil trobar–, unes conviccions de pedra picada i un enorme optimisme de la voluntat. L’editor de Comanegra, Joan Sala, s’ha manifestat satisfet de la publicació del llibre d’un autor que ha definit de “llegit” i “viatjat”. El volum s’afegeix a la col·lecció Espores, estrenada amb el best-seller andorrà Morts qui us ha mort?, d’Iñaki Rubio.\nPartal ha volgut deixar clar que, fidel a la idea de nació completa i de combat contra el centralisme barceloní, predicava amb l’exemple fent la primera presentació a Andorra, “a casa meua”, el primer estat independent de la nació que conformen els Països Catalans.\nRelats a partir de l’experiència personal\nA cavall de la reflexió geopolítica i les memòries professionals, Partal, que com a periodista ha estat testimoni d’alguns dels canvis de frontera més importants del segle XX –per exemple, el 9 de novembre de 1989, quan va obrir-se el mur que fins llavors havia dividit la ciutat de Berlín–, ofereix trenta-set relats sobre tota mena de fronteres a partir de l’experiència personal: “Tot i els conflictes, a les fronteres ha estat on he trobat les coses més meravelloses”, diu.\nPartal ha recordat que, si tradicionalment les fronteres havien estat espais amables, on descobries l’altre i podies aprendre’n, fa dos-cents anys que es van convertir en fronts, on hi ha guerres i conflictes, com es pot veure ara mateix a Ucraïna. Ha definit la frontera com un temps sobre un espai, en cap cas immutables: “Les fronteres les crea el poder. Fins i tot al nostre país les fronteres han canviat”, ha dit, tot recordant que a l’època napoleònica Barcelona era la tercera ciutat de França, que tenia el límit meridional a Alcanar.\nDurant aquests darrers segles, la frontera ha estat una manera de dibuixar la nació –que ha recordat que és el fenomen sociològic més important dels nostres temps– i de crear-la. Això n’ha canviat el sentit tradicional. Per exemple, Moscou havia estat una ciutat asiàtica, fins que el tsar Pere I va fer que els geògrafs s’inventessin una frontera per a convertir els russos en europeus. Per això quan es crea la nació, aquesta necessita les fronteres. Entre el 1100 i el 1800 apareixen només el 9% de les fronteres actuals, però a partir del 1875 comencen a traçar-se’n de noves, de manera que entre els segles XIX i el XX apareixen el 90% de les actuals.\n“El món ha de trobar una manera democràtica de canviar les fronteres.”\nDurant l’acte, Partal ha posat sobre la taula que, tot i l’èxit de les fronteres, el món no ha sabut acordar com decidir democràticament el traçat de les fronteres: “El món ha de trobar una manera democràtica de canviar les fronteres.” Donant resposta a la qüestió, ha explicat que el jurista Timothy William Waters, que va ajudar a crear la constitució bosniana i va redactar l’acusació contra Slobodan Milošević, acaba de publicar Obrint Pandora, on proposa una cascada de referèndums que posi fi democràticament als conflictes. “Es pot canviar de Déu, de sexe, de gènere o d’opinió, però no de nació?”, s’ha preguntat.\nEn l’apartat més personal, ha recordat que durant aquestes darreres dècades els europeus hem vist néixer Lituània i morir Iugoslàvia o l’URSS. Així i tot, ha avisat que les fronteres estatals, administratives, no són les úniques que separen: “Atenent aquests límits, és impossible entendre conflictes com el de l’Afganistan.”\nRecuperant històries personals, Partal ha evocat aquell jueu caraïta que li va ensenyar els set passaports que havia tingut –polonès, ucraïnès, bielorús, alemany, soviètic, lituà…– sense deixar de ser jueu; el moment emocionat, al mur del temple de Jerusalem, en el final del sàbat, mentre el muetzí cridava a l’oració a la mesquita d’al-Aqsa i sonaven les campanes del Sant Sepulcre; o el cas d’Hong Kong, que coneix de primera mà, on els ciutadans han passat en quaranta anys de sospirar per ser xinesos a sospirar per ser lliures, amb una repressió brutal.\nLa frontera com a espill i el risc de mantenir-les a qualsevol preu\nSi bé actualment la frontera d’estat no és el lloc on coneixes l’altre, sinó el lloc on te’n separes, Partal ha apel·lat a la recuperació de la idea com a espai de contacte: “Les comunitats humanes per a reconèixer-se a elles mateixes necessiten l’espill de l’altre, del de davant, però no pas la intransigència, la violència, el racisme o la xenofòbia que provoquen moltes de les fronteres actuals.” Ha recordat que la inestabilitat que causa l’obsessió de fer viure la gent en unes fronteres, tant si els agrada com si no, origina molt més perill que no pas atrevir-se a tocar-les.\nLa presentació del llibre, que vol ser, alhora, una invitació a gaudir de les fronteres com a espais d’intercanvi cultural i d’aprenentatge sobre l’altre, ha acabat amb un debat amb els assistents, en què ha aparegut el futur de les fronteres. Per Vicent Partal és un capitalisme sense fronteres, amb grans unitats com la UE, la Unió Africana, el Mercosur o l’ASEAN, però alhora amb una gran separació entre el Nord i el Sud.\nLa presentació de Fronteres ha anat acompanyat d’un nou èxit de l’exili: abans de començar l’acte el conseller Lluís Puig ha vingut a Andorra a comprar el llibre. Una altra frontera esborrada.\nPodeu comprar Fronteres a la Botiga de VilaWeb


QUÈ ÉS L’AMPA? | AMPA EBMV CAPUTXINS\nL’AMPA és una entitat sense afany de lucre que agrupa les mares i pares de l’escola. Està reconeguda legalment en el Registre d’Associacions i les seves funcions estan regulades per un Decret de la Generalitat de Catalunya.\nEl seu objectiu fonamental és contribuir a la millora de l’ensenyament que reben els infants. El seu funcionament es basa en el diàleg i en la col.laboració amb els sectors implicats de la comunitat educativa.\nLes funcions bàsiques d’una AMPA són aquestes:\nL’AMPA es financia de les quotes que paguen els seus associats i d’alguna subvenció que es pugui demanar\nL’AMPA té dret a tenir representant amb veu i vot en el consell escolar. Aquesta participació, l’hem d’entendre sempre per a sumar esforços, per la via del concens, amb els altres sectors de la comunitat educativa, però mai per imposar la nostra voluntat.\nEl grau d’implicació, però, no té perquè ser el mateix per a tothom, ni tan sols el mateix per una mateixa persona en diversos moments de la seva vida. En qualsevol cas, hi podem contribuir fent-nos socis de l’AMPA i assistint a les activitats que organitza, o bé participant en alguna de les seves comissions ( de festes, de menjador, escola de pares, etc), entrant a formar part de la junta directiva, o essent representants de l’AMPA en el consell escolar. Totes són formes vàlides de participació que tenen com a denominador comú la contribució a la millora de l’educació que reben els nostres fills.


Consolidació del port de Palamós – Newsletter Costa Brava\nConsolidació del port de Palamós\nEl port de Palamós és el nou membre de la Junta Directiva de Medcruise.\nA mitjans d’octubre Medcruise, associació de ports de creuers del Mediterrani, va celebrar la seva 39a assemblea en la qual el port de Palamós va ser nomenat membre de la Junta Directiva. La missió de Medcruise és promoure la indústria de creuers a la Mediterrània i els seus mars adjacents i vetllar pel creixement de la indústria dels creuers. L’associació té actualment 55 membres que representen 78 ports de la regió mediterrània.\nAmb la inclusió a la Junta Directiva de Medcruise del port de Palamós, de la que n’és soci des del 1998, el port guanyarà visibilitat i intervindrà activament en el pla d’accions dels propers tres anys.\nEl 2011 el port de Palamós bat rècords en nombre d’escales i creueristes: 36 escales i més de 33.000 passatgers. Quan falten dos mesos perquè finalitzi la temporada, el port de Palamós està fent la millor temporada de la seva història en el sector dels creuers.\nAl llarg de la temporada, importants companyies de creuers han fet escala en aquest port de la Costa Brava: MSC, Thomson Cruises, Seabourn Cruise Line, Windstar Cruises, Compagnie des Iles du Ponant i d’altres.


