Recepta de cervesa de mantega sense alcohol | | Propera parada\nRecepta de cervesa de mantega sense alcohol\nEs creu que la cervesa és una de les begudes més antigues (amb excepció de l’aigua) i que ja es consumia l’any 6000 aC. Existeix també un reglament de la producció i la seva venda de l’any 1760 aC. Es tracta de l’estela d’Hammurabi, una pedra de 2 metres d’alçada on hi ha escrit un dels primers codis i dels millors conservats. Aquest reglament, creat en l’antiga Mesopotàmia, descriu les lleis en els diferents aspectes de la vida quotidiana: el comerç, el matrimoni, l’esclavitud o l’economia, entre d’altres. En el cas de la cervesa, se sancionava qui no seguia el criteri de producció indicat.\nI és que malgrat existir tota mena de cerveses (de més o menys intensitat), coincideixen en el mateix mètode de producció, com ara torrar el cereal, moldre i barrejar amb aigua, filtrar els residus sòlids, coure el líquid, fermentar i madurar la beguda.\nNo obstant això, també es poden considerar com a cerveses altres begudes amb procediments diferents. El sake, conegut com a cervesa d’arròs al Japó, la cervesa d’aiguamel, feta amb mel i herbes, o la cervesa de mantega, coneguda gràcies a Harry Potter. És la beguda més popular entre els protagonistes.\nPer a crear aquesta cervesa no cal visitar els bars màgics de Harry Potter ni cap vareta màgica, només cal tenir ganes de divertir-se i gaudir en família. Et compartim una recepta de cervesa de mantega sense alcohol perfecta a les tardes d’estiu. I per celebrar aquesta setmana el Dia Internacional de la Cervesa!\n60 g de mantega sense sal\n3 cullerades de sucre (o de xarop d’Agave)\nuna mica de canyella o nou moscada en pols\n50 ml de nata muntada (opcional)\nUn cop tens tots els ingredients, prepara la beguda (també la poden consumir infants) en 20 minuts:\nBatre el sucre amb el rovell de l’ou fins a aconseguir una crema densa i suau.\nIncorporar la llet i escalfar removent durant un parell de minuts a foc lent.\nAfegir la mantega i remoure suaument fins que es fongui, per afegir a continuació la culleradeta d’extracte de vainilla.\nDeixar refredar. Servir en tasses de cervesa i especiar amb canyella o nou moscada al gust.\nPer obtenir una beguda més dolça servir amb nata muntada.\nTRAM 4 d'agost de 2021 0 comments\n#IgualdeProfessionals en el Dia Internacional de la Discapacitat


Activitats GMVertical: Cascades de Riells del Montseny i Gualba\nL'itinerari proposat transcorre pel vessant oriental del Montseny, travessant els termes municipals de Breda, Riells i Gualba.\nDiuen que quan mossèn Pere Ribot va arribar a Riells per primera vegada, l'any 1941, es va quedar meravellat pel paisatge que s'obria davant seu, per les masies de la vall i per la petita església de Sant Martí, solitària entre els xiprers i mig enrunada en aquella època.\nEl recorregut culmina al gorg Negre de Gualba, travessant per masies, com les ubicades a l’anomenat veral de les Barraques, que s'integren dins el paisatge i que són, encara ara, el testimoni de l'estil de vida de gran part dels habitants de la zona.\nMoltes de les llegendes del Montseny estan relacionades amb el gorg Negre de Gualba. Segons la tradició, aquest és l'indret on prenien els seus banys nocturns les dones d'aigua i on es congregaven les bruixes i els bruixots per dansar. I diuen que després, quan pujaven a celebrar el sàbat al pla de les Bruixes, era el mateix diable qui es banyava a les aigües negres de l'engorjat.\nPublicat per Toni Benavente a 20:37:00


Wikiloc | Coll de Bas-Puig de Dragó-Cova Roca Lladre-Castell de Colltort-Sant Iscle de Colltort-Sant Miquel de Pineda Trail\nHiking (The best Hiking trails in Spain → Catalonia → Sant Miquel de Pineda )\nColl de Bas-Puig de Dragó-Cova Roca Lladre-Castell de Colltort-Sant Iscle de Colltort-Sant Miquel de Pineda\n17,493 1582 16218\nViewed 200 times, downloaded 6 times\nnear Sant Miquel de Pineda, Catalunya (España)\n*DATA DEL TRACK:11-06-2021\n*SORTIDA ARRIBADA :\nColl de Bas 591m\n*Tipus de camí :\nCtra.,Pista i senders\n*Valoració Global : caminada que la podem considerà de fàcil, per gent acostumada a la muntanya\n*Descripció de l’Itinerari\nSobre el Túnel de Coll de Bas tenim lloc per poder deixar els vehicles , seguirem les marques grogues ,Serra de la Solana del Soler, Puig de Dragó , Serra de Marboleny , Font del Martinell , Baixant d'en Camps 843m , Cova de Rocalladre , Pas d'en Vidal , Collada dels Saiols 868m , Coll de les Llaceres 808m , el Tirador 803m, Collada Petita , Castell de Colltort 838m , Collada de Colltort 802m , Collet de Fontpobra 862m , Volcà de Can Tià , Can Tià de Fontpobra , Camp Salom , Sant Iscle de Colltort , Oratori , Ca l'Olotí , C-63 , Sant Miquel de Pineda , fins el punt de sortida i arribada .\n*Orientació GPS : ( Bona )\n*Dificultat Física : ( Fàcil)\n*Passos Perillosos: (Cap )\n*Distancies amb Alçades : 19’03km\n*Horari amb Parades : 5’24h , parat 39’\n*Velocitat mitjana en moviment : 4 km\_h\n*Desnivell Acumulat Positiu : 812m\n*Desnivell Acumulat Negatiu : 814m\n*Màxima Alçada : 911m\n*Mínima Alçada : 499m\nEditorial ALPINA, mapa Garrotxa-Zona Volcànica\nTracks a strava\nTambé podeu veure altres tracks de la zona >>>>>> :\nCan Xell-Sant Iscle de Colltort-Castell de Colltort-Sant Miquel de Sacot\nSt.Iscle de Colltort-Castell de Colltort\nColl de Can Tià-La Conagra-Puig Rodo-Sant Joan de les Medes-Pont del Diable-Estret de Gibralta-Volcà de Can Tià\nPuig de Dragó\nFont del Martinell\nBaixant d'en Camps\nCova de Rocalladre\nMalgrat que coneguda des de fa molts anys per excursionistes i gent de la contrada, esmentada a diferents guies excursionistes i al mapa de l'Editorial Alpina, no es tenien dades concretes de la cavitat fins que va ser visitada i topografiada per la SIE – CE Àliga el setembre del 1992, acompanyats per uns amics aficionats a la natura de Sant Feliu de Pallerols.\nPas d'en Genís\nCollada dels Saiols\nColl de les Llaceres\nCollada de Colltort\nCollet de Fontpobra\nVolcà de Can Tià\nSobre el volcà de Can Tià hi ha força literatura gràcies a que emeté una extensa onada piroclàstica, un tipus de materials poc freqüents a la ZVG, però per altra banda, no he trobat bibliografia (elp!) rellevat sobre el volcà de la Fontpobra, un volcà estrombolià típic, amb el cràter esbocat, molt colonitzat per la vegetació que en dissimula la morfologia. Per contra té una estructura molt poc comuna en l´àmbit del parc: un dic basàltic semianular. Hi ha un altre volcà més, però, que té un anular complet: el el Puig de la Garrinada, un dels tres de la ciutat d´Olot, el que té tres cràters. En el cas del Fontpobra, com és esbocat només en té mig! Trobareu aquest dic al marge del camí que va del Colltort al Coll de Fontpobra. Om interpreta aquest tipus d´estructures com a una intrusió del propi basalt que alimenta el volcà, refredada abans de sortir a l´exterior i a favor de fractures distensives properes al conducte volcànic o a la cambra magmàtica.\nCan Tià de Fontpobra\nSant Iscle és un edifici religiós que, juntament amb altres cases, conforma un veïnat que havia estat el poble de Sant Iscle de Colltort. al municipi de Sant Feliu de Pallerols (Garrotxa). Situat a la capçalera de la riera de Sant Iscle i al peu del castell de Colltort (845 m d'altitud). Petit exemplar romànic molt modificat. L'absis fou substituït per una ampliació del temple. A l'entrada hi ha un petit porxo i el campanar està coronat per merlets.El portal d'entrada està treballat en pedra i les obertures són escasses. El castell de Colltort està documentat el 1017 en què havia estat donat en feu pel comte de Barcelona Ramon Borrell. La jurisdicció del terme passa a la senyoria d'Hostoles i després als Santa Pau. El segle xviii pertanyia a la batllia reial d'Hostoles. L'església de Sant Iscle també està documentada l'any 1017\nel Coll de Baix\nL'església formava part del terme del castell d'Hostoles. Al segle xvii era de la batllia reial d'Hostoles. Fou restaurada l'any 1812 i s'hi afegiren les capelles laterals


L'Ajuntament rep una subvenció de 15.418,28 € per impulsar la promoció de la salut i l'envelliment actiu — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Serveis a la Persona › Gent Gran › Notícies › L'Ajuntament rep una subvenció de 15.418,28 € per impulsar la promoció de la salut i l'envelliment actiu\nL'Ajuntament rep una subvenció de 15.418,28 € per impulsar la promoció de la salut i l'envelliment actiu\nFotografia de Tarragona Ràdio\nFer Salut Mola i Gent Gran Activa han estat escollits per la seva innovació i qualitat\nL’Ajuntament ha rebut un ajut de 15.418,28 € de la Federación Española de Municipios y Provincias en la convocatòria Red Española de Ciudades Saludables. Els projectes subvencionats, impulsats des de l'Àrea de Salut i l'Institut Municipal de Serveis Socials, són Fer Salut Mola i Gent Gran Activa que promouen els hàbits de vida saludable i l’envelliment actius i que han estat escollits per les seves actuacions estratègiques, innovadores i de qualitat en la promoció de la salut i la prevenció de malalties. La consellera de Serveis a la Persona, Ana Santos, ha destacat que “aquests ajuts ens serviran per seguir treballant en la línia correcta i ens certifiquen que anem pel bon camí, la promoció de la salut a través de l’activitat física i l’alimentació saludable són la clau de les accions de prevenció”.\n“Fer salut mola” és una iniciativa adreçada a infants d'entre sis i dotze anys que fomenta una vida saludable a través d'una alimentació sana i equilibrada i la pràctica de l'activitat física diària. Es treballa l’adquisició de conceptes amb la col·laboració del professorat i una altra més lúdica i experimental per reforçar els coneixements adquirits. Actualment el programa compta pràcticament amb la participació de la totalitat de les escoles de Tarragona.\nGent Gran Activa ofereix una programació d'activitats, totalment gratuïtes, per promoure el que anomenem un envelliment saludable adreçades a persones majors de 60 anys. Aquesta programació es fa a les catorze llars municipals, als centres cívics i a les instal·lacions esportives del Patronat Municipal d’Esports. Gent Gran Activa combina activitats d’exercici físic, mentals i d’altres orientades a la promoció de la salut i la seguretat.\nL’Ajuntament de Tarragona és membre de la Red Española de Ciudades Saludables des de fa sis anys. Es tracta d’una xarxa impulsada per la Federación Española de Municipios y Provincias que té, entre d’altres objectius, assegurar la intercomunicació entre les ciutats adherides en l’àmbit de la promoció i la protecció de la salut, a fi de fomentar l'intercanvi d’experiències i el desenvolupament de projectes entre ciutats i amb altres administracions i organitzacions per promoure l’acció comuna.\narxivat sota: Gent Gran, Observatori Social, Serveis Socials, Transparència