Joan Roís de Corella davant la cavalleria i la guerra (II) | - Tipografía La Moderna\nFragment del Còdex Manesse de Heinrich von Breslau (d’entre 1305 i 1340)\n3. CAVALLERIA DE POMPOSOS ACTES I BEL•LICISME\nEn oposició a la cavalleria honesta, advertim una cavalleria de pomposos actes. Joan Roís de Corella censura, dels cavallers, la intencionalitat, l’actitud i els actes contraris a qualsevol legitimació cristiana. Corella, com si fora un «teòric de la cavalleria, com tants d’altres, se centra contra aquella que no s’adiu gens amb la seua vocació moralitzant» (Martines, 2000: 1246).\nL’exaltació de l’ego i l’ànsia de notorietat poden estimular els cavallers a realitzar des de pomposos actes, com reptes, tornejos, justes i batalles sagnants o a ultrança, fins a instituir ordes d’origen laic i cortesà que no han estat aprovats pel Papa ni viuen virtuosament, com l’Orde de la Garrotera, val a dir, la més antiga i important del Regne Unit (Martines, 2000). Per tant, la fama, l’espectacularitat i la dissolució de l’interès de l’Església en benefici de l’interès personal no està ben mirat per Joan Roís de Corella i ho condemna (Rubio, 2014: 460-461). Els actes indignes d’un cavaller no són més que fruit de desestimar les set virtuts, teologals i cardinals. Aquestes orienten els bons costums que pertoquen al cavaller honest. Ell ha de regir la seua pròpia vida segons les set virtuts.\nEn les narracions mitològiques, quan Joan Roís de Corella no estudia encara Teologia, a través d’un discurs melodramàtic, apreciem el rebuig a les conductes passionals en l’amor i la guerra. Tals conductes són destructives per a l’ésser humà, L’arrosseguen a una fatal tragèdia. No suposen més que patiment i mort (Alemany, 2016: 434).\nPer tal d’extraure aquests plantejaments, recorrem primerament a la moralitat que denota la narració breu del Triümfo de les dones (1462). En concret, ens referim al fragment que molts dels estudiosos de la matèria al•ludixen com a pilar de l’anticavalleria – i l’antibel•licisme – en l’obra de Joan Roís de Corella (Martines, 2000: 1246):\nals hòmens, per la follia de ses lleis, és impossible que tard o nunca gloriosa fama alcancen, sinó d’actes que al servir de Déu e tota virtut contrasten, com de sangonoses batalles, les quals, si contra justícia vencen, més animosos s’estimen. O insensats! ¿per què un poc espai del temps de vostra vida no pensau en la crueltat e follia de vostres pomposos actes […]? Considerau los inics costums dels castells o sepoltures d’Espanya: que algú a si mateix e als seus no puga fer estalvi, per restaurar quatre parets de vil terra compostes! ¿D’on prenen fonament les cerimònies superbes de vostres batalles d’ultrança nomenades, en les quals, com a insensats, baratau vida per mort, paraís per infern? Ab estils plens de popular pompa, a l’orde dels Sancts Apòstols acomparau la desordenada regla de la Garrotera, o ferints vots no solament a raó tota contraris, mas d’esser tenguts impossibles […] (Roís de Corella, 2014: 201).\nD’aquest fragment citat, abordem una sèrie de qüestions. En primer lloc, contraposa «la desordenada regla de la Garrotera» a la dels «Sancts Apòstols» perquè els veritables militars d’aquesta no arriscaven la vida en va, com els d’aquella, en espectacles cavallerescos. Els de l’orde «dels Sancts Apòstols» arriscaven la vida en la lluita contra els infidels (Rubio, 2014: 461). Els castells on se celebren els esmentats espectacles de la Garrotera, Roís de Corella els considera sepultures, «ja que podien esdevenir llocs de mort» (Martines, 2000: 1246).\nUn incís per insistir en la idea dels veritables militars és convenient per tal de justificar que Francí Aguilar era més veritable cavaller que aquests pomposos d’espectacles si recordem que:\nOfici de cavaller és la fi e la intenció per la qual fo començat l’orde de cavalleria. On si cavaller no usa de l’ofici de cavalleria, és contrari a son orde e a los començaments de cavalleria damunt dits; per la qual contrarietat no és ver cavaller, jassia apellat cavaller; e aital cavaller és pus vil que lo tixedor ne lo trompador qui segueixen llur ofici. Ofici de cavaller és mantenir e defendre la sancta fe catòlica […] (Llull, 1987: 47).\nA més a més, recordem, i citem novament, que Francí Aguilar, «deixant a les fluctuants corrents aigües la transitòria miserable fama de la vana mundana pompa, no volent inútil temporal premi dels estrenus actes de la sua religiosa milícia» (Roís de Corella, 1913: 363), no cap en aquesta cavalleria de pomposos actes. Així doncs, Roís de Corella ataca els milites que pervertixen l’essència de l’autèntica cavalleria en el Triümfo a les dones, però també en l’epístola de Medea a les dones (Alemany, 2018: 51).\nSeguidament, és convenient assenyalar que el personatge Veritat, al•legòrica dona, advertix els cavallers amb una pregunta retòrica: «baratau la vida per mort, paraís per infern». Aquests actes espectaculars dels quals parla van contra els ensenyaments cristians i contra la raó i són una mostra de l’agressivitat característica dels hòmens enfront la preferida mansuetud les dones per Déu (Cantavella, 1992: 218).\nQuant a la reelaboració corelliana de Scriu Medea a les dones, duem a col•lació la insistència en els actes pomposos dels cavallers vanitosos. En aquest cas, ens referim a la desestimació de la prudència per part de Jason. Jason no escolta les paraules del prudent rei de l’illa de Colcos:\nAugmenta ab multiplicades virtuoses obres l’honor de ta fama, reservant la vida per actes de virtut estimada, que dels prudents animosos s’espera, en diferència dels animals sens raó, los folls perills esquivar. […] Deixa, doncs, animós grec, pensaments de tan vana empresa, puix vertadera virtut te contrasta que, per amor de popular e pomposa fama, no perdes la vida (Roís de Corella, 2014: 130).\nPerò, Jason, encegat pels seus desitjos de fama arran d’aquest pompós acte, li respon que «seguint les regles de cavalleria, ab grandíssims perills, gloriosa fama obtinga» (Roís de Corella, 2014: 130-131). Jason invertix les seues forces no per a major glòria i fama que la seua pròpia; no realitza cap servei a la societat. És a dir, en paraules del doctor Rafael Alemany, dignes de citar per la seua claredat expositiva:\nNo nos hallamos aquí ante un caso de violencia caballeresca o militar, pero, aun así, el autor, a través de las palabras del rey de Creta, incide de nuevo en la vacuidad, estupidez e irracionalidad de, al menos, ciertas iniciativas, pretendidamente heroicas, que, sin embargo, no aspiran sino a satisfacer únicamente la sed de fama de quien las ejecuta, lejos de cualquier virtuoso propósito de dimensión social y, por tanto, de mucho mayor calado (2018: 48).\nA diferència de Francí Aguilar, parlem de cavallers que fan espectacle de la sang humana derramada en els reptes, tornejos i justes que duen a terme als castells. Ara bé, els milites encara poden realitzar uns altres actes sagnants indignes als ulls de Déu. Per tal de determinar-los, recorrem al Plant dolorós de la reina Ècuba, perquè ordix una reflexió crítica sobre la guerra, i a la Lletra fengida que Aquil·les scriu a Polícena (cfr. Roís de Corella, 2001: 283-288). L’ideari de Joan Roís de Corella edificat a partir de les coordenades cristianes s’aprecia en una lectura que hi fa de la guerra.\nEl missatge especialment antibel•licista l’apreciem en el Plant dolorós de la reina Ècuba (Alemany, 2016: 434; 2018: 48) quan destaca la intrahistòria. És a dir, el patiment de les families sobresurt a la perspectiva històrica de la guerra. El personatge-narrador, la reina Hècuba, es recrea en l’execució del seu espòs Príam, la seua filla Políxena i el seu nét Estianactes (Alemany, 2016: 435). Recordem que el seu poble perd la guerra contra els grecs i «en el Plant, los efectos de la guerra, más allá de su dimensión social y colectiva, también trascienden al ámbito privado y familiar, tal como se hace patente, asimismo, en la Lletra fingida que Aquil·les escriu a Polixena» (Alemany, 2016: 437 i 444).\nPrimerament, la decapitació de l’ancià rei Príam per part de Pirro, fill d’Aquil•les, esdevé així:\namaguant la tallant spasa en lo seu envellit, debil e ruat coll, la qual, per no tornar per lo camí hon entrada era, acaba tallar aquella part poqua que del primer colp restava. Prenent aquells blanchs cabells ab la ma squerra, los quals la daurada reyal corona de tota Asia en triümpho de gran majestat aplanats havia, caigué sens cap, com a tronch envellit, lo cors del rey, cobrint los pahiments de nostra real cambra de tapits carmesins, tints de sangonosa porpra en tan gran habundancia, que les orfenes filles llurs peus no podien fer stalvis que en la corrent sanch de Príam no•s banyassen.\nRomania lo cap penjat en la ma dels cruel carnicer, lo qual, obrint la finestra, cridant deya: «O, troyans! Preneu lo cap de vostre rey, que lo cors resta a la muller e filles! […]». Axí lança lo cap de aquell rey que, ab justa suavitat, com a pare dels pobles, benignament trempa,va les regnes de sos regnes, egualment amat de sos fills he vassalls (Roís de Corella, 2001: 141-142).\nSegonament, un poc més avant, Pirro degolla Políxena, i, en l’execució d’Astianactes, Ulisses procedix així:\nAparta’t, mare trista, no veges ton fill rodar en l’ayre lançat de aquella alta torre que sola sens cremar resta, la qual de les flames per alre no més feta delliure, sinó perque, d’ella en lo més alt, lo fill de Ector, empés, en diversos e chichs trosos lo seu cors partit, sia imposible als qui diligentment lo plegaran, les sues parts en ell mort tinguen lo loch que vivint tenien. Ans la tinta negra, començant escriure lo caure de la tan alta torre, convertint-se en habundosa sanch, axí lo blanch paper tenyint abeurava, que m’era forçat deixar-me de tan dolorosa scriptura. Que en altres cartes la mort de aquest fill de l’animós Ector no consent esser scrita, sinó en les dures roques, sobre les quals cahent, lo seu delicat cors partit, trosejat e dilacerat, de real sanch ha tintes […] (Roís de Corella, 2001: 149-150).\nIgualment, Hècuba inicia el seu plany amb la descripció de l’estat de la situació a causa de la violència i l’acarnissament dels grecs a l’hora de destruir Troia, a causa de les conductes extremadament agressives i devastadores:\nstaven no mesclats en nombre sens compte los cossors, acompanyats de ossos de la consumpta carn ja despullats […]\n[…] Y en diverses esquadres als vius paria que ells, morts, desigada batalla speraven. Fins que multitud de diversos oszells en companyia de animals salvatges, dels ossos la carn despullant, mobles e volants sepultures los donaven, perque semblant a la inquieta vida fos llur darrera sepultura. Los ossos dels quals, si una flama emsemps cremar asajava, com la umida sal, ab so spantable, los uns dels altres ab velocitat no poqua s’apartaven (Roís de Corella, 2001: 138).\nTal com s’ha comentat adés, sobresurt el patiment dels familiars, de les persones, de cadascuna de les vides que ha patit l’acarnissament dels militars bel•licosos, dels cavallers que no actuen de conformitat amb allò que pregona la doctrina de Jesucrist ni atenen les virtuts teologals i cardinals. Joan Roís de Corella escriu un repertori de conductes que no han de considerar-se models a seguir.\nDarrerament, succintament, només apuntar que tal oposició i debat entre cavalleria honesta versus cavalleria de pomposos actes va ser motivat per les circumstàncies d’aleshores: una cavalleria acomodada i corrompuda del segle XV, d’una gent que no atenia la vocació, anhelava els tractes de favor i facilitats que suposava la seua condició (Rubio, 2014: 445-446).\nCertament, en el pensament de Joan Roís de Corella, caracteritzat per una religiositat interior i individualitzada des de ben jove i reflectit en les seues obres, sembla entreveure’s una concepció religiosa que integra el miles i el miles Dei davant la cavalleria i la guerra.\nA juí del lletraferit valencià, el cavaller ha de regir la seua vida i els seus actes en atenció a les set virtuts, teològiques i cardinals, com ja escrivia Ramon Llull en el Llibre de l’Orde de Cavalleria. De les set virtuts, tres són teològiques: fe, esperança i caritat. Les cardinals són justícia, prudència, fortitud i temprança.\nEls cavallers honestos, els veritables, sense oblidar tampoc el seu origen religiós i en unió amb l’Església, han de regir la seua vida de conformitat amb les set virtuts i els seus actes per extensió. El seu ofici és mantindre i defendre la Fe i l’Església i la guerra legitimada és la guerra santa, la guerra contra els infidels.\nNo obstant, això no significa que deplore les nefastes conseqüències de les guerres, tal com fa en la memòria funerària referida al jove valencià Francí Aguilar, el qual encarna un exemple de cavaller honest, modèlic per a la cavalleria, caigut en la guerra de Granada contra els infidels musulmans; un màrtir de la Fe. Així consta en la Sepultura de mossèn Francí Aguilar.\nTanmateix, justificar la guerra en defensa de la Fe i per glòria de Déu tampoc significa acarnissar-se i ser violent contra la població com apreciem en el Plant dolorós de la reina Ècuba. És aquesta la línia del missatge especialment antibel•licista de Joan Roís de Corella.\nA més, les iniciatives cavalleresques no poden limitar-se a cartells de desafiament, reptes, tornejos, justes i batalles. L’ocupació de la cavalleria no és l’espectacle, una crítica que podem llegir en Triümfo a les dones, i menys encara si és per fer-se famós, com ocorre en Medea scriu a les dones. Contràriament, el cavaller honest ha de dissoldre l’interès individual en benefici d’un col•lectiu.


Restes d'una foguera dels neandertals a les Coves del Toll | NacióManresa\nRestes d'una foguera dels neandertals a les Coves del Toll\nper ACN/Estefania Escolà/Laura Busquets, 6 d'agost de 2010 a les 14:40 |\nL'equip d'arqueòlegs al jaciment de Toixoneres a les Coves del Toll de Moià. ACN\nCom els neandertals de l'època, un grup de 25 arqueòlegs ha fet la maleta i s'ha instal·lat a les Coves del Toll de Moià. Des d'aquesta setmana i fins el proper dia 20, aquests arqueòlegs, de nacionalitats ben diferents, aixoplugats per l'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES), han entrat a les coves carregats amb les seves eines per descobrir què s'amaga entre les pedres. El director de l'excavació, Jordi Rosell, ha explicat com la descoberta estrella d'enguany és un fogar situat a l'entrada de la cova de les Teixoneres. "Al voltant del foc s'hi fa tot", explica Rosell, "si estudiem detalladament aquest entorn, podrem determinar com s'organitzaven els neandertals".\nL'únic fogar que s'ha trobat al jaciment arqueològic de les Coves del Toll de Moià indica, segons els seu director, que la cova de Teixoneres era 'un aixopluc' per als neandertals que "venien i anaven" d'arreu del territori. "Això contrasta amb els grans jaciments i els grans campaments de l'època on hi havia uns 25 o 30 fogars", afegeix. "La presència del foc és bàsica per entendre qualsevol jaciment" perquè al voltant del foc "s'hi tallen eines, s'hi cuina, s'hi expliquen històries,... és una mica com la televisió de l'època", explica l'arqueòleg.\nEstudiar tots aquests elements que es troben al voltant d'aquest fogar ajudarà als professionals del terreny a determinar com s'organitzaven els neandertals i quines eren les seves activitats. A més, a través de l'estudi dels carbons es podrà recrear l'ambient vegetal de l'entorn més immediat.\nA les Coves del Toll, els arqueòlegs estan localitzant petits grups de neandertals que "estaven de pas" pel moianès. Al grup d'arqueòlegs se'ls fa difícil determinar "cap a on anaven o d'on venien" però poden saber alguns punts dels seus trajectes gràcies a les eines que portaven. Rosell explica com s'han trobat eines que provenen dels Pirineus o de Tarragona i per tant, "ens podem fer una idea que els moviments d'aquests grups eren molt més amplis del que es pensava fins ara".\nEls altres jaciments que es troben a Catalunya podran arribar a determinar si hi ha coincidències amb els materials que utilitzaven aquests grups de neandertals i, així, poder establir coincidències.\nLinx, gats salvatges i llops convivien, fa gairebé 50.000 anys, amb óssos de la caverna i hienes en un moianès boscós i amb una vegetació frondosa; tot plegat feia de l'ecosistema de Moià un espai molt divers i variat. Segons Rosell, així és com ens hem d'imaginar el moianès de l'època. Les Coves del Toll però, són conegudes per la presència de grans carnívors. "L'ós de les cavernes és el rei de Moià" i "la reina seria la hiena", apunta Rosell. Precisament a Moià s'ha recuperat una de les col·leccions més importants de l'ós de la caverna de la península.\n"Compartint l'espai" a les Coves del Toll\n"Compartint l'espai" és el nom que dóna títol a aquest projecte que ja té una trajectòria continuada des de l'any 2003. Un equip de l'IPHES integrat per Jordi Rosell, Antonio Rodríguez, Ruth Blasco i Juan Morales, s'encarreguen de codirigir tot l'equip que hi treballa. Durant aquests 20 dies d'estada, l'ajuntament es fa càrrec de les seves despeses i ha habilitat una masia per als professionals on també tenen un laboratori improvisat. Arqueòlegs com Eudald Carbonell i David Serrat van idear aquest projecte quan es trobava en una fase inicial i ara en són els coordinadors generals.\nSocietat, arqueologia, coves del toll


L'Audiència Nacional absol el regidor d'Ahora Madrid Guillermo Zapata\nEl tribunal defineix com a "humor macabre" el tuit sobre Irene Villa i les nenes d'Alcàsser i no un delicte d'humiliació a les víctimes del terrorisme\nMadridGairebé un any i mig després que explotés la polèmica per una sèrie de tuits ofensius, s'ha acabat el periple judicial del regidor d'Ahora Madrid Guillermo Zapata. L'Audiència de Madrid ha decidit absoldre l'activista i polític madrileny. Defineix la sèrie de tuits com a "humor macabre" i no pas com un delicte d'humiliació a les víctimes del terrorisme pel qual havia estat jutjat. El tribunal considera que els comentaris de Zapata segurament seran reprovables, però "en un pla diferent del de la legalitat penal".\nL'Associació Dignitat i Justícia reclamava un any i vuit mesos de presó per al regidor per un tuit que va escriure el 2011, quatre anys abans de ser escollit regidor, i en què assenyalava: "Han hagut de tancar el cementiri de les nenes d'Alcàsser perquè hi vagi Irene Villa a buscar recanvis".\nDes del minut u que l'Audiència Nacional no va voler fer prosperar la querella. Sí que va imputar Zapata a finals de juny de l'any passat, qui va dimitir al cap de 48 hores de ser nomenat com a responsable de Cultura, però fins i tot Irene Villa va demanar que l'exculpessin. Des de llavors, el jutge Santiago Pedraz va arxivar fins a tres cops la causa contra el regidor. Finalment es va obrir judici oral i se l'ha acabat absolent.