Inici > Col·leccions (PUB)>Narrativa>L'Eclèctica>L'amant de Picasso\n«Ell m’ha pintat, m’ha esculpit, m’ha dibuixat desenes de vegades…», escriu Fernande Olivier a Gertrude Stein l’any 1908 sobre Pablo Picasso. Olivier va ser una de les primeres parelles sentimentals del pintor, amb qui va compartir un període clau per a la història de l’art. Al seu costat, Olivier va viure l’efervescència cultural i vital d’aquell París on es produïa l’esclat de l’avantguarda. Amb ell, va viatjar a Horta de Sant Joan, on Picasso va descobrir un paisatge essencial per a la seva obra. I sense ell, anys a venir, la bella Fernande continuaria recordant el temps compartit.\nIsabel-Clara Simó, gràcies a una prosa elaborada i brillant, ens acosta la figura de la gran amant del primer Picasso. I així, a més d’il·luminar la biografia del pintor, ens permet conèixer qui fou de debò aquella dona extraordinària coneguda com Fernande Olivier.


El Consell de Formentera i la PIMEF incorporen tasques d'assessorament al seu conveni de col·laboració\nPremsa Hemeroteca Turisme El Consell de Formentera i la PIMEF incorporen tasques d'assessorament al seu conveni de col·laboració\nDilluns, 4 de Maig de 2015 16:28\nAquest matí s'ha presentat al Consell de Formentera la renovació del conveni de col•laboració entre el Consell de Formentera i la Petita i Mitjana Empresa de Formentera, per valor de 15.000 euros, que serviran per l'organització d'accions formatives per a treballadors i empresaris i l'assessorament empresarial en matèries de creació d'empreses, riscos laborals i intrusisme.\nA la presentació hi han assistit el president del Consell de Formentera, Jaume Ferrer, la consellera de Comerç del Consell de Formentera, Alejandra Ferrer i el president de la Petita i Mitjana Empresa de Formentera, Joan Costa Cardona.\nJaume Ferrer ha manifestat que “una de les necessitats de les empreses és la necessitat de millorar en capacitat de gestió, innovació i formació, per ser tant o més competitives que altres destins turístics que no tenen les dificultats per accedir a formació que, per les seva geografia, té Formentera”.\nEl president del Consell ha afirmat que és per aquesta raó que “el Consell de Formentera considera molt important renovar aquest conveni i ajudar a que pugui haver programes formatius de qualitat a l'abast dels empresaris i treballadors de Formentera”.\nPer la seva banda, Joan Costa, president de la PIME de Formentera s'ha mostrat “feliç de poder firmar aquest conveni, que ja fa uns anys que es produeix i que contribueix a que a Formentera s'estigui aconseguint un nivell de qualitat empresarial com per felicitar-nos a tots”.\nAlejandra Ferrer, consellera de Turisme, ha tancat la presentació destacant la novetat que aquest conveni “manté la part de formació però inclou l'assessorament per la creació d'empreses, per la prevenció de riscos laborals i formalitza un canal pel qual l'empresariat pugui denunciar les pràctiques d'intrusisme laboral”.\nLa consellera Ferrer també ha recordat que “no es tracta d'una acció aïllada, ja que el Consell té altres iniciatives molt importants per Formentera, com la Formentera 2.0, destinada a aquelles empreses que tenen en les xarxes socials i les webs unes eines molt importants per a ells i no tenen possibilitat de contractar community managers ni empreses especialitzades”. Aquesta formació tindrà lloc a Formentera a finals d'aquesta setmana, del 7 al 10 de maig d'aquest any.


Els ajuntaments de la Vall del Ges i Orís valoren el primer any de govern\nAquest dilluns va fer un any que es van constituir els ens locals, després de les eleccions municipals.\nPublicat 16/06/2020, Vall del Ges/Orís - Política\nL'equip de govern de Torelló. (Foto: ERC-JpT).\nDilluns va fer un any que es van constituir els ajuntaments de la Vall del Ges i Orís, després de les eleccions del 26 de maig. Des de llavors i, per primera vegada, a Torelló governa ERC-JpT. Marçal Ortuño va ser investit alcalde del municipi amb un equip de govern, segons diu, que “va assumir, amb il·lusió, el repte d’agafar les regnes del govern de Torelló des d’un ajuntament proper al ciutadà, a les entitats i al teixit econòmic, cultural i esportiu del poble”. Encara que la pandèmia de la Covid-19 “ha obligat ajustar el projecte, seguim determinats”, afirma.\nDes de Sant Vicenç, l’alcalde, Èric Sibina, fa una valoració “molt positiva” d’aquest primer any en què Sumem governa, malgrat tot el què ha passat com “la llevantada Glòria o l’actual pandèmia”. Per això, afirma que les expectatives que s’havien marcat per a poder desenvolupar projectes i inversions “s’ha vist estroncada per aquestes circumstàncies sobrevingudes”. Tot i així es mostra content “amb la feina que fem, tenim projectes pendents que seguim tirant endavant i convençuts que ho podrem fer en els propers tres anys”. També fa referència als regidors nous “que han entrat amb molta empenta”. El desig de Sibina i el seu equip de govern és que “la situació global es recuperi per poder tornar a la normalitat i fer realitat els projectes i somnis que tenim sobre la taula”.\nA Sant Pere, Jordi Fàbrega, va sortir fa un any elegit com a alcalde per sisena legislatura consecutiva. No va ser cap sorpresa ja que al municipi només es presentava la llista d’Entesa. La valoració o balanç que fa Fàbrega és que "ha sigut un any complicat, han passat moltes coses i segurament part de la planificació que teníem previst al nostre programa electoral s'ha vist pertorbada per diversos elements". Primer pel temporal Glòria ja que a nivell de municipi i de la Vall del Ges "vam ser els més afectats amb pèrdues de més de 300.000 euros pels danys ocasionats i part dels efectes els hem vist a posteriori". El segon, per la pandèmia de la Covid-19 que "ha tingut una afectació tan important en la vida quotidiana dels veïns i veïnes i que ha trasbalsat diversos mesos la vida del poble a nivell, familiar, laboral, social, sanitari, educatiu, esportiu, a les residències...". Alhora afegeix que "hem tingut una baixada d'ingressos a l'Ajuntament i un augment de les despeses per fer front en aquest context". Tot i això, afegeix que han continuat desenvolupant el pla de barris que finalitza el 31 de desembre del 2020. L'alcalde santperenc ressalta les actuacions de substitució de la xarxa de calefacció municipal en el tram del carrer Bellmunt; les obres del nucli antic i del sector del Mas on s'ha retirat una estació transformadora; el projecte de redacció de l'institut-escola o l'augment de places a la residència d'avis o millores de camins en el pla de prevenció d'incendis.\nFinalment, l’alcalde d’Orís, Arnau Basco, també fa una valoració positiva d’aquest any. En aquest sentit assenyala que “tenim una bona perspectiva de poder engegar tots els projectes que ens havíem plantejat i compromès amb la ciutadania”, alguns dels quals sobre polítiques ambientals i promoció de les energies renovables “que ja hem tirat endavant a principis de legislatura i com pot ser la subvenció per a instal·lacions de plaques solars als habitatges del municipi”. Altres projectes que tenen previst impulsar és dotar l’Ajuntament de plaques solars d’autoconsum, instal·lar un punt de recàrrega per a vehicles elèctrics i en l’apartat d’infraestructures la millora i manteniment de camins. Basco assegura que “estem contents amb el nou equip” i que tenen “energia i ganes de seguir treballant”.\nJordi Fàbrega és reelegit president d'ERC Osona\nFormarà tandem amb l'alcaldessa de Viladrau, Margarida Feliu.


Itinerari de les Barraques de Pedra Seca de Castellar del Vallès | fonts naturals, aigua, muntanya i més\nItinerari de les Barraques de Pedra Seca de Castellar del Vallès\nPublicat el 02/03/2020 per Rasola\nEl maig de l’any 2019 us vaig fer un article sobre les construccions de pedra seca.\nAvui us presento un petit itinerari sobre les Barraques de pedra seca que vaig poder fer gràcies a la amabilitat d’en Josep Llínares que em va fer de guia.\nDesprès de visitar la seva exposició d’obres fetes amb fusta natural, o sigui d’arbres i que us vaig fer un article el passat divendres, vàrem seguir la pista forestal que ens portaria a Sabadell per Togores,\nal poc ja vaig veure algun cartell i marques grogues, que ens indicava al itinerari de les 4 cabanes de pedra seca, situades a prop del camí.\nCal dir que hi ha catalogades mes de 180 Barraques de pedra seca, pràcticament a totes s’ha mirat de refer-les segons el seu estat de conservació, per tant, totes tenen un nom i un numero, per identificar-les.\nLa primera que vàrem veure, va ser la Br -112, amb el nom de Josep Vidal, molt ben refeta i amb vegetació a dalt seu.\nEra per guarda els estris de la vinya que hi havia en aquest lloc, ara ocupat per bosc de pins i altres arbres amb sotabosc, que ens fa difícil pensar que allí era una vinya.\nTornarem en rere i a uns 15 metres segueix el itinerari, tot seguit ens vàrem arribar a la Barraca, Br -135 a nom de Jordi Solà.\nAquesta va portar feina, estava enderrocada , per tant podem veure que hi ha majoritàriament pedres mes clares perquè no son originals, les mes fosques ho son.\nMolt a prop i seguin el camí hi ha la Br-132, el nom de Raimon,\nsegons explicacions d’en Josep, de molt antic va ser un forn d’obra, per poder tindre material rapit i varat per alguna casa o masia de les rodalies… el grup que va estar treballant per la recuperació d’aquestes Barraques,\nva localitzar a prop que havien teules i una d’elles podria ser d’època romana… parlem de fa molts segles, anys mes tard, algú que treballava al camp, i aprofitant les restes del forn, va construir la Barraca.\nSols ens quedava veure la mes petita i realment es així, en una zona devastada molta part del bosc, pel vent el 9 de desembre de 2014, hi trobem la barraca Br-23,\namb el nom de Salvador Juliana, aquesta com us dic es molt petita de dimensions i prou feines es pot entrar, sols deuria ser per guardar les eines, encara es pot veure rebots d’oliveres entre rebots de nous pins, que tenien en aquestes terres un protagonisme essencial.\nA pocs metres, sortim a la pista principal, on finalitza el recorregut.\nEm comenta com a punt final en Josep, que dins del municipi que com veiem hi ha molta Barraca de Pedra Seca, no vol dir que mig amagada per la vegetació hi hagi alguna o algunes mes per localitzar, enumerar i posar li nom, i si es cal, fer una reparació o refer-la.\nAquest itinerari, el centre Excursionista de Castellar del Vallès i Grup de Recerca de Pedra Seca, el denomina :\n“ Petit tast de Pedra Seca”.\nEls interessats, podeu sol·licitar un tríptic informatiu d’aquest itinerari,al Centre excursionista.\nRecull d’explicacions i col·laboració : Josep Llínares\nL'entrada va ser publicada el itineraris i etiquetada Article, Barraques, Camp, Castellar del Vallès, Eines, Forn, masia, oliveres, Pedra Seca, teula, Vinya per Rasola. Guarda l'enllaç permanent.\n2 pensaments sobre “Itinerari de les Barraques de Pedra Seca de Castellar del Vallès”\nMercè el 09/04/2021 a les 20:30 va dir:\n`Podrieu dir-me si ja alguna zona de pic-nic\nRasola el 11/04/2021 a les 15:22 va dir:\nBona tarda Merce :\nContestant a la teva pregunta, són varies les zones de pin nic et passo un ellaç : http://visitvalles.com/es/naturaleza/areas-de-picnic/\nUna de les més grans es la de l’ermita de Sant Julià d’Altura en la crta. 1248 de Sabadell a Matadepera.\nGràcies par visitar el Bloc . Salutacions