Josep Maria Farran succeeix Carles Grasas després de 32 anys al capdavant d’IDIADA | NacióBaixPenedès\nJosep Maria Farran succeeix Carles Grasas després de 32 anys al capdavant d’IDIADA\nEl Consell d’Administració d’Applus+ nomena Josep Maria Farran per assumir el càrrec de director en cap de la companyia a partir de l’1 de gener, mentre que Carles Grasas assumirà funcions no executives com a president del Consell d’Administració\nper Naciô Digital , Santa Oliva, 10 de març de 2020 a les 16:09 |\nGrasas i Farran | AP\nDesprés de 32 anys al capdavant d’Applus+ IDIADA, Carles Grasas ha anunciat que Josep Maria Farran assumeix el càrrec de director de l’empresa a partir del gener del 2020. Grasas ha agraït a tot el personal l’entusiasme i el suport mostrats durant tots els anys que ha estat executiu en cap.\nJosep Maria Farran es va incorporar a IDIADA el gener de 1988 i, durant tots aquests anys, ha assumit diverses posicions de responsabilitat creixent i ha aconseguit sempre grans resultats. Carles Grasas ha introduït la nova etapa de la companyia afirmant que està segur que Farran «exercirà les seves funcions com a director en cap d’IDIADA amb èxit quant a la satisfacció dels nostres clients i de l’accionariat».\nSota la direcció de Josep Maria Farran, IDIADA inicia una nova dècada com un dels principals proveïdors de serveis de desenvolupament de l’automòbil per als principals fabricants de tot el món. En preguntar-li per la seva visió general sobre l’actualitat del sector, Farran ha afirmat que «la indústria de l’automòbil està experimentant una era de canvis tecnològics importants que plantegen desafiaments, però alhora grans oportunitats».\nAixí i tot, Farran es mostra convençut del paper d’IDIADA com a soci clau en el sector de l’automoció en aquesta nova etapa: «Estic segur que IDIADA tindrà un paper fonamental en aquest nou escenari. Com a enginyer, estic entusiasmat de viure un moment tan interessant i em sento orgullós de liderar un equip d’excel·lents professionals de l’automoció».\nEn aquest sentit, IDIADA s’ha anticipat a la demanda de la indústria a mitjà i llarg termini pel que fa als serveis de disseny, enginyeria, assaig i homologació requerits pels vehicles en els propers anys. Com a resultat, IDIADA ha fet importants inversions en instal·lacions i equipaments d’avantguarda per satisfer les necessitats específiques dels seus clients.\nIDIADA va tenir els seus inicis el 1971 com a Institut d’Investigació Aplicada de l’Automòbil, dins de l’Escola Superior d’Enginyeria de la Universitat Politècnica de Catalunya. Més d’una dècada després, el 1987, Carles Grasas, doctor en enginyeria industrial per aquesta universitat, en va ser nomenat director general. El seu principal esforç, des de bon principi, va ser proveir IDIADA de professionals qualificats i de tots els recursos necessaris per convertir-se en un soci global de la indústria de l’automoció.\nEls anys noranta van ser una dècada innovadora per a l’empresa. El 1990, va passar a formar part de la Generalitat de Catalunya, la qual cosa va facilitar el desenvolupament de la cartera de serveis per satisfer les necessitats de la indústria de l’automòbil local, però amb un enfocament vers la internacionalització. El 1994, es va inaugurar el centre tècnic de 370 hectàrees a l’Albornar (a 80 km al sud-oest de Barcelona). Uns anys més tard, el 1999, IDIADA va deixar de ser propietat exclusiva de la Generalitat, es va constituir jurídicament com a empresa privada amb el nom d’IDIADA Automotive Technology SA i va passar a formar part del nou Grup Applus+. Carles Grasas va ser nomenat director executiu de la companyia.\nIDIADA va experimentar un creixement exponencial durant les primeres dècades del nou mil·lenni i Carles Grasas va ser nomenat membre del Consell Administratiu i vicepresident del Grup Applus+ el 2007. Des del maig de 2014, el Grup Applus+ cotitza a la borsa espanyola.\nLa internacionalització de la companyia s’ha anat produint gradualment amb l’obertura de noves sucursals i unitats de negoci a països com França, el Japó, el Regne Unit i la Xina el 2003, l’Índia el 2006, el Brasil el 2008, Turquia el 2010, els Estats Units i Rússia el 2011 o Sud-àfrica i Indonèsia el 2013, per esmentar-ne només alguns.\nA finals de 2019, IDIADA va proporcionar serveis d’enginyeria, assaig, homologació, certificació de productes i disseny a 24 països. Els seus ingressos anuals van ascendir a 214 MEUR, amb més de 2.750 empleats a tot el món.\nEls alcaldes del Baix Penedès diuen prou i fan front comú en contra dels pressupostos 2020 de la Generalitat\nEls imperdibles, Societat, direcció, relleu, IDIADA


Colau ofereix Barcelona per acollir les persones que són a bord de l'Aquarius - Diari Jornada\nLes 629 persones a bord del vaixell esperen per ser acollides FOTO REUTERS/Guglielmo Mangiapane\nColau ofereix Barcelona per acollir les persones que són a bord de l'Aquarius\n| 11 de juny, 2018 - 14:14\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha ofert la ciutat a les 629 persones que són a bord del vaixell Aquarius, de l'ONG francesa SOS Mediterranée. Itàlia ha negat a l'embarcació la possibilitat d'accedir a cap port del país i els refugiats que són dins esperen que algun país europeu els faciliti l'accés a algun port.\nColau ha assegurat que posa Barcelona a disposició d'aquestes persones, tal com ha explicat en un acte de Nova Economia Fòrum. L'alcaldessa ha criticat la política fronterera de la Unió Europea i l'atenció que dispensa a les persones refugiades. Colau tmabé s'ha dirigit al govern espanyol i ha assegurat que l'Estat està incomplint els seus compromisos per feacilitar l'asil polític. «Està deixant soles les ciutats», argumenta. Barcelona no és l'única ciutat dels Països Catalans que s'ha ofert per rebre l'Aquaris. A València, l'alcalde Joan Ribó, també ha posat el port de la ciutat a disposició de l'embarcació.


Vadella Beach Bar, restaurant a la platja. Cala Vadella, Sant Josep - Guia de restaurants Eivissa\nVadella Beach Bar és el lloc idoni per gaudir d'una tranquil·la menjar a cala Vadella. Esmorzars, música i refrescants còctels a la platja a Eivissa\nEl Vadella beach bar és fàcil gaudir d'una menjar sa i relaxada en una de les platges més conegudes d'Eivissa: Cala Vadella.\nEn un medi ambient d'allò més entretingut, la seva terrassa és perfecta per anar amb els amics a gaudir del dia mentre gaudeixes de les vistes de cala Vadella.\nVadella Beach Bar és un d'aquells llocs que atrapen, sigui l'hora que sigui. Per començar bé el matí pots apropar-te a provar les seves deliciosos esmorzars. Ous remenats, iogurt amb quinoa, chía, fruita fresca, sucs naturals o cafè premium. 'Càrrega teves piles amb els seus completíssimes propostes!\nSi se t'ha fet tard per esmorzar no et preocupis, els seus plats també són d'allò més desitjables. En la seva carta pots trobar hamburgueses gourmet i vegetarianes, tapes, pasta, entrepans especials, amanides ... ¡La seva sandvitx club de tres pisos és una de les estrelles del menú!\nquan els colors del capvespre comencen a aparèixer sobre el cel es dóna un dels millors moments per provar les seves còctels, gin tònics premium o sangria de cava alhora que sona de fons un suau relaxar. Oblida't de la música estrident i de les aglomeracions. col·loca els teus peus sobre la sorra i disposa't a assaborir els seus famosos mojitos de maduixa i mango.\nVadella Beach Bar es mostra a més com el lloc ideal on celebrar les teves festes més especials com aniversaris, pre casaments, aniversaris ... Ells mateixos s'encarregaran d'elaborar un menú tancat d'acord als teus gustos.\nEn poc temps, el local s'ha guanyat la confiança no només de residents, sinó també de turistes que contacten amb ells a l'hora de tornar a Eivissa per reservar el seu lloc a Vadella Beach Bar. I és que la simpatia del seu equip fa que, sense haver sortit d'aquí, ja estiguis pensant a tornar.\nAcomoda't en uns dels seus sofàs i híncale la dent a l'entrepà Vadella Beach mentre contemples el bell paisatge que s'estén davant teu. Rosbif amb ceba caramel·litzada i salsa tàrtara casolana. Un sabor diferent que et captivarà. Si estàs afamat demana la Manxega Burger de 180 grams de vedella i, si vols alguna cosa més lleugera, la seva amanida Toscana amb pollastre i crema d'alfàbrega casolana. Per acabar, ¡un còctel Long Island o tequila secret!\nLa cuina està oberta des de les 9.30 del matí fins a les 23 hores.\nPassat el poble de Sant Josep i en aquesta mateixa carretera et trobaràs amb un desviament en el qual indiquen cala Vadella i cala Tarida. Un cop agafat el desviament i després de passar una carretera de molts revolts, després d'una baixada, a mà dreta us topareu amb cala Vadella. A la fi de la cala i en la mateixa sorra hi ha el Vadella Beach Bar.\nEstiu: Tots els dies de 9.30 a 23.30 hores\nDe finals d'octubre fins a l'abril