Tommy Robredo, segon català que arriba a la tercera ronda del Trofeu Comte de Godó\nGustavo Kuerten, el triple campió de Roland Garros, ha pujat el seu primer esglaó al Godó a costa del dur suec Thomas Johansson, a qui ha derrotat en tres disputades mànegues, en una jornada en què vuit espanyols han sortit airosos dels seus compromisos. Després de les absències de Coria i de Safin i a l'espera de les estrenes de Carles Moyà, David Nalbandián o Fernando González, el pitjor que podia passar a aquest descafeïnat Godó hauria estat l'eliminació a les primeres de canvi de Kuerten.\n27/04/2004 - 00.00 Actualitzat 27/04/2004 - 20.18\nTommy Robredo s'ha convertit avui en el segon català a arribar a la tercera ronda del Trofeu Comte de Godó de Tenis, després de derrotar per 6-4 i 6-4 l'eslovac Karol Beck. Robredo, que estava exempt de la primera ronda per la seva condició de vuitè cap de sèrie del torneig barceloní, no ha tingut problemes en el seu debut per vèncer un rival que és en el lloc 80 de la llista d'entrades de l'ATP, 54 llocs per sota del gironí. El jove tenista ha estat el segon a arribar a la tercera ronda del Godó, després que avui mateix ho fes també el tarragoní Albert Montañés, després de desfer-se del murcià Nicolás Almagro. Vuit tenistes més segueixen en competició i disputaran demà els seus partits de la segona ronda, concretament, Carles Moyà, David Sánchez, Feliciano López, Beto Martín, Fernando Vicente, Fernando Verdasco, Marc López i Félix Mantilla. Moyà, el vigent campió del Godó i número 9 de la classificació mundial de l'ATP, serà l'últim a debutar demà, en un partit directament de la segona ronda davant l'alemany Daniel Elsner, un dels supervivents de la fase prèvia.\nFèlix Mantilla comença amb bon peu la seva participació al Comte de Godó\nCarles Moyà i Gustavo Kuerten debuten avui al Torneig Comte de Godó\nCoria es dóna de baixa i Albert Costa i Àlex Corretja, eliminats el primer dia del Godó


El misteri de la llista del joc de cartes | Records de Terrassa\n« Salvem els murals de la discoteca Liben’s Un informe de com estaven les sales per espectacles de Terrassa el 1913 »\nData : 22 Juny 2018\nRafael Aróztegui i Penyarroya (20:28:21) :\nDiscrepo de l’amic Rafel. No crec que sigui un joc de cartes. És evident que és una lligueta en que tots juguen contra tots. Tan sols varen jugar la primera volta i queda clar que la figura era Arnaus A. que va guanyar totes les partides, seguit de la Maruja que tan sols va perdre amb l’Arnaus A. Evident que el tal J. Ventayol no en tenia ni idea.\nTan sols hi ha un empat, el de R. Ventayol contra Onandia.


Què pot fer una càmera web per fer videoconferències\nLes càmeres de videoconferència han estat molt demandades des que va començar la pandèmia. Hem reduït els nostres favorits. LA MÉS DE CÀMERES WEB DE PORTÀTILS és succió. Si penseu que tindria una bona explicació sobre per què encara tenen la imatge les màquines d’alumini, embolicades amb processadors ràpids amb làser i que costen més de 1.000 dòlars ...\nQomo nou disseny QPC20F1 Avantatges de la càmera de documents\nLa càmera de documents és un equip d'oficina desenvolupat en els darrers anys per a un escaneig i processament electrònic de documents eficient. Té un disseny ultra-còmode plegable, compacte i portàtil, una velocitat d’escaneig i disparament ràpida, que pot completar la captura de documents de text en 1 segon, per tant, és fantàstic ...


Les claus del dia, per Antoni Bassas (07/02/2019) (Antoni Bassas)\nLes claus del dia, per Antoni Bassas (07/02/2019)\n2 min. 07/02/2019 07:58\n651x366 Pedro Sánchez dilluns S. M. / EFE / S. M. / EFE BALLESTEROS / EFE J. L. / EFE Pedro Sánchez dilluns S. M. / EFE / S. M. / EFE BALLESTEROS / EFE J. L. / EFE\n1. El 2018 va ser el quart any més càlid al món des que es recullen dades, segons va informar ahir l’Organització Meteorològica Mundial.\n2. PP, Ciutadans i Vox convoquen per diumenge a Madrid una manifestació contra Pedro Sánchez per haver acceptat nomenar un relator en les converses amb el govern de la Generalitat.\nCasado: "Pedro Sánchez està traint Espanya. A més, és una traïció documentada".\nRivera: "Convoco tots els espanyols; si Sánchez no escolta les institucions, ens escoltarà al carrer".\nSectors del PSOE també critiquen Sánchez, Govern i Moncloa. Maiol Roger, cap de política de l’ARA, afirma: "Rebaixant tant el llistó converteixen l’oposició en histrionisme, la política en histèria i qualsevol intent de fugir de les trinxeres en utopia. Tot és cop d’estat".\n3. Un informe de la Guàrdia Civil afirma que Rajoy va guanyar les eleccions generals del 2011 amb factures falses. Una de les empreses pantalla per justificar les factures es deia Paquí Pallá SL.\n4. L’arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol, rectifica al vespre unes declaracions del migdia. Primer va dir: "De vegades penso que no hi ha un mal moment en un mossèn, no hi ha un mal moment en una persona". Més tard va dir que aquestes accions són “impròpies” i “gravíssimes”. Mentrestant, l’Audiència de Lleida ha condemnat la pena mínima un acusat d’haver abusat d’una noia amb intel·ligència límit. La Federació de la Discapacitat Intel·lectual es declara estupefacta per una sentència que, al seu parer, considera que la noia no s’hi va resistir prou.\n5. El Barça i el Madrid empaten a 1. El Barça surt adormit i fa una primera part fluixa. Malcom va marcar a la segona part i Messi va jugar l’última mitja hora. Avui, a les 21 h, l’altra semifinal, València-Betis


5. Aparell reproductor i sexualitat | Naturalsom\n1. La funció de reproducció en humans\n2. Aparells reproductors\n2.1. Aparell reproductor masculí\n2.2. Aparell reproductor femení.\n3. El cicle menstrual\n4. La fecundació, la gestació i el part\n** Un repàs del tema amb diapositives\n5. El sexe i la sexualitat\n6. Mètodes anticonceptius\nNecessitem nodrir-nos per continuar vius i també necessitem relacionar-nos amb l’exterior per poder aconseguir l’aliment, en canvi no necessitem reproduir-nos per continuar vius. La reproducció no ens serveix per continuar vius sinó per generar nous individus de la nostra espècie què continuïn vivint quan nosaltres ja estiguem morts. La reproducció garanteix la supervivència de l’espècie.\nEn els humans, la reproducció és de tipus sexual, el que vol dir que existeixen dos sexes amb característiques morfològiques i fisiològiques diferents (dimorfisme sexual). Els de sexe masculí o homes i els de sexe femení, dones. Així que també haurem de parlar d’aparells reproductors diferents.\nLa reproducció es realitza en òrgans especialitzats que constituïxen l’anomenat Aparell Reproductor i que és diferent en ambdós sexes. El funcionament dels aparells reproductors, ve controlat, en gran part, per l’acció d’hormones.\nEn els humans la reproducció només és possible entre dos individus de diferent sexe que produeixen cèl·lules sexuals diferents o gàmetes : l’home produeix espermatozoides i la dona òvuls.\nLa unió d’aquestes dues cèl·lules es coneix com fecundació i té lloc en l’interior dels òrgans reproductors de la dona (fecundació interior), després de realitzar-se la còpula (coit), que és la introducció del penis masculí en la vagina de la dona.\nLa cèl·lula que es forma, que s’anomena zigot, es multiplica constantment (desenvolupament embrionari) originant un embrió que s’alimenta a partir del cos matern mitjançant un òrgan anomenat placenta. Gràcies a això el nou individu ja surt completament format (viviparisme).\nEn els humans la reproducció sexual és un concepte estretament relacionat amb un altre: la sexualitat.\nLa sexualitat és un concepte complexe de definir que engloba components biològics, fisiològics, així com psicoafectius i emocionals.\nD’altre banda, l’existència de plaer en les relacions sexuals, com també passa en l’alimentació, és un factor que l’evolució segurament ha potenciat ja que ajuda molt a assegurar que els humans es reprodueixen i perpetuïn l’espècie.\n2. Els aparells reproductors\nL’aparell reproductor , també anomenat gònades, és l’encarregat de produir, mitjançant la gametogènesi, les cèl·lules sexuals o gàmetes, procés que s’activa a partir de la pubertat i que condueix també a l’aparició dels caràcters sexuals secundaris.\nTambé s’encarrega del desenvolupament del nou ésser, en el cas de la dona.\n2.1. L’aparell reproductor masculí\nLa major part de l’aparell reproductor masculí és extern.\nLes parts visibles de l’aparell reproductor són el penis i l’ escrot, una bossa de pell que allotja els dos testicles.\nCom és l’interior de l’aparell reproductor masculí?\nDins l’escrot trobem els testicles. A l’interior d’aquests òrgan hi ha uns llargs conductes molt replegats anomenats túbuls seminífers, a l’interior dels quals és on es generen els espermatozoides.\nEls espermatozoides es formen a partir de les cèl·lules seminals que entapissen les parets dels túbuls seminífers, mitjançant successives divisions i transformacions. També conté les anomenades cèl·lules de Leydig que produeixen l’hormona testosterona, que és la responsable dels caràcters sexuals masculins (veu greu, barba, espatlles amples, etc.).\nEl testicle contínuament produeix espermatozoides, aquests acaben de madurar i s’acumulen fins al moment del coit en l’epidídim, un conducte tubular que es disposa tot entortolligat sobre el testicle i que és on desemboquen tots els túbuls seminífers.\nCada epidídim comunica amb un conducte deferent que conduirà els espermatozoides fins la uretra, que comunica amb l’exterior.\nA més trobem en l’interior tres glàndules annexes que elaboren secrecions que permeten la maduració dels espermatozoides i que possibiliten la circulació dels espermatozoides donat que són secrecions líquides.\nEl conjunt dels espermatozoides i les secrecions d’aquestes glàndules formen el líquid seminal o semen. Aquestes glàndules són:\n– les vesícules seminals: dos dilatacions en forma de bossa segreguen un líquid ric en fructosa que nodreix als espermatozoides i aporten la major part del contingut del semen. De les vesícules seminals surten els conductes ejaculadors, que desemboquen en el primer tram de la uretra, a nivell de la pròstata.\n– la pròstata: és una glàndula de la mida d’una castanya que es situa sota la bufeta i es disposa abraçant la uretra en el seu primer tram. La pròstata aboca a la uretra un líquid d’aspecte lletós que protegeixen i nodreixen els espermatozoides.\n– les glàndules de Cowper que aboquen a la uretra un líquid viscós que protegeix el seu interior dels residus de l’orina i lubrifica la uretra abans de la sortida dels semen (ejaculació)\nEl semen és la secreció blanquinosa i viscosa produïda pels òrgans reproductors masculins. Està composta pels espermatozoides i les secrecions procedents de les glàndules annexes.\nEl semen és expulsat enèrgicament en el moment de l’ ejaculació recorrent el conducte deferent i la uretra.\nDurant el recorregut les glàndules annexes segreguen les substàncies que constitueixen la part líquida del semen. Aproximadament s’ejaculen uns 3cm3 de semen amb una concentració d’espermatozoides de 100 milions/cm3 aprox.\nPerquè tingui lloc l’ejaculació el penis ha d’estar en erecció. En estat normal el penis és flexible i flàccid, però es posa erèctil quan l’home és excitat sexualment.\nL’erecció es produeix gràcies a que el penis en el seu interior presenta tres cilindres de teixit erèctil (teixit mesenquimàtic amb espais irregulars que s’omplen i es buiden de sang) anomenats cossos cavernosos (2 cossos cavernosos a dalt) i cos esponjós (1 a sota) que en el moment de l’excitació s’omplen de sang. Això provoca la seva erecció i el seu augment de mida.\nLes cèl·lules sexuals masculines: els espermatozoides\nDurant tota la vida sexual activa de l’home, en els túbuls seminífers dels testicles es produeix l’espermatogènesi o formació d’espermatozoides. Aquest procés comença aproximadament als 12 anys i s’estén durant tota la vida. Diàriament s’emmagatzemen en el epidídim uns 500 milions d’espermatozoides madurs provinents d’ambdós testicles, els quals són fèrtils durant algunes setmanes. Aquest procés de maduració triga 72 dies i està controlat per una complexa interacció d’hormones.\nEn un espermatozoide distingim les següents parts:\n* Un cap, que conté el paquet de cromosomes i una regió on es concentren els enzims necessàries per degradar les parets de l’òvul anomenada acrosoma .\n* En la seva part intermèdia o coll es troben les mitocondris, encarregades de produir l’energia necessària perquè aquest pugui arribar fins a l’òvul.\n* La seva cua o flagel, similar a un fuet, té com objectiu impulsar a l’espermatozoide cap a l’òvul femení.\n– Domines l’anatomia de l’aparell reproductor masculí? Posa’t a prova fent aquesta autoavaluació\n2.1. L’aparell reproductor femení\nL’aparell reproductor femení té com a funcions produir els gàmetes femenins o òvuls, fabricar les hormones sexuals femenines (els estrògens i la progesterona) i també és on té lloc la fecundació i la gestació (desenvolupament del fetus fins al seu naixement).\nÉs a dir és el cos de la dona, el seu aparell reproductor, el que rep als espermatozoides, i una vegada que l’òvul ha estat fertilitzat, alimenta a l’embrió i després al fetus durant les 40 setmanes (±9 mesos) que triga en desenvolupar-se fins a néixer completament format. És per això que gairebé la totalitat de l’aparell reproductor femení és intern: s’allotja dins la cavitat abdominal.\nEl conjunt de genitals externs de la dona es denomina vulva. Estan situats en la base de la cavitat pèlvica. Als éssers humans consta dels llavis majors i menors, del clítoris, de l’obertura de la uretra i de l’entrada de la vagina.\nL’aparell reproductor femení intern es localitza en la cavitat abdominal.\nEls ovaris són les gònades femenines que alberguen els òvuls i produïxen les hormones sexuals. Són dos, el dret i l’esquerre. De forma ovalada, amiden aproximadament quatre centímetres i se situen en l’interior del abdomen i estan units a l’úter mitjançant uns lligaments. Cada 28 dies els ovaris alliberen un òvul madur, que són recollits per la trompa de Fal·lopi.\nLes trompes de Fal·lopi són dos canals d’uns deu centímetres de longitud que s’estenen des dels ovaris fins a l’úter. Són les encarregades de recollir els òvuls que vénen des dels ovaris i dur-los a l’úter. En el seu interior, cadascuna d’elles posseïx unes pestanyes microscòpiques que, al vibrar, ajuden a impulsar a l’òvul en el seu camí cap a la cavitat uterina. És en aquest recorregut on l’òvul és fecundat per l’espermatozoide.\nL’úter, també conegut com matriu, està situat darrere de la bufeta i davant del recte. És un òrgan muscular buit amb forma de pera, de paret gruixuda i elàstica, que amida de 7 a 8 centímetres de longitud. Les seves parets estan entapissades de teixit epitelial : mucosa uterina anomenada endometri. La seva funció és allotjar l’embrió en desenvolupament fins al seu naixement. Des de la part superior de l’úter sorgeixen, a cada costat, les trompes de Fal·lopi, pel seu extrem inferior, regió coneguda com coll o cèrvix, s’uneix amb la vagina.\nLa vagina és un conducte musculós i elàstic d’uns 8 a 15 cm de longitud. L’himen és una membrana que tapa l’entrada. Allotja el penis de l’home durant la relació sexual i és el canal de sortida del bebè quan el part és normal.\nThe Vulva Gallery (molt recomanable)\nLes cèl·lules sexuals femenines: els òvuls\nEls òvuls són els gàmetes femenins. Són cèl·lules grans que es mouen amb molt dificultat. Mantenen la capacitat reproductora durant 24 hores després de ser alliberats de l’ovari. Quan l’òvul surt de l’ovari, passa a la trompa de Fal·lopi, on es pot quedar un període curt de temps. En aquest interval serà fecundat o es morirà.\nGaleria d’imatges de l’aparell reproductor femení\n– Domines l’anatomia de l’aparell reproductor femení? Comprova-ho amb l’autoavaluació.\nA diferència de l’home, la dona no fabrica contínuament les seves cèl·lules sexuals, al néixer una nena ja té al voltant de 400 mil ovòcits, òvuls en estat immadur, que són emmagatzemats en uns fol·licles similars a uns sacs. Al voltant de 400 maduraran durant la vida fèrtil de la dona, que s’inicia durant la pubertat (procés conegut com menarquia) i conclou en la menopausa.\nEl procés de formació i maduració dels òvuls es denomina oogènesi. És un procés que comença en l’etapa embrionària. Al néixer una nena ja té al voltant de 400 mil òvuls en estat immadur, que són emmagatzemats en uns fol·licles similars a uns sacs.\nEl procés de maduració dels òvuls es reprendrà a la pubertat. De manera cíclica cada mes un dels ovaris madurarà un fol·licle que alliberarà un òvul. Aquest procés , controlat per hormones segregades en la hipòfisi i en el propi ovari es coneix com cicle menstrual. La durada del cicle menstrual sol ser de 24 a 35 dies, amb una mitjana de 28 dies. Però la regularitat del cicle és variable, fins i tot en una mateixa dona.\nCompleta els teus apunts sobre la menstruació i el cicle menstrual visitant aquests enllaços:\n–El cicle menstrual: explicacions a un nivell bàsic.\n– La menstruació.\n– El cicle sexual femení (en castellà)\n– Miniunitat didàctica sobre la menstruació amb contingut molt senzill (és de primària!)\n– Todo sobre la menstruación\n– Una presentació en Flash sobre el cicle menstrual (amb so)\n– Ets una noia? Aleshores has de saber què és la regla i llegir-te una una dotzena de coses que hauries de saber sobre el fet de tenir-la?\n– Càlculs per saber quan estàs ovulant\n– Què és la menopausa?\nLa formació d’un nou ésser s’inicia amb la fecundació.\nLa fecundació és la unió dels gàmetes per donar lloc a un zigot. En els humans la fecundació és interna, té lloc dins el cos femení , concretament en l’interior de les trompes de Fal·lopi. Per això, previ a la fecundació és necessari el coit que consisteix en la introducció del penis dins la vagina i la posterior ejaculació del semen contenint aprox. 350 milions d’espermatozoides.\nLa gestació és el període que va des de la fecundació fins al moment del naixement o part. També l’anomenem embaràs. Consisteix en el desenvolupament embrionari que donarà lloc a un nou organisme. En els humans la gestació dura unes 40 setmanes o 9 mesos. En aquest període, un òrgan anomenat placenta agafa protagonisme.\nEl part pot definir-se com el període caracteritzat per la presència de contraccions uterines regulars i doloroses, acompanyades d’un aplanament i una dilatació cervical evident i progressiva i que acaba amb la sortida del fetus a l’exterior del cos matern.\nEl National Geographic va publicar un impressionant reportatge sobre el desenvolupament d’un fetus dins el ventre matern a partir d’imatges reals d’ecografies en 4D processades digitalment. És un document sorprenent que pots trobar a la nostra Videoteca dividit en 10 parts. No te’l perdis: En el vientre materno.\n– Fecundació i desenvolupament embrionari en imatges.\n– Fecundación, embarazo y parto\n– La fecundació, la gestació i el part\n– Et pots quedar embarassada si tens la regla?\n– La fecundació humana\n– El part\nUn repàs del tema amb diapositives …\nAquí teniu el PowerPoint que anem passant a classe, per tal que repasseu tots els conceptes relacionats amb els aparells reproductors, la fecundació i la gestació.\nL’APARELL REPRODUCTOR de Míriam Redondo Díaz\nEl cicle menstrual\n– Fes un repàs dels teus coneixements amb aquestes activitats i repassant alguns conceptes importants\nLa sexualitat ens acompanya des que naixem fins que morim. Els éssers humans som éssers sexuats des que naixem, de manera que les manifestacions de la nostra sexualitat són quotidianes.\nAbarca molts àmbits d’una persona: fisiològics, psicològics, socials i culturals. La sexualitat té diversos components: el desig, els sentiments i les actituds, les identitats i l’autoestima, el cos i les seves funcions, els coneixements i les pràctiques, els papers de gènere i les relacions interpersonals i afectives, els valors i les creences . Tots ells són importants en l’exercici de la sexualitat i la construcció d’una vida plena.\nAixí doncs, és difícil definir sexualitat en poques paraules, és un concepte complex i que engloba molts factors i processos.\nLlegeix, si no, com la descriu l‘Organització Mundial de la Salut (OMS): defineix la sexualitat com “un aspecte central de l’ésser humà al llarg de la seva vida i engloba el sexe, la identitat de gènere i els rols, l’orientació sexual, l’erotisme, el plaer, la intimitat i la reproducció. La sexualitat es viu i s’expressa en pensaments, fantasies, desitjos, creences, actituds, valors, conductes, pràctiques, rols i relacions. Tot i que la sexualitat pot incloure totes aquestes dimensions, no totes elles s’experimenten o s’expressen sempre. La sexualitat està influenciada per la interacció de factors biològics, psicològics, socials, econòmics, polítics, ètics, legals, històrics, religiosos i espirituals.”\nEl que és important de saber, però, és que tens dret a gaudir la teva sexualitat en tota la seva plenitud. També has de saber que et pertany a tu decidir sobre la teva sexualitat, ningú et pot forçar a tenir pràctiques sexuals que no desitges.\nTambé has de tenir present que la sexualitat no és un aspecte estàtic, inamovible de la teva vida. Evoluciona i pot variar en els anys. La sexualitat no sempre la vivim igual.\nLa sexualitat, les seves sensacions i manifestacions en l’adolescència, com en qualsevol etapa de la vida, han de ser tractades amb naturalitat. Hem de poder parlar de sexualitat amb tota llibertat per aclarir dubtes i poder així prendre decisions responsables sobre el nostre comportament.\nQuè és i què no és la sexualitat ?\nSexualitat i educació sexual. La bona informació és imprescindible per poder gaudir de les relacions sexuals. Aquí tens una altra guia sobre sexualitat (en castellà) i sobre sexe segur.\nI quan ens enamorem?\nNo sempre, però en moltes ocasions el sexe el tenim amb persones que ens desperten moltes emocions, que ens agraden i ens aporten. Hi ha una explicació científica als “fletxassos” que experimentem per algú.\nLa química del amor: no eres tú, son mis neurotransmisores\nQuímica del Amor en Ecured\nLa naturaleza biológica del amor\nConeixent el nostre cos…\nVulva, manual de la propietària.\nPene, manual del usuario.\nSón normals els meus genitals?\nQuan parlem de sexualitat podem dir que la diferència és normal… perquè el terme normal és molt ampli. Quan no m’agrada el meu cos…\nÉs important la mida del penis?\nLes ereccions i les pol·lucions nocturnes. Què és i per què passa? És normal tenir ereccions?\nSobre pràctiques sexuals\nLa masturbació és una part de la nostra sexualitat, practicada tant per nois com per noies. Tant normal és practicar-la com no. La masturbació ens ajuda a posar-nos en control de la nostra sexualitat. En explorar els nostres propis cossos, mirant-nos i tocant-nos, podem aprendre més sobre el nostre cos i el que li fa sentir bé sexualment. La veritat és que la majoria de les persones aprenen a tenir els seus primers orgasmes a través de la masturbació. Podríem dir doncs que masturbar-se aporta mes beneficis que perjudicis. Aquí pots trobar resposta a les teves preguntes. Mites falsos sobre la masturbació.\nSi ets una noia i no fas de la masturbació un tabú, pot ser molt interessant un vídeo d’unes estudiants d’infermeria: Tècniques de masturbació femenina (suposadament està recomanat a partir de certes edats i pot ser has de confirmar a youtube que entens això). Visualitza’l només si ets capaç d’entendre que no és un vídeo pornogràfic i que t’aportarà informació útil per gaudir de la teva sexualitat.\nEl vocable coit deriva del llatí “co?tus” que fa a la unió íntima entre dos sexes o còpula sexual. La paraula llatina coitus es va formar a partir del verb coire (con + ire: anar junts, juntar-se) i s’utilitzava per referir-se en general a les unions o acoplaments i en sentit figurat agafava també el valor d’acoplament o unió sexual.\nLa RAE ho defineix breument com còpula sexual, sense explicar res més. Potser volen promoure la imaginació del lector o motivar-lo a seguir cercant. En el pitjor dels casos podem pensar que no tenen moltes ganes de treure als lectors de la seva ignorància.\nMés explícitament, el coit consisteix en la introducció del penis dins la vagina o l’anus (coit anal). El coit és una més de les moltes pràctiques sexuals. No totes les trobades sexuals inclouen sempre el coit.\nTanmateix, el coit és la pràctica sexual estretament lligada a la final reproductiva. A excepció d’uns determinats casos singulars (fecundació in-vitro, inseminació artificial,…) els humans, com altres animals, utilitzen el coit per poder-se reproduir. La introducció del penis en la vagina permet l’encontre entre les cèl·lules masculines i femenines encarregades de la tasca reproductiva. El coit entre parelles heterosexuals fèrtils és la única pràctica natural, doncs, que fa possible la reproducció humana. És a dir, si no hi ha coit, no hi ha possibilitat d’embaràs.\nCom respon el nostre cos davant l’excitació sexual? És el que coneixem com la resposta sexual.\nTant l’home com la dona, passen per diferents etapes durant la seva resposta sexual, en les que es produiran una sèrie de canvis fisiològics i emocionals.\nL’orgasme és el punt culminant de l’excitació sexual que ve precedit per la fase d’excitació i fase d’altiplà en la resposta sexual humana. S’allibera la tensió sexual acumulada durant les fases precedents i s’experimenta una gran sensació de plaer en la zona genital. Sigui quina sigui la forma d’arribar a l’orgasme, la resposta és la mateixa. De tota manera és cert que hi ha orgasmes més o menys intensos i més o menys plaents. Aquí pots trobar algunes dades sobre l’orgasme femení\nQuè són les fantasies sexuals?\nIniciació sexual: la primera vegada….\nLa primera relació sexual.\nQuè s’entén per “primera vegada“? La “primera vegada“: què pots esperar i que no. Estàs a punt per iniciar-te?.\nQuè és el petting?. El “petting” és practicar el sexe sense penetració . El petting és l’estimulació amb carícies, petons, abraçades i masturbacions mútues que ens porta al coneixement propi i al de la nostra parella.\nI què passa amb la virginitat? Per què encara se li dóna importància a això de la virginitat?\nEl sexe pot ser dolorós?. Més motius d’una penetració dolorosa, el que es coneix com vaginisme.\nNingú, més que tu, sap quan estàs preparat o preparada per iniciar-te en les relacions sexuals. No hi ha una data ni un moment recomanable. L’únic que podem recomanar és que quan arribi el moment la decisió la prenguis tu i només tu, sense pressions. Quan tu ho vulguis i et sentis a gust i segur/a amb la decisió de començar és just el millor moment per fer-ho.\nI un últim parell de consells:\n– INFORMA’T: quan més coneguis sobre el que comporta la sexualitat menys riscs correràs i més podràs gaudir-la.\n– PARLA’N: és important i necessari parlar de sexe amb la teva parella de joc. Al principi pot tallar una mica i pot incomodar treure el tema. Però et sorprendrà comprovar que, un cop superada la vergonya, la vostra relació en surt beneficiada.\nOrientació sexual: Sí, ho sóc… i què?\nJa saps qui t’atreu? Què s’entén per orientació sexual? Respostes a les preguntes sobre orientació sexual que ens ajudaran a enterrar els prejudicis i a respectar qualsevol elecció i orientació sexual.\nAclarint les idees: identitat sexual i orientació sexual. Són conceptes ben diferents:\n– La identitat sexual és la combinació de molt diversos factors: biològics, ambientals i psicològics i podríem definir-la com el sentiment de pertànyer a un o a un altre sexe. És a dir, la identitat sexual és la que et defineix, la que et dóna consciència i et fa sentir un home o una dona, independentment dels teus genitals, de la teva genètica i de la teva aparença externa. Generalment la identitat sexual té concordança amb el gènere sexual, però hem de tenir present les persones transsexuals i les intersexuals.\n– L’orientació sexual fa referència a les teves preferències i desitjos sexuals i et defineix com heterosexual, homosexual o bisexual.\nLa bisexualitat, l’homosexualitat femenina o lesbianisme, l’homosexualitat masculina són variants de l’orientació sexual de les persones, no són malalties, ni trastorns psíquics. Obligar que algú es comporte de manera contrària a la seua naturalesa sí posa en perill la salut i l’equilibri psicològic de les persones.\nÉs un error freqüent associar homosexualitat amb transvestisme (persones que imiten gestos, comportaments i vestits del sexe oposat) i transsexualitat (persones que han nascut biològicament d’un sexe i se senten d’altre).\nTranssexual masculí (dona biològica que se sent i viu com un baró i desitja ser-ho. Per això s’hormonen, s’operen els pits i a vegades, també els genitals).\nTranssexual femenina (baró biològic que se sent i viu com dona. Desitja ser dona, per això s’hormona, es vist i fins i tot s’intervé quirúrgicament).\nFont original d’aquest paràgraf la trobaràs a No et lies!\nCrec que sóc lesbiana, i ara què?. Què vol dir ser lesbiana? Combatent els mites sobre les lesbianes.\nCrec que sóc gai, i ara què? Què vol dir ser gai?\nTens prejudicis sobre els homosexuals? Doncs, és hora de que t’informis i acabes amb la teva ignorància.\nCrec que sóc bisexual, i ara què?\nCom dir als pares que eres gay. I una guia en català per a joves gais i lesbianes\nAssociacions que et poden informar sobre la teva opció homosexual: Casal Lambda. Front d’Alliberament Gay de Catalunya.\nSin vergüenza. Associació universitària de lesbianes, gais, bisexuals i transexuals (LGBT).\nInforme joves LGBT a l’Estat Espanyol.\nILGA: Associació Internacional de lesbianes, gays, bisexuals, trans i intersexuals.\nPàgina d e la campanya Stop Trans Pathologization-2012, una campanya per la despatologització de les identitats trans (transsexuals i transgènere) i la seva retirada dels catàlegs de malalties (el DSM de la American Psychiatric Association, que la seva versió revisada apareixerà en el 2012, i el CIM de la Organització Mundial de la Salut, que sortirà el 2014)\nUna relació sexual sense protecció t’exposa a un embaràs no desitjat. Els mètodes anticonceptius són diversos, alguns per als homes i altres per a les dones, alguns s’utilitzen just en el moment del coit, altres no, … hi ha de reversibles i de irreversibles, molt eficaços o d’eficàcia dubtosa o relativa. Hi ha algun mètode anticonceptiu, que et pot evitar, també, a que agafis una malaltia de transmissió sexual.\nEl preservatiu o condó és l’únic mètode que a més a més et pot evitar el contagi d’una sèrie de malalties de transmissió sexual (MTS). I recorda: el condó no talla el rotllo: evita el mals rotllos!\nLa contracepció: què és i quins mètodes es coneixen.\nPer què la “marxa enrere” no és un mètode anticonceptiu!\nSexualitat i anticoncepció\nVols un resum amb les avantatges i inconvenients dels mètodes anticonceptius per al teu dossier de natus? (un pdf, que si vols pots descarregar)\nS’anomenen MTS (Malalties de Transmissió Sexual) el conjunt d’infeccions que es contreuen principalment per contacte sexual, és dir quan es tenen relacions sexuals: sexe vaginal, sexe anal i sexe oral. Totes aquestes pràctiques tenen en comú l’intercanvi de fluids entre dues persones, el vehicle transmissor d’aquestes malalties, també conegudes popularment com malalties venèries.\nLes malalties de transmissió sexual també poden transmetre’s a traves d’intercanvis de sang (se’n diu transmissió parenteral) i de mare a fill durant l’embaràs, el part o la lactància ( se’n diu transmissió vertical)\nLes malalties de transmissió sexuals poden ser causades per virus -hepatitis B, herpes, virus de la immunodeficiència humana (VHI) o virus del papil·loma humà (VPH)- o bacteris -infecció per clamídies, gonorrea o sífilis-. Altres tipus d’infeccions poden ser produïdes per fongs o paràsits, com la pediculosi púbica (lladelles), la candidiasi o la sarna.\nS.I.D.A. significa Síndrome (conjunt de manifestacions, símptomes i signes que caracteritzen una malaltia) d’immunodeficiència (immuno: sistema immunitari + deficiència: falta, mancança) Adquirida (no és hereditària, és causada per un virus). SIDA i VIH\nEnfermedades de transmisión sexual, i una altra web on trobar informació. I aquí un tutorial interactiu sobre les MTS (en castellà)\nGuia per a la prevenció de les MTS\nRecorda que la sexualitat no només ha de ser plaent sinó que també ha de ser SALUDABLE. En el sexe, no te la juguis!\n9 thoughts on “5. Aparell reproductor i sexualitat”\nSaludEducativa 3 de març de 2021 at 20:31\ngran informacio necessària per a l’educació dels nostres joves, per començar a conèixer cal començar per nosaltres.\nJofre 16 de maig de 2019 at 11:29\nM’ha impressionant tota aquesta informació.\nEls i dirè aquesta web als meus companys\nJofre freta 16 de maig de 2019 at 11:32\nsou els millors anims\nDavid Ferré Cabau 9 de juny de 2014 at 14:21\nHi han links que donen error o que no existeixen.\nMíriam Redondo Post author 9 de juny de 2014 at 18:03\nGràcies David per l’avís. Aniré revisant i miraré d’actualitzar (és un currazo!!!)\nÀnims per a l’estudi.\njuan 12 de març de 2013 at 21:35\nque es la excleròtica i on es troba?\nalex 12 de març de 2013 at 21:33\nquina forma tenen els fotorreceptors?\nJaume 26 d'abril de 2012 at 23:45\nMíriam en el link de placenta diu que no hi ha cap article!!!!!\nJaume 19 d'abril de 2012 at 21:32\nMíriam, els enllaços de:\n– La menstruació\nNo es poden obrir.\nFins demà !!!!!