Star Wars episodi iv: una nova esperança\nAquest és l’original Guerra de les galàxies pel·lícula de 1977, que es va tornar a publicar amb un subtítol després de la publicació de dues seqüeles i tres premerges.\nLa galàxia està en el control de l'Imperi, que està sota la influència del costat fosc de la Força. L’Imperi governa amb un puny de ferro i ha creat l’Estrella de la Mort, un vaixell estrella amb la capacitat d’esborrar tot un planeta amb una sola vaga. Les forces rebels decideixen retrocedir. Sota el comandament de la princesa Leia (Carrie Fisher), roben els plans de l'Estrella de la Mort per veure si té debilitats.\nLes forces imperials ataquen el vaixell rebel i capturen la princesa Leia. Però el Droid R2-D2 (Kenny Baker) s’escapa amb els plànols i un altre robot, C-3P0 (Anthony Daniels). Aterren en un planeta on els troba Luke Skywalker (Mark Hamill). Luke viu amb la seva tia i oncle des que van morir els seus propis pares. R2D2 explica que han de trobar Obi-Wan Kenobi (Alec Guinness), un dels dos únics cavallers Jedi restants, per rescatar la princesa de certa mort. Luke es proposa trobar Obi-Wan, que entén el perill i vol que Luke també es converteixi en un Jedi. Luke s’adona que s’ha d’unir amb Obi-Wan després de tornar a casa per trobar que la seva tia i oncle han estat assassinades per les forces imperials.\nJunts es van iniciar en una perillosa missió per rescatar la princesa. Ells recluten Han Solo (Harrison Ford) per volar-los a Anderaan, amb Chewbacca (Peter Mayhew) com a copilot. El grup és perseguit implacablement per les forces imperials. Després d'una gran batalla, aconsegueixen rescatar la princesa. Tenen molt poc temps, però, per estalviar més de la galàxia de ser destruïda per l'Estrella de la Mort.\nBé versus mal; pèrdua de pares; cerca d’identitat\nDurant les batalles de pistola làser entre soldats enemics, alguns soldats són assassinats.\nHi ha moltes escenes de batalla amb sabres lleugers.\nDarth Vader sosté un home pel coll, l'estranya i el llança a terra.\nLa princesa Leia és colpejada inconscient per un làser.\nArenes La gent ataca a Lluc amb força matisa i el va assolar amb una maça.\nC-3P0 li ha tallat el braç amb un làser.\nDarth Vader ofega un senador amb la Força.\nObi-Wan es talla el braç d'un home amb un làser.\nHan Solo mata a un alienígena amenaçador amb una pistola.\nLa pel·lícula presenta moltes criatures alienígenes. Hi ha alguns personatges de dinosaure força grans, bèsties mamut i d’altres de formes, colors i mides estranyes.\nChewbacca és una criatura semblant a un ós que creix tot el temps.\nDarth Vader és un personatge molt amenaçador. Està cobert amb un vestit blindat negre amb un casc negre que li cobreix la cara. Es respira molt.\nThe Sand People són petites persones cobertes amb túnics i caputxes marrons amb ulls que brillen a les fosques.\nUna criatura semblant a la serp atrau Lluc a un fossat prim.\nUn home amb la cara lletja i desfigurada amenaça Luke.\nLa casa de Lluc està destruïda. L'escena el mostra breument trobar els cossos carbonitzats de la seva tia i oncle.\nEl cap de les forces imperials ordena matar a la princesa Leia.\nL’estrella de la mort destrueix completament el planeta Anderaà amb una sola vaga.\nLuke, Han i la princesa Leia queden atrapats en una fossa on les parets comencen a tancar-se a elles, aixafant-les lentament.\nencefalitis en nadons\nAquesta pel·lícula mostra una mica de consum de substàncies. Per exemple, els personatges beuen i fumen diverses substàncies a l’aeroport de Mos Eisley.\nStar Wars Episodi IV: Una nova esperança és una clàssica pel·lícula de ciència ficció. Tot i que la qualitat visual no és tan bona com en les pel·lícules produïdes avui, aquesta pel·lícula no deixa de ser una emocionant història d’aventures que els nens grans gaudiran a fons.\nEls missatges principals d'aquesta pel·lícula són que el bé triomfa sobre el mal i que has de lluitar pel que creus.\nEls valors d'aquesta pel·lícula que podríeu reforçar amb els vostres fills inclouen col·laboració, coratge, desinteressament i tolerància de les diferències. També es pot parlar de la importància de defensar-se del que és correcte i tenir un fort personatge femení.\nAquesta pel·lícula també us pot donar l’oportunitat de parlar amb els vostres fills sobre temes de la vida real. Per exemple, podríeu preguntar als vostres fills si hi ha moments a la vida real quan l’ús de la força física està justificat, per exemple, en autodefensa.


Hostal Pachamama Las Escobas del Venado Panamà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHostal Pachamamacomboy pachamama, Las Escobas del Venado, Las Escobas del Venado, Panamà - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en29comentarisHostal PachamamaVeure més fotos"Not an ordinary hostel - surrounded by nature, next to the b..."HannahAustriaVeure més fotosVeure totes les 25 fotosMolt bona ubicació 8,7Veure al mapa8,7Ubicació\nBed in 8-Bed Mixed Dormitory Room with Hammocks\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Las Escobas del Venado, no busqui més enllà de Hostal Pachamama. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Hostal Pachamama ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, restaurant, visites turístiques. L'ambient de Hostal Pachamama es reflexa en cada habitació. servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, mosquiter, bany compartit són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com platja privada, centre esportiu, pesca, massatge, solàrium que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Hostal Pachamama és una elecció inteligents per a viatgers a Las Escobas del Venado, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsbany compartitmosquiter empolles d'aigua de cortesiaservei de despertador Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


Rocòdrom | Societat Amics de la Muntanya\nRegulació d'escalada a Lleida\nBenvinguts al Rocòdrom\nEl rocòdrom és una instal·lació esportiva de titularitat municipal, promogut i construït per la SAM el 1997, i cedit a l'ajuntament el 5 de novembre d'aquell mateix any.\nEl rocòdrom és una instal·lació esportiva dissenyada per a la pràctica d’esports i activitats que requereixen l’ús de “Equipaments de Protecció Indivudual” (EPI) i “Equipaments de Protecció Colectiva” (EPC) propis de l’escalada i l’alpinisme que es destina, exclusivament, a la formació, reciclatge i entrenament en les tècniques d’aquests esports i activitats.\nL'escalada és un esport que pot comportar un risc per l'usuari i per practicar-lo cal estar convenientment equipat i format, o tutelat per un tècnic. L’usuari és responsable de conèixer les nocions bàsiques de les tècniques d’escalada.\nL'accés al rocòdrom és lliure per a tots els socis de la SAM i del Patronat Municipal d'Esports.\nEs troba al Poliesportiu del Casal i està obert de dilluns a divendres de 17 a 22 h.\nRecordeu que per al bon funcionament del rocòdrom hi ha unes minimes normes de convivencia consensuades per els usuaris habituals, la direcció de la SAM i el Patronat Municipal d'Esports que podeu consultar clicant damunt la pestanya de Rocòdrom.


El PSIB-PSOE exigeix la consellera d'Educació que expliqui al Parlament la destitució de Josep Vicent com a director musical de l'OSB i la contractació de Mielgo i Hattori com a substituts.\nag. 06 El PSIB-PSOE exigeix la consellera d'Educació que expliqui al Parlament la destitució de Josep Vicent com a director musical de l'OSB i la contractació de Mielgo i Hattori com a substituts.\nEl diputat socialista Lluís Maicas ha presentat una bateria de preguntes amb sol·licitud de resposta oral, dirigides a la consellera Joana Maria Camps, en relació als fets que han culminat amb la "sectària" destitució del director de l'Orquestra Simfònica de Balears, Josep Vicent.El Grup Municipal Socialista a l'Ajuntament de Palma també ha anunciat iniciatives a Cort en referència a la destitució de Vicent, i l'actitud del gerent del Consorci.\nEl PSIB-PSOE ha preparat un seguit d'iniciatives al Parlament conduents a què els responsables polítics de la Orquestra Simfònica de Balears hagin d'explicar a tots els ciutadans quins han estat els condicionants que ha portat al Consorci que gestiona aquesta institució musical a acomiadar el seu antic director musical, Josep Vicent, i a substituir-lo per un tàndem format per Luís Mielgo i Joji Hattori.\nAixí el diputat socialista Lluís Maicas reclama a la consellera d'Educació Joana Maria Camps que respongui per les causes de la destitució de Vicent, per si "obeeix a causes professionals, o senzillament es tracta de la plasmació de l'erràtica política del gerent del Consorci". El PSIB-PSOE també demana Camps els motius per a l'elecció de Mielgo i Hattori com a nous directors, i si aquesta contractació està relacionada amb l'aparició d'un "possible patrocinador austríac". En aquest cas val la pena recordar que l'agent artístic d'Hattori és d'aquesta nacionalitat i ha estat a Àustria on aquest violinista i director d'orquestra japonès ha desenvolupat gran part de la seva carrera professional.\nEl diputat socialista també ha demanat si la dedicació dels nous directors a l'OSB serà parcial o a temps complet, les condicions laborals i econòmiques dels seus contractes. En relació al gerent del Consorci de la OSB, Marcelino Minaya, Maicas demana Camps "per què ho l'han destituït o cessat, per haver acreditat la seva absoluta incompetència i insensibilitat social"; i finalment també requereix Camps a què respongui si "quatre directors de l'OSB en tres anys donen estabilitat l'OSB, o contràriament la mantenen en un estat d'inseguretat".\nAquesta bateria de preguntes parlamentàries tindrà continuïtat en el Grup Municipal Socialista de l'Ajuntament de Palma. La portaveu socialista a Cort, Aina Calvo, ja ha manifestat la seva oposició a la destitució del director artístic de l'Orquestra Simfònica de Balears, una decisió "unilateral, autoritària i infundada". Calvo, ha considerat com a "incomprensible" la decisió "donat el perfil professional del director artístic i musical", només un any després de la seva contractació. Calvo ha criticat el que considera una "política erràtica en la gestió de l'Orquestra Simfònica" i ha expressat la seva "preocupació" pel seu futur.\nEls socialistes, que des del primer moment han donat suport a l'Orquestra Simfònica i han lluitat per la seva supervivència, critiquen la gestió que està fent el Partit Popular de l'àmbit cultural en general, però sobretot, de la Simfònica. Fet que, segons Maicas, es veu en situacions com aquesta on "després de treure fora a una persona solvent professionalment i amb un compromís social, ara, com a substitut cerquen dòcils executors de les seves polítiques i les seves retallades".\nLluis Maicas ha recordat la figura de Josep Vicent, el director destituït, de qui ha dit que té "sensibilitat social a més de sensibilitat musical", una manera de ser que li ha costat el lloc de feina per la concepció "autoritària del PP d'entendre la política i les institucions".\nAquesta destitució és un capítol més de la difícil història de l'Orquestra Simfònica que "posa en perill el seu futur, rompent l'estabilitat necessària per afrontar els reptes més immediats de la formació". El diputat socialista ha lamentat que el Partit Popular prefereixi la "imposició" en lloc d'apostar pel diàleg per tractar de trobar una solució a un conflicte creat per la seva mala gestió de tot el món cultural.