Has vist els nous dissenys dels #gotsecofestes? | Ecofestes\nEls #gotsecofestes ja tenen una imatge actualitzada. Els nous dissenys dels gots de lloguer ja estan disponibles amb dues mides: Eco30 i ECO 50. Una imatge que s'ha mantingut en color verd. Una nova imatge pensada a reforçar la idea de la reutilització.\nAmb l'ús del got i plat de lloguer fomentem la reutilització i el bon ús del sistema de retorn. El lloguer de gots reutilitzables és l'alternativa a la fabricació de gots corporatius. Estalviem recursos de producció dels gots i en fomentem un ús sostenible, ja que els gots genèrics tenen una més bona taxa de retorn que els gots personalitzats. Un cop el #gotecofestes és retornat, aquest passa pel rentat i assecat industrial per a poder ser reutilitzat en futurs esdeveniments.\nEcofestes, com a fabricants, assegurem la qualitat òptima, tant d'injecció com d'impressió. Així, en garantim la durabilitat i un disseny acurat, amb missatge ecològic. A la vegada, certifiquem una perfecta higienització, amb controls analítics periòdics.\nMés informació a: https://www.ecofestes.com/lloguer-gots-plastic\nLa cantimplora d’Ecofestes d’alumini reutilitzable i personalitzable permet portar de manera pràctica i còmoda la beguda


Agrupació Sardanista Costa Brava - Palamós Sardanista\nConcert Estiu amb la Principal de la Bisbal i els Montgrins\nMostra de l'Havanera Catalana\nJosep Cassú serà el compositor convidat del Xè. Concert de la Costa Brava –Memorial Ricard Viladesau.\nEl concert que aquest any canvia de dia de la setmana, se celebrarà el primer dijous del mes d’Agost, dia 5, i comptarà, un any més, amb la participació musical de les cobles Montgrins i Principal de La Bisbal.\nEn la primera part, cada formació interpretarà, com és habitual, quatre sardanes triades del seu repertori, una d’elles de Ricard Viladesau. En la segona meitat, Montgrins i Pral. de La Bisbal, tocaran l’estrena de l’any passat, “ De Calonge a Palamós, pel camí vell “ d’Antoni Ros Marbà, una nova composició, escrita per ser estrena per a dues cobles, de Josep Cassú i quatre composicions més de manera conjunta.\nJosep Cassú es sumarà d’aquesta manera a Jordi Molina, Jordi Paulí, Antoni Mas, Albert Guinovart i Antoni Ros Marbà que amb anterioritat han escrit sardanes, per a dues cobles, per ser estrenades expressament en aquest concert.\n42è Aplec de la sardana de Palamós\nHavaneres amb el Grup PORT-BO\ni cremat per a tothom\na les 10 de la nit a l’Arbreda\nTarda i nit a l’Arbreda\n(des de 2/4 de 6 de la tarda, sense interrupció)\nMediterrània, Bisbal Jove, Ciutat de Girona i Baix Empordà\nE N T R A D A L L I U R E\nPITU CHAMORRO GUANYA EL " PREMI FEDERACIÓ "\nPITU CHAMORRO GUANYA EL " PREMI FEDERACIÓ " DEL CONCURS " LA SARDANA DE L'ANY " AMB LA COMPOSICIÓ DEDICADA A PALAMÓS " EL PALAU DE LA FOSCA ".\nLa sardana "El Palau de la Fosca" que està inclosa en el cd Sardanes a Palamós, Volum 8, la poden escoltar amb l'interpretació de la Jovenívola de Sabadell i en aquesta gravació al Passeig del Mar de Palamós el 29 de juliol de 2009 amb la mateixa cobla\nEn Pitu Chamorro als sis anys inicia solfeig i clarinet a l’escola de música del Col·legi Santa Maria de Blanes i entra a formar part de la banda de música del col·legi. Als nou anys comença els estudis de tenora amb Xavier Molina. Més endavant estudia música moderna al taller de músics, així com classes de saxo i improvisació amb ladio Reinón. Actualment estudia composició amb Lluís Vergés. És intèrpret de tenora a la cobla La Flama de Farners. Ha compost fins ara les següents sardanes: "50 anys", "El palau de la Fosca", "Estany de Travertins", "Fantasies del Ges", "Mig segle d'esbarts", "Sant Llorenç, gran reserva", "Trenta-cinc estius", "Un camí d'il·lusions"\nConcert de Sardanes amb la Cobla Els Montgrins\nL'Agrupació amb els Montgrins\nConcert de Primavera amb la cobla Montgrins\nNou Cd Sardanes a Palamós 09