Between Voice and Movement amb Hannes Langolf\nTaller intensiu de teatre físic/dansa a Porto Cristo, organitzat per La Rotonda i DDansa.\nEl proper cap de setmana 6, 7 i 8 d'Octubre la plataforma de projectes culturals La Rotonda i l'Associació Ddansa proposen un taller intensiu d'interpretació i moviment amb Hannes Langolf, nominat el 2015 com una de les 100 persones més influents i innovadores que treballen a través de les indústries creatives britàniques, i que ha treballat amb prestigioses companyies internacionals com DV8 Physical Theatre, Akram Khan, i William Forsythe entre d'altres.\nEs tracta d'un taller molt físic, adreçat tant intèrprets que vulguin endinsar-se en el treball de moviment, com per als ballarins que vulguin explorar la veu com a eina per explicar històries, i aquelles persones provinents d'altres disciplines que n'estiguin interessades.\nCompten amb la col•laboració de La Junta de Districte de Porto Cristo, que allotjarà l'activitat a la segona planta de l'edifici. A més a més el divendres 6 a les 20h es convida a qui vulgui a participar d'una conversa oberta amb Langolf per conèixer la seva trajectòria i parlar del panorama escènic més enllà de les nostres fronteres.\nLes dues entitats manacorines han establert un vincle per seguir col•laborant i oferir cursos monogràfics tant de dansa, interpretació o nous llenguatges, a Manacor, Porto Cristo i Artà, acostant al l'Illa professionals d'alt nivell perquè comparteixin la seva experiència.\nAnteriorment La Rotonda va impulsar un cicle d'eines a la creació amb tallers de veu, interpretació, i moviment que va culminar amb un taller amb Pep Ramis de la companyia Mal Pelo el passat mes de maig. DDansa cada estiu -des de fa sis anys- organitza un stage de dansa a l'Auditòrium de Sa Màniga a Cala Millor.\nEncara queden algunes places disponibles pel taller intensiu, i es pot rebre més informació escrivint a\n6 d'octubre de 16h a 20h\n7 i 8 d'octubre intensiu tot el dia, matí i tarda.\nLloc: PORTO CRISTO\n6 d'octubre a les 20h conversa oberta per tothom. De franc\nBIOG de HANNES LANGOLF:\nDurant els últims nou anys ha estat treballant amb DV8 Physical Theatre, actuant en les seves últimes tres produccions escèniques i, més recentment, el paper principal i alhora creatiu associat a la companyia amb l'espectacle JOHN.\nHannes viu a Londres i el seu treball l'ha portat a treballar i col•laborar amb artistes com William Forsythe, Angelin Preljocaj, Wayne McGregor, Akram Khan, Fabulous Beast Dance Theatre i Punchdrunk per nomenar alguns.\nHa creat treballs per al Festival de Dansa de Munic, el Centre Cultural Onassis d'Atenes i la Susanne Linke Dance Company, entre d'altres.\nEl 2015, va ser nominat com una de les 100 persones més influents i innovadores que treballen a través de les indústries creatives britàniques per part de The Hospital Club London.


TAC12 TV - L'adequació del Vial de Cavet serà una realitat d'aquí a un any\nDissabte, 27 Febrer 2021 11:49\nEls treballs de connexió del carrer Miquel Martí i Pol amb el Vial de Cavet de Salou començaran al juliol. L'obra preveu descongestionar la mobilitat d'un tram que s'ha convertit en un embut per als usuaris del pàrquing de l'Escola Elisabeth. Els treballs d'adequació tindran continuïtat a l'octubre amb la urbanització d'una vorera al mateix vial fins a Cambrils.\nD'aquí a un any aproximadament, el passeig de vianants continu des de la rotonda que limita Salou amb Cambrils fins a la rotonda de la C-14 d'entrada al municipi serà una realitat. Es durà a terme al costat nord, el del Complex Esportiu, i amb un vial de cinc metres d'ample, sempre que sigui possible, per permetre el pas de vianants gràcies a un carril natural amb paviment de sauló. Es pretén incrementar la seguretat dels usuaris atès que actualment es camina pel vial sense voreres en molts dels trams perquè la urbanització està inacabada.\nA més, es construiran dos passos semaforitzats perquè es pugui travessar amb seguretat els dos cantons al Camí de Castellots i al carrer del Castell d'Almansa. Aquesta serà l'obra principal a la zona però la que caldrà esperar més per veure-la enllestida, ja que s'iniciarà a principis d'octubre.\nA banda, el projecte per implementar la zona arrencarà poc després del final de curs i per resoldre's abans de l'inici del següent. Es tracta de la prolongació del carrer Miquel Martí i Pol fins al Vial de Cavet, tot reformulant l'aparcament i que presta servei a l'Escola Elisabeth. Obrir el carrer acabarà amb els embussos provocats pels vehicles aturats temporalment per l'arribada i sortida d'alumnes.\nAixí, es produirà un gran eix vertebrador que reforçarà la xarxa de carril bici i dibuixarà un passeig allunyat del centre del nucli urbà. Els dos treballs s'allargaran uns sis mesos amb un cost total de gairebé 400.000 euros.\nMés en aquesta secció: « Les obres de canalització del Barranc de Barenys s’iniciaran al setembre CB Salou - Sant Cugat (66-41) »


Hotel-Gasthof-Hereth Wirsberg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHauptstraße 15, Wirsberg, Wirsberg, Alemanya - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Wirsberg, no busqui més enllà de Hotel-Gasthof-Hereth. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel-Gasthof-Hereth asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de express check-in/check-out, servei d'habitacions, habitació familiar, restaurant.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara escriptori, telèfon, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel-Gasthof-Hereth no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (203) Parelles (59) Viatgers en solitari (51) Famílies amb infants petits (38) Famílies amb infants grans (32) Grups (23)


La segona edició del Rubindústria reprèn la reflexió al voltant de la indústria 4.0 - Event - Rubiempresa\n30 d'octubre del 2017\nImatge de la primera edició del Rubindústria (foto: Localpres)\nL'Ajuntament de Rubí, a través de l'Oficina de Serveis a l'Empresa (OSE), proposa una nova jornada especialitzada en el sector industrial que tindrà lloc el 30 de novembre al Fòrum de la Masia de Can Serra\nLa indústria 4.0 tornarà a ser l'eix central del Rubindústria, la jornada especialitzada en el sector industrial que aquest any tindrà lloc el 30 de novembre al Fòrum de la Masia de Can Serra. La jornada s'estructurarà en quatre taules rodones o ponències que començaran amb la benvinguda institucional a càrrec de Rafael Güeto, regidor de l'Àrea de Desenvolupament Econòmic Local de l'Ajuntament de Rubí i Jordi Palmiola, responsable d'Indústria 4.0 del Centre Tecnològic de Catalunya (EURECAT). "La integració de les tecnologies de la informació en els processos industrials continua sent un dels principals reptes de la indústria, aquesta 4a revolució industrial requereix més que mai de compartir experiències i coneixements" argumenta Güeto.\nLa primera conferència de la jornada tindrà lloc a les 9.40 h sota el títol 'Impacte de la digitalització en la indústria i la societat' a càrrec de Roger Font, director de Consultoria Tecnològica d'Eurecat i Lluís Surroca, responsable de Consultoria Digital d'Eurecat. A partir de les 10.10 h s'exposaran diversos casos d'èxit en tecnologies d'analítica de dades i sistemes intel·ligents com el sistema predictiu Preview seguits d'exemples en automatització i robòtica com els casos de Maic o Geomeove.\nAmb Laura Arribas, responsable d'Explotació i Polítiques d'Innovació d'Eurecat, s'analitzaran els principals reptes de la digitalització: optimització de processos, entesa de les necessitats del consumidor i millora de l'experiència del client, nous perfils professionals i captació i retenció del talent, noves eines de suport a la indústria i valorització de la informació.\nLa jornada es clourà amb una reflexió sobre com les tecnologies ens ajuden a assolir reptes i la cocreació d'iniciatives.\nLes persones interessades en la jornada poden formalitzar la inscripció gratuïta a través d'aquest enllaç. El Rubindústria compta amb el suport del CIT i la Diputació de Barcelona.