Rato i la cúpula de Bankia són a punt de ser jutjats - Diari de Girona\nRato i la cúpula de Bankia són a punt de ser jutjats\nEl jutge considera que la direcció del banc va falsejar els comptes i processarà també l'exministre Acebes\nefe/ddg | madrid 13.05.2017 | 00:36\nUna imatge de Bankia Agències\nL'Audiència Nacional va anunciar ahir el processament de l'expresident de Bankia Rodrigo Rato, de l'exvicepresident José Luis Olivas, de l'exconseller delegat Francisco Verdú, i d'una trentena de directius entre els quals es troba també l'exministre Ángel Acebes, a BFA i a Bankia per la sortida a borsa de l'entitat, en entendre que es van falsejar els comptes anuals i va haver-hi frau als inversors.\nNo obstant això, arxiva les actuacions relatives als organismes reguladors i supervisors, amb la qual cosa exculpa l'exgovernador del Banc d'Espanya Miguel Ángel Fernández Ordóñez, l'exsubgovernador Javier Aríztegui, l'expresident de la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) Julio Segura i l'exvicepresident Fernando Restoy.\nEn un acte que transforma les diligències prèvies, iniciades el 2012, en procediment abreujat, el titular del Jutjat central d'Instrucció número 4, Fernando Andreu assenyala que en els anys 2010 i 2011 els exresponsables de l'entitat van falsejar els comptes i van incloure dades falses en el fullet informatiu de la sortida a borsa, que es va produir al juliol del 2011.\nAl costat de Rato, Olivas i Verdú, Andreu inclou 31 persones físiques i jurídiques, entre elles el que va ser conseller de l'entitat José Manuel Fernández Norniella i el soci de Deloitte Francisco Celma, pels informes favorables que va elaborar sobre els estats financers de Bankia, encara que arxiva la causa contra la firma auditora.\nDels altres 28 exdirectius i exconsellers, destaquen l'exministre de l'Interior Ángel Acebes, l'expresident de la patronal madrilenya Arturo Fernández, l'exsecretari d'Estat d'Hisenda Estanislao Rodríguez Posi, l'exdirector general de Caja Madrid Ildefonso Sánchez Barcoj i l'exconseller d'OHL Javier López Madrid.\nEl magistrat destaca que els socis de Deloitte gaudeixen d'autonomia suficient respecte de la signatura, a la qual manté en la causa com a responsable civil, i Celma «va incomplir l'obligació de revelar aquelles irregularitats que podien afectar els interessos dels inversors».\nTambé ha acordat el sobreseïment de la causa per als inspectors i tècnics del Banc d'Espanya Pedro Comín, Pedro González, Mariano Herrera i Jerónimo Martínez Tello, així com per als exconsellers de Bankia Atilano Soto i Luis Blasco Bosqued, que no van intervenir en les reunions del consell d'administració en les quals es van adoptar els acords investigats.\nSegons sosté l'acte, els administradors de BFA i Bankia «van aprovar uns comptes maquillats sobre la veritable situació de les entitats que administraven, que no reflectien la imatge fidel d'aquestes, de manera que no mostraven la veritable situació econòmica de l'entitat». D'aquí es va derivar «un evident perjudici tant pels que posteriorment van subscriure accions com per a l'Estat».\nEl jutge ha volgut destacar l'especial significació que aquest tipus d'infraccions té quan afecten l'interès general, com en el present cas, ja que «la seva repercussió en l'economia nacional és de tal intensitat que les seves crisis poden afectar seriosament l'estabilitat econòmica del sistema».\nPer aquest motiu cal actuar contra els membres del Consell d'Administració que van adoptar les decisions, perquè el seu deure era certificar la situació econòmica de l'entitat «mitjançant l'aprovació dels comptes que se sotmetien a la seva consideració» i adoptar «les cauteles i mesures de prevenció anessin necessàries».\nPer contra, el jutge sosté que els imputats van falsejar la informació del fullet informatiu de la sortida a borsa, per aquest motiu els atribueix un delicte de frau als inversors; i és que en aquest cas no només es va produir un perjudici a l'inversor sinó per als accionistes que van comprar accions després del debut borsari.\nPel que fa a l'arxivament de les actuacions sobre el Banc d'Espanya i la CNMV, Andreu assegura que «no s'ha acreditat» que els responsables d'ambdues entitats participessin en la formulació i aprovació dels comptes inclosos en el fullet de la sortida a borsa.\nNo cal exigir-li a la CNMV que constati pels seus propis mitjans la veracitat dels estats financers, i quant al Banc d'Espanya, es va limitar a no oposar-se a la sortida a borsa, una decisió que no va adoptar aquest organisme.


Llançadora o Rodalies per arribar a l'aeroport | betevé\nAra s'ha de decidir quin servei circularà pels accessos ferroviaris que s'estan enllestint\nNúria Llabina | dimecres, 10 d'abril del 2019, a les 23.26\nLes administracions estan debatent quina és la millor connexió ferroviària que s’ha de fer entre Barcelona i l’aeroport Josep Tarradellas. Els accessos ferroviaris per fer arribar el tren a la T-1 s’estan enllestint i ara és el moment de definir com es gestionarà el servei. L’Ajuntament i Adif proposen fer-hi arribar l’R4 de Rodalies, mentre que la Generalitat vol un tren llançadora que connecti Barcelona amb l’aeroport.\nTot plegat s’ha de consensuar en els propers mesos, tot i que la veu de la Generalitat té més pes en aquesta matèria. A partir d’aquí es concretarà en el Pla director d’infraestructures per a Catalunya 2021-2030, que estableix la mobilitat per a la propera dècada.\nFer-hi arribar l’R4, l’aposta de l’Ajuntament, Renfe i Adif\nAjuntament i Adif proposen que sigui una línia de Rodalies, l’R4, la que arribi a l’aeroport. Això suposaria enllaçar desenes de poblacions, algunes de les quals són les més importants del Vallès, com Terrassa o Sabadell, però també Manresa, amb l’aeroport. De fet, el 2018 l’R4 va ser la línia de Rodalies amb més passatgers, i consideren que fer-la arribar fins a l’aeroport és l’opció més eficient.\nAquesta proposta faria canviar el recorregut de l’R4 a Barcelona. La línia tindria parada a les estacions de Sant Andreu Comtal, el Clot, Passeig de Gràcia i Sants, i ja no s’aturaria a Plaça de Catalunya. Això és perquè s’optaria per fer passar aquesta línia pel túnel del Clot, menys saturat de circulació que el de plaça de Catalunya.\nA partir del Prat, els trens es desviarien pel túnel de les obres que s’han d’enllestir el 2021. Tant l’Ajuntament com Adif i Renfe volen que aquesta proposta serveixi per aplicar millores de funcionament i optimitzar l’R4.\nLa presidenta de TMB i regidora de Mobilitat de Barcelona, Mercedes Vidal, creu que “és absurd crear noves línies en comptes d’aprofitar les existents”, i pel coordinador del Pla de Rodalies de Catalunya, Pere Macias, que depèn de Foment, és la millor opció per una xarxa de Rodalies en plena transformació i que ha de fer “molt més flexible i dinàmica”.\nUn tren llançadora entre Barcelona i l’aeroport, l’opció de la Generalitat\nDes de la Generalitat, però, recelen de l’eficiència de les línies de Rodalies. En el seu lloc, proposen una línia de tren específica que connectaria directament l’aeroport amb Barcelona cada 15 minuts i que estaria gestionada per FFCC. Les estacions de Barcelona on s’aturaria, però, encara no s’han definit.\nEl secretari Infraestructures i Mobilitat de la Generalitat, Isidre Gavín, considera que és l’opció amb més sentit per donar servei d’alta capacitat amb connectivitat directa. “Entenem que vincular-la a una altra línia de Rodalies no és una prioritat i no ha de ser l’objectiu. Seria absurd connectar la llançadora a una línia que no ens doni fiabilitat i que és de llarg recorregut territorial”, conclou Gavín.\nLa connexió amb el transport públic és insuficient\nL’Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-el Prat va tancar el 2018 amb 50 milions de passatgers, i això deixa en evidència la connexió de la infraestructura amb el transport públic. Totes les administracions coincideixen a considerar-la insuficient i, per això, tot i que amb propostes divergents, creuen que s’ha de solucionar en els propers anys.\n— Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-el Prat — infraestructures — Renfe — Rodalies — tren