El triCube es convertirà en el primer edifici d’oficines que reuneixi certificacions de sostenibilitat de salut. El Green Building council d’una banda i l’organització Well per una altra certifiquessin l’obstinació lloc per part de H.A.U.S. en aconseguir un resultat final més que notable en sengles camps. Algunes de les solucions en què estem treballant, tant en eficient energètica com mobilitat seran també pioneres. Un edifici de l’any 2020 pensant en el 2030.\nSalut i sostenibilitat en el centre de tot\nL’edifici recull les últimes solucions i sistemes en matèria energètica. Solucions i sistemes que donaran resposta a una demanda energètica ja de per si baixa gràcies als treballs de simulació del nostre equip d’enginyers.\nEl SLOW és gràcies a tot això un edifci NZEB amb certificació energètica A. Per a això hem dotat a l’SLOW de sistemes de aerotèrmia per fan-coils recolzats per una bateria de plaques fotovoltaiques.\nCompte a més amb sistemes de ventilació creuada que incorporen intercanviador tèrmic per disminuir l’energia necessària per escalfar\no refredar l’edifici segons es necessiti.\nTambíen en qüestió de tractament d’aigua hem dut a terme\nun treball per recuperar aigües de grisos i aigües de pluja, perquè la minva sigui mínima i l’aprofitament màxim.\nVol saber més sobre el projecte «SLOW Building Barcelona»?\nDescarrega la presentació en pdf.


Espanya, un estat d’aparença – Magda Gregori Borrell – Periodista i Politologa\nEspanya, un estat d’aparença\nEls que van viure la Transició política espanyola recorden la frase “Habla, pueblo, habla”, perquè es va convertir en tot un himne d’aquells anys. Una cançó que, a mitjans dels 70, es va utilitzar per fer publicitat del referèndum per la reforma política del 15 de desembre de 1976. Adolfo Suárez, president d’un govern hereu del franquisme, va engegar aquest projecte amb l’objectiu d’instaurar un nou règim. I en aquell moment, el conjunt de l’oposició catalana va cridar a l’abstenció. No obstant, el govern de Suárez va sortir victoriós de la consulta. El 94% de la població va dir que “Sí” i aquests resultats van legitimar el procés de reforma. Pretenien iniciar així el desenvolupament jurídic de dissolució del règim franquista. És aquesta norma la que establí el sistema bicameral (Congrés dels Diputats i Senat), la sobirania popular a partir dels 21 anys (majoria d’edat en aquell moment) i autoritzà al Govern a iniciar una reforma constitucional. Segons Suárez i el seu executiu, ja s’havien aconseguit els primers passos cap a la democràcia. Però la història ens demostra com Espanya era i continua sent un estat d’aparences, de mitges veritats, de lleis translúcides, de relats prefabricats.\nLa cançó entonava “Habla pueblo, habla. Habla pueblo sí. No dejes que nadie, decida por tí”. Doncs ni l’Estat s’ha aplicat la cantarella. Ell ha actuat, ha decidit, ha executat, ha defensat sense que la ciutadania tingui gran cosa a dir. Sempre ha fet i desfet en funció dels seus interessos. I, sovint, aquesta manera d’actuar no ha conjugat amb el que reclamava una part de la seva ciutadana com, per exemple, la catalana. Perquè l’Estat ha prioritzat l’escenificació d’uns poders ficticis, però no reals, per assegurar la unitat política del seu territori. De fet, considera que només així pot garantir la seguretat jurídica i controlar els poders econòmics, judicials i mediàtics. Uns actors que, a més a més, no sempre són ni tan potents ni tan determinats com l’Estat desitjaria, però que exhibeix com a forces infal·libles i eternes. I un dia aquests poders, aquests actors ja no es poden seguir maquillant i tot es comença a esberlar. Arriba un moment que és insostenible seguir vivint d’aparences, perquè ni els electors, ni la societat globalitzada i connectada et permet resistir dins d’aquest marc imaginat, però irreal.\nI, si tot trontolla, es poden arribar a permetre barbaritats polítiques, legals i jurídiques. És en aquest moment quan l’Estat judicialitza el procés català; quan empresona i porta al Tribunal Suprem 12 líders polítics i activistes acusats de rebel·lió, sedició i desobediència. Necessita que jutges i fiscals l’ajudin a mantenir el seu poder, les seves aparences. Després d’aquests moviments, alguns ciutadans encara esperen que quan es produeixi la condemna, s’accepti un indult? Creieu que el Rei el signaria? És la mateixa figura que el dia 3 d’octubre del 2017, després de la repressió i la violència de les forces policials espanyoles, va fer un discurs per defensar la pàtria i avalar els que havien utilitzat les porres per frenar el referèndum català. L’Estat espanyol pot seguir vivint de les aparences, però la societat civil catalana, no. Ha d’actuar coordinadament per defensar els drets individuals i col·lectius. Per això, el dia que es conegui la sentència, el clima de rebuig ha de servir per propiciar nous escenaris polítics. Perquè en unes hipotètiques eleccions catalanes, les forces independentistes arrasin en nombre de vots i escons. Només així es poden construir estats reals, tangibles, homologables internacionalment i amb aspiracions socials, polítics i culturals. Només així es poden configurar societats plurals que aglutinin diferents interessos, que promoguin la participació i la transparència. I, per això, cal un projecte polític. Cal que la ciutadania ho torni a fer i que els representants polítics també hi siguin.\nJa és hora d’abandonar antics eslògans i de construir-ne de propis. Aquells que ens defineixin, ens identifiquin i ens permetin treballar cap als nostres objectius. Els miratges, simulacres i aparences no són ni poden ser els nostres trets característics. Els valors de la coherència, la cohesió, l’honestedat i l’eficiència poden impregnar i configurar la nostra realitat. La d’una nació, la catalana, que aspira a ser lliure, sobirana, real.


La relació entre la CEA i la UHA, en suspens\nGerard Cadena es mostra convençut de poder redreçar la situació i evitar així un possible trencament\n2 min. Andorra la Vella 03/12/2018 11:29\n651x366 Vista aèria d'alguns hotels ubicats a Andorra la Vella. / ARXIU ANA Vista aèria d'alguns hotels ubicats a Andorra la Vella. / ARXIU ANA\nLa Confederació Empresarial Andorrana (CEA) i la Unió Hotelera d'Andorra (UHA) continuen amb un ambient enrarit. La UHA va posar sobre la taula, fa poc més d'un mes, la demanda d'una rebaixa de la quota que actualment està pagant a la confederació perquè la considera excessiva. Creu que la patronal empresarial podria reduir moltes de les despeses que té i així permetre una reducció també de les aportacions dels seus representats. Una queixa que es repeteix respecte al 2012, quan la Unió Hotelera ja va enviar una carta a la confederació apuntant i queixant-se que la quota a pagar era massa elevada.\nDavant d'aquesta situació, CEA i UHA s'han citat aquesta setmana per reunir-se i afrontar la problemàtica. Sobre la taula una possible solució o el trencament de les relacions. “Els hi donarem totes les explicacions, els demostrarem que la quota no és elevada, ens asseurem i confrontarem números”, ha defensat el president de la CEA, Gerard Cadena, en declaracions a l'ARA Andorra. Cadena apunta que la UHA té un tracte diferencial respecte a altres representats malgrat que no ha volgut parlar de números en concret, ni de la xifra actual ni del que estaria demanant la Unió Hotelera.\nMalgrat que a dia d'avui les posicions estan allunyades, el president de la CEA s'ha mostrat confiat i disposat a escoltar les demandes per redreçar la situació i trobar una “solució beneficiosa per a tots”. Cadena reconeix que la pèrdua de la UHA obligaria a buscar, de manera individual, hotels i restaurants que permetessin representar el sector dins de la patronal empresarial. Tot i que des que la Unió Hotelera va enviar la carta no hi ha hagut contactes formals, el president de la patronal empresarial apunta que les relacions no estan en cap cas trencades i que es treballarà en pro d'una solució pactada.\nL'ARA Andorra ha intentat parlar amb el president de la UHA, Carles Ramos, però aquest ha declinat fer declaracions al respecte i s'ha emplaçat a fer-ho un cop s'hagi dut a terme la trobada aquesta setmana.\nEl Govern aprova el reglament de l’impost sobre transmissions patrimonials immobiliàries\nAprovat el reglament per als preus mínims de tabac\nAndorra Turisme posa en marxa una campanya per atraure turistes francesos al Pas de la Casa


motxilla escolar doble DREAMER by BUSQUETS\nmotxilla escolar doble DREAMER by BUSQUETS 30,0 x 45,0 x 15,0 cm.\nmotxilla escolar doble DREAMER està decorada amb una tela en blau-morat intens amb un estampat atapeït d'estrelles i cors en tons vermells, groc i blau, que combina amb panells del mateix estampat més dispers que dóna forma a un gran cor amb el lema I'M A DREAMER brodat en fil daurat. Cremalleres Lila clar i complements tèxtils blau marí. Tendència furry, al apliqui-pompó de pèl magenta.\nmotxilla escolar doble DREAMER té dues butxaques principals per portar llibres, llibretes i carpetes. La segona butxaca, la més a prop de l'esquena, es més estreta i esta encoixinada, pensada per poder portar un ordenador portàtil, tabletes, o altres dispositius delicats. També te butxaca frontal de mida mitjana i dues butxaques petites als laterals per subjecció de begudes. Disposa de corretges de transport regulables i encoixinades. Espatllera encoixinada i nansa superior de transport. Base encoixinada per suportar el pes del contingut. Aquesta motxilla està preparada per s carro porta motxilles , amb més elements de subjecció. Exterior: 100% Polièster amb revestiment impermeabilitzant. Folre: 100% Polièster.


L’Arrivo – Pàgina 2 – El web de La Unió\n2. Arrivo 2015\nLa Unió Vilanovina és de les entitats que entén el divendres de Carnaval com una festa on la sàtira és l’element fonamental, i any rere any s’ha participat a la rua de carrosses fent crítica o mofa d’algun esdeveniment o personatge de la nostra vila: criticant les dificultats per poder escalar a les llistes que donen dret a ballar per Festa Major, denunciant l’especulació a la ciutat, destacant la situació de personatges rellevants de la vila… Aquesta voluntat satírica, en forma de disfressa i carrossa, també s’ha acompanyat amb l’elaboració de vídeos i documentals relacionats amb la temàtica amb què s’ha decidit fer vinagre cada any.\nAquest any 2015, però, la Unió va tenir un paper central amb l’organització de l’Arrivo de Sa majestat el Rei Carnestoltes. La festa satírica de divendres de Carnaval necessitava canvis i es va plantejar el repte de capgirar-lo, començant pel final, literalment parlant. Així doncs, es va optar per a fer el sermó i la presentació del Rei Carnastoles (sigui dit de pas, un dels millors reis que es recorden) prèviament al cercavila de les carrosses, entre les quals també n’hi havia una de l’entitat. Una plaça de la Vila plena a vessar va poder descobrir que any rere any, l’esperit del Carnaval queda latent a la perruca de sa majestat. D’aquesta manera, l’objecte més preuat del Carnaval es va oferir al guanyador del càsting popular, que prèviament s’havia celebrat per tal de trobar la persona més indicada per ser el Rei fins dimecres de cendra, i des de la Unió celebrem que la cerca donés tants bons resultats.\nUna altra novetat de l’Arrivo 2015 va ser que totes i cadascuna de les entitats participants al cercavila van poder gaudir de la crítica i atenció de la Cort Reial al complet: Rei, secretari, concubines, concubins i tots els protectors de l’esperit del Carnaval, els CUNNILINGUS, van saludar, xiular, felicitar i valorar el nivell satíric de les carrosses.\nPodeu tornar a visualitzar el sermó de Sa Majestat el rei Carnestoltes a la pàgina web de Canal Blau, o també podeu consultar aquesta amplia galeria d’imatges


Els nostre lloc web www.jicassessors.com (el “lloc Web “) utilitza una tecnologia anomenada “cookie”, amb la finalitat de poder obtenir informació sobre l’ús del lloc web, millorar l’experiència de l’usuari i garantir el seu correcte funcionament.\nCookies de personalització: Són aquelles que permeten a l’usuari accedir al servei amb algunes característiques de caràcter general predefinides en el seu terminal o que el propi usuari defineixi . Per exemple, l’idioma , el tipus\nde navegador a través del qual accedeix al servei o el disseny de continguts seleccionat.\npl_language Determina l’idioma de navegació persistent\n__utmz, __utmc, __utma, __utmb,__utmt Google Inc. Analítica. Mesura les interaccions d’usuari en els llocs web. Distingeix entre usuaris de sessions i entre els diferents objectes de seguiment creats a la sessió Sessió i persistents\nAl navegar i continuar al nostre lloc web l’usuari estarà consentint l’ús de les cookies abans enunciades, pels terminis\nassenyalats i en les condicions contingudes en la present Política de Cookies\nL’usuari pot restringir, bloquejar o esborrar les cookies de qualsevol lloc web, utilitzant el seu nav\negador. A cada navegador l’operativa és diferent, pel que pot consultar als següents enllaços la forma de fer-ho:\nData de l’ultima actualització: 15 d’abril de 2015


Futbol Sala: l’Industrias Santa Coloma goleja l’Isur Font Màgica per 1 a 9 - Canal Terrassa\nFutbol Sala: l’Industrias Santa Coloma goleja l’Isur Font Màgica per 1 a 9\nEl pavelló municipal de Sant Llorenç es va vestir de gala aquest divendres per acollir un partit de futbol sala de caire amistós, però amb l’alicient de veure un equip de la màxima categoria, l’Industrias Santa Coloma.\nL’equip terrassenc del l’Isur La Font Màgica, de Segona B, jugava contra el conjunt colomenc com a partit de pretemporada i de preparació per a tots dos abans de l’inici de les seves respectives competicions oficials.\nLa superioritat dels visitants va quedar palesa amb un clar i contundent 1 a 9. Tot i així, l’Isur La Font Màgica va fer un meritori paper i va poder aguantar la porteria a zero fins el minut 8 de partit.\nEl gol dels terrassencs el va marcar de falta des dels 5 metres el jugador Sergi Amores.\nD’altra banda, aquest diumenge l’Isur Font Màgica va jugar un altre partit amistós, també amb derrota final. El seu rival va ser El Pozo de Murcia B, equip de la Segona Divisió A. L’encontra va acabar amb victòria visitant per 1 a 3.\nTags: futbol salaIndustrias Santa Colomaisur Font Magicaterrassa\nNova oferta de formació en el lleure que inclou un taller per treballar amb infants amb TEA


El Consell de Transparència dóna la raó a Compromís per Alaquàs – Compromís per Alaquàs\nEl Consell de Transparència dóna la raó a Compromís per Alaquàs\nPublicat el 27 abril 2018 en Ajuntament, Participació i Transparència\nEl 7 de setembre de 2016, Compromís demanava a l’Ajuntament informació sobre els pagaments que l’Ajuntament havia fet entre els mesos d’abril a setembre d’eixe any. Pocs dies després, l’Ajuntament responia «donant trasllat de la pregunta al Departament corresponent». Per desgràcia, ací es quedaren les coses, i Compromís hagué de posar-se en contacte amb el Consell de Transparència per informar de la situació. Recentment, el Consell de Transparència ha ESTIMAT la reclamació, és a dir, ha donat la raó a la formació política i obliga a l’Ajuntament a complir amb l’obligació de ser transparent.\nMés concretament, la resolució afirma que l’Ajuntament «va reconèixer el dret del grup municipal a l’accés a la informació» (en cap moment es va negar explícitament), però també que «mai ha fet efectiu aquest dret». Un any i mig després, la documentació encara no ha arribat.\nSegons la portaveu de Compromís, Consol Barberà, aquest fet il·lustra la manera d’actuar de l’Ajuntament d’Alaquàs, i se suma a molts altres exemples en que han obstaculitzat la transparència.\nEl passat 30 de gener, el regidor Bru Pons va demanar accés a un informe sobre la viabilitat de reobertura de la ràdio municipal. L’estudi s’hauria d’haver elaborat com a conseqüència d’una moció aprovada el gener de 2014. Davant la demanda d’accés a la informació, el govern va respondre que “… hem donat trasllat al departament implicat i en el moment tinguen la informació sol·licitada se’ls donarà complit compte”. No obstant, la informació no va arribar fins el present mes d’abril quan, davant la insistència del regidor, es va confirmar que l’informe mai no s’havia elaborat. Cosa que, per cert, constituïa l’incompliment d’una moció aprovada per unanimitat del Ple.\nPerò existeix un cas més explícit i ben recent que, per a Compromís, mostra la voluntat d’entorpir l’accés a la informació.\nDes del 2018, l’Ajuntament ha començat a treballar de manera exclusivament electrònica la tramitació de molts documents. És un procés que està obligant tots els Ajuntament de l’estat espanyol a modernitzar-se i que de manera col·lateral fa molt més ràpida i accessible la informació. Doncs bé, eixos canvis varen fer possible l’accés virtual dels regidors i les regidores de l’oposició que, fins ara, es veien obligats a consultar els decrets solament en paper i sota la vigilància dels tècnics, sense possibilitat de fotocopiar ni digitalitzar la informació. Ara els arxius es poden consultar des de casa, però els expedients annexos als decrets no estan disponibles per a l’oposició, malgrat que estan «pujats a internet» i a la plana web existeix un botó per consultar-los. Parlant clar, el govern local no autoritza a que es visualitzen lliurement. Això sí, l’equip socialista ha repetit en múltiples ocasions que si tenim qualsevol dubte sobre un decret concret, es pot demanar la informació, que ells mateixos la donaran quan puguen i ho estimen.\nEixe és el tarannà de l’equip de govern d’Elvira Garcia.\nArxivat en: Ajuntament, Participació i Transparència\n← Reflexions de Compromís sobre el pressupost municipal.\nEl metro a Alaquàs, és la millor opció? →