El blog de Narcís Oliveres: 2016\nA la referència feta arran dels resultats del referèndum italià del 4 de desembre per una reforma constitucional, vaig comentar l’existència en aquell país de diversos tipus de populisme , Lliga Nord/Umberto Bossi; Força Itàlia/Silvio Berlusconi; Moviment 5 estrelles/Beppe Grillo, els dos primers clarament dretans i el tercer d’esquerra clàssica amb preses de posició d’extrema dreta, especialment sobre immigrants. Molts analistes polítics, no només italians, creuen que la convocatòria del referèndum per part de Matteo Renzi tanbé denotava un comportament populista. També vaig assenyalar que les instàncies europees havien acollit amb entusiasme la derrota del candidat populista, ja que la van veure indicativa de que l’extrema dreta pot ser batuda. I és que els moviments populistes ja són al govern a cinc països de la Unió. El populisme, terme que sociòlegs i politòlegs no acaben a definir, prospera a Europa a base especialment al descrèdit dels partits polítics tradicionals i la feblesa de les institucions. Avui, la vida política a Europa està sacsejada per una trentena de moviments populistes que sobrepassen més d’un 22 % del Parlament Europeu.\nI a nivell d’estats també, a França el Front National apareix amb moltes possibilitats d’estar present a la segona volta de les presidencials, fins i tot de guanyar-les; als Països Baixos el Partit per la Llibertat, el PVV, actualment amb 12 diputats, en un recent sondeig se n’hi atribueixen 36 sobre els 150 de la Cambra, la qual cosa el convertiria en la primera força política del país i el seu líder Geert Wilders el dia 19/12, en un sondeig televisiu ha estat designat l’home polític de l’any; al Regne Unit l’UKIP liderat per Nigel Farage ha aconseguit en el referèndum del Brexit la sortida de la Unió Europea i Alternativa per Alemanya s’ha imposat al partit d’Angela Merkel en el seu feu de Meckembourg-Pomeràmia occidental; també a Suïssa amb la Unió Democràtica del Centre, representada per Guy Parmelin al Consell Federal i a Hongria l’FPÖ, de Victor Orban; i a Polònia, el PiS de Jaroslaw Kaczynnky . No vull oblidar el Partit popular danès de Kristian Thulesen Dahl; ni el Partit dels demòcrates de Suècia que el 2014 amb 49 diputats ha més que doblat els resultats anteriors; ni el Partit del progrés de Noruega que compte amb set ministres i en el que la cartera de finances la té la seva presidenta Siv Jensen; ni el partit Veritables finlandesos, també en el govern, amb la cartera d’Afers exteriors encomanada al seu líder carismàtic Timo Soini. I la relació no pretén ser exhaustiva, queda lluny de la trentena a que m’he referit.\nÒbviament, els contextos són diferents d’un país a l’altre però és indubtable que s’està vivint un “moment populista”. Hi ha tants tipus de populisme que, tot i que no s’ha arribat a una definició clarificadora del terme, han aparegut distincions. Per exemple, es parla de populisme de dreta i de populisme d’esquerra. Christian Delarue, destacat membre d’ATTAC, la considera una distinció obsoleta. Partint de la idea de que el populisme neix de les preocupacions del poble i de l’existència de diverses concepcions d’aquest (ètnica, nacional, democràtica, social, etc...) les qual poden donar lloc a diferents discursos i ideologies (identitària, participativa, social, ecològica, etc...) i conseqüentment múltiples instrumentalitzacions, no totes bones ni totes dolentes Delarue comenta que el populisme és com el colesterol, n’hi ha de bo i n’hi ha de dolent.\nLes distincions recorren a qualificatius, especialment dels termes fonamentals de la ciència política. Recentment el president Puigdemont ha acusat La Moncloa de practicar el “populisme constitucional”. El qualificatiu ja va aparèixer el XIV Congrés del PP a Madrid el 25, 26 i 27 del 2002, referit al “patriotismo” en la Ponència reina del Congrés sobre “El patriotismo constitucional”, ponent de la qual era Josep Piqué, aleshores Ministre d’Assumptes Exteriors del Govern espanyol, presidit per José Mª Aznar. En l’apartat de Conclusions de la Ponència hi figura aquesta frase : Entendemos el patriotismo constitucional como el vínculo democrático entre españoles, titulares en común de la soberanía, que agrupados en torno a las libertades de la Constitución, forman una nación cívica y plural. És encertada l’expressió populisme constitucional, no se l’ha inventat el president Puigdemont. Forma part del marc conceptual espanyol.\nEn el paràgraf final de l’entrada Populisme (2) de 4 de desembre vaig fer referència a que en el moment de la seva redacció s’estaven celebrant eleccions presidencials a Àustria i un referèndum per a una reforma constitucional a Itàlia i que els resultats dels dos comicis podia tenir incidència en el fenomen populista, la qual cosa intentaria analitzar en les properes Entrades.\nTots dos n’han tingut. No per esperats han estat menys impactants. Les presidencials d’Àustria, tot i l’escassa rellevància política del President de la República, reduïda a funcions representatives, eren contemplades amb gran interès i l’elecció del candidat ecologista, que no es presentava com a tal, sinó com independent, ha sigut acollida amb entusiasme a les instàncies europees ja que és veu indicativa de que després de la victòria del Brexit al Regne Unit, de l’elecció de Donald Trump i d’un possible èxit del Front National a França a les presidencials del 2017, l’extrema dreta pot ser batuda.\nPel que fa el referèndum per a una reforma constitucional a Itàlia, Matteo Renzi ja en el moment de prendre possessió com a President del Consell italià va indicar clarament que una de les seves prioritats seria impulsar una reforma de les institucions i del sistema electoral. El referèndum va ser convocat i es va celebrar el passat diumenge 4 de desembre i en ser rebutjada per una ampla majoria (59,11 %), Matteo Renzi va presentar la dimissió.\nEn realitat, en els referèndums dels estats membres de la Unió Europea els electors no es pronuncien només sobre el text que se’ls sotmet, sinó sobre factors molt més amples, relatius a la seva política interna. Crec que es convenient recordar els que es van celebrar el 2005 relatius a la ratificació del projecte de Constitució Europea. Alguns estats varen optar per una ratificació parlamentària, altres per la via referendària, entre ells la República Francesa i el Regne dels Països Baixos que van tenir lloc amb pocs dies de diferència i en els quals la ratificació va ser rebutjada. Les motivacions dels electors francesos no eren les mateixes que les dels neerlandesos i les dues responien a respectives qüestions internes.\nEl referèndum italià ha esdevingut un referèndum contra Matteo Renzi. Les motivacions no van derivar de les virtuts o dels defectes de la reforma, van ser contra de qui la proposava. Un dels fenòmens polítics, probablement el més important, a l’Europa d’avui és l’increment de l’onada de populismes, a Itàlia sobretot. A finals del anys 80 i començaments dels 90, va aparèixer la Lliga Nord, el seu fundador Umberto Bossi ha apel·lat sistemàticament el poble contra les elits. A partir de 1994, Silvio Berlusconi ha practicat un populisme d’una altre mena, el de l’home de negocis que fa política multiplicant promeses contradictòries, fent atacs continus contra els seus adversaris i anunciant una ruptura total. Una prefiguració de Donald Trump. Més recentment, el Moviment 5 estrelles de Beppe Grillo, el qual disposa d’una autoritat absoluta tot i que practica una forma de democràcia participativa associant proposicions d’esquerra clàssica amb preses de posició d’extrema dreta especialment sobre immigrants.\nA Itàlia s’ha obert un període d’incertesa. És una de les grans economies d’Europa. Després del Brexit, el resultat negatiu del referèndum és un segon sotrac per la Unió Europea. No crec, però, que Itàlia es plantegi sortir-ne, ni tampoc de la zona euro. Tanmateix el rebuig ha evidenciat les dificultats de reformar Europa.\nI convé reformar-la !\nCENTRALITAT POLÍTICA ?\nS'anomena aporia una dificultat per resoldre un problema i es refereix a tot problema insoluble, és un impasse en un raonament procedent d'una incompatibilitat lògica. El centrisme és introbable. És una aporia. Què és la centralitat política? Qui és capaç d'explicar què és el centre en política? Com es pot situar un espai que depèn dels moviments dels partits que es troben a la seva dreta o a la seva esquerra i que sovint també es proclamen de centre? On se situa el centre entre l'arrogant voluntat de domini de Mariano Rajoy i del PP i el tronat i cada vegada més decrèpit jacobinisme del PSOE?\nEn el XV Congrés de CDC, celebrat a Barcelona el juny del 2011, es va manifestar obertament la tendència independentista de Convergència. Felip Puig, dirigent destacat, va parlar d'independència i d'estat propi i va dir que un nacionalista sempre hi pensa, no en parla quasi mai i hi treballa cada dia. Poc després del congrés, en una entrevista de Joan Tapia a Josep Maria Cullell publicada a El Periódico de 21 d'agost, l'entrevistat va afirmar que CDC va triomfar perquè va ser un partit de govern que va ocupar amb claredat i seny el terreny central. On va raure la clau: en la claredat i el seny o en la centralitat en si mateixa? Que la centralitat pugui ser ocupada sense o amb poca claredat i sense o amb poc seny es desprèn que hi pot haver més d'un centre i que no totes les polítiques que es proclamen de centre poden ser bones.\nLa tendència va ser imparable i en el XVI Congrés, celebrat a Reus el setembre del 2015, es va imposar clamorosament. Va ser tan gran l'allau d'esmenes independentistes que va resultar impossible recollir-les en el text de la ponència i es va declarar que totes quedaven assumides en esperit. En ella el partit parlava sense embuts de caminar cap a un “estat propi”. Convergència es declarava partit independentista i en el congrés fundacional celebrat el juliol del 2016 es convertia en Partit Demòcrata Català (avui Partit Demòcrata Català Europeu), el primer paràgraf del preàmbul de l'estatut del qual diu que és “un partit polític demòcrata, catalanista, independentista, europeista, humanista i republicà que serveix al progrés i la llibertat de Catalunya i dels ciutadans i ciutadanes”.\nEn el penúltim paràgraf del preàmbul es diu que el partit és pensat “amb el propòsit de servir al futur Estat amb vocació de centralitat política i d'esperit social, liberal i humanista”, “amb l'objectiu d'aconseguir convertir Catalunya en un Estat independent membre de la Unió Europea”. És una centralitat que dependrà del mateix partit, no de qui tingui a la dreta o a l'esquerra. La Unió Europea en els seus començaments va ser anomenada “país de tres rius”, que eren la ideologia democratacristiana, la socialdemòcrata i la liberal. La diferència entre aquestes rau en la diversitat de llurs afirmacions sobre la responsabilitat humana en i per la societat. Cap pretenia ser el centre en relació amb les altres.\nPublicat a El Punt Avui de 17/10/2016


Més vacunació de la grip, però pensant en la Covid-19 - Diari de Terrassa\nMés vacunació de la grip, però pensant en la Covid-19\nTots els anys vinc però aquest estic desitjant que me la posin perquè en tinc por. Vull prevenir-me de la grip per si agafo el “bitxo” (referència al coronavirus); així segur que no m’enxamparan tots dos a la vegada”, diu José Martínez, de 71 anys i veí del barri d’Egara. “De moment, ni jo ni ningú de la meva família ho ha agafat”, afegeix alleujant. José Martínez ahir és va vacunar a la seu del centre social i associació de veïns d’Egara, un dels múltiples espais que s’han habilitat aquest any per extreure la campanya de la gran majoria de cap’s. Esther Giménez, adjunta a la direcció del Cap Terrassa Nord, va explicar que van obrir mitja hora abans (a les deu del matí de dimarts) per la gran quantitat d’usuaris que esperaven fent cua a la plaça de la Immaculada”. Com a mínim entre 60 i 70 persones”, diu l’Esther. “Hi ha molta gent que ve per primera vegada, que no s’havia vacunat mai”, comenta. I això és bo. “Recomanem la màxima vacunació de la grip. Tant un refredat com la grip i el coronavirus tenen símptomes similar, i és important, per això, tenir controlada la grip”.\nEls ciutadans estan més conscienciats aquest any; això va provocar cues també a altres centres cívics. Al Montserrat Roig (Ca n’Anglada) hi havia una gentada, al voltant de les 4 de la tarda, esperant el seu torn a la porta. Quelcom similar va passar al Centre Cívic Francesc Macià (Sant Pere Nord) cap a les 6 de la tarda, quan es va formar una llarga cua. Alguns ciutadans s’han queixat que s’està donant hora a gent gran, major de 80 anys, pels dies finals de la campanya.\nPer entrar al centre social Egara no fa falta cita prèvia enguany. Se’n van recollint les targetes sanitàries i es va cridant pel nom. Molt sovint la mateixa Esther reparteix gel entre els usuaris que fan cua.\nUna d’elles és la Roser Serrano, que s’estrena amb la vacuna de la grip. “Treballo de cara al públic i tinc una malaltia antimmune. Aquest any, a tot això s’afegeix la Covid, que de fet jo ja l’he passada amb molt pocs símptomes. Per tot això, prefereixo vacunar-me i fer prevenció”. En termes similar s’expressa la Roser Garcia. “No sóc metge, però si agafes la grip i després la Covid, tot pot ser pitjor”, comenta. Entre els usuaris que esperen en la cua hi ha debat sobre la futura vacuna de la Covid-19, que sembla que tard o d’hora arribarà. Matilde Mogia es mostra molt favorable. “Crec que si te la posen, és perquè serà segura però igual estic equivocada”, diu. Sonia Moreno, que acompanya a la Matilde, creu que la clau serà “si és més o menys efectiva”. Altres usuaris mostren més dubtes. En el cas de la Juana Gavilán, que no ho veu del tot clar. “No estic segura si me la posaré. Potser quan arribi el moment, m’atreveixo però em fa una mica de por. De fet, estem fent un mica com de conillets d’Índies”. Per la seva banda, Luis Martínez ho té clar. “Jo em vull vacunar però, si puc, m’esperaré a veure com evolucionen les primeres vacunes. Quan estigui segur que són segures, llavors faré el pas. Però el que és segur que no serè dels primers a provar-les” I entre tant continuen entrant ciutadans a vacunar-se al centre social d’Egara. El procés és molt ràpid, tant que cap al migdia, només hi havia tres o quatre persones a la cua. El servei tancava a 1,30.\nEn el cas d’Anna Puertas es va vacunar per primera vegada simplement perquè ja li tocava. “No sóc persona de risc però ja tinc 60 anys i per edat em toca. No convé agafar la grip i si així, de passada, et treus de sobre un dels dos virus que ara ens amenacen, doncs millors”. També feia cua l’argentí José C. Gorrea, originari de Mendoza, que ja fa dotze anys que viu a Espanya, amb la seva família. “Vinc cada any. Tot el que pugui ajudar, benvingut sigui” L’Ajuntament de Terrassa ha cedit al departament de Salut quatre espais municipals per afrontar la nova campanya de vacunació de la grip, que enguany no es realitzarà als Centres d’Atenció Primària (CAP), amb l’excepció del CAP Est. El Casal de Can Parellada, el Centre Cívic Montserrat Roig, el Centre Cívic President Macià i el Casal d’Avis de les Arenes se sumen a altres espais destinats a la vacunació de persones de risc, per tal de minimitzar l’afluència de persones als CAP.\nLa campanya a Terrassa va començar dijous i s’allargarà fins a finals de novembre.Per vacunar-se no cal presentar la targeta sanitària i ni demanar cita prèvia, a excepció de les persones que depenen del CAP Antoni Creus i del CAP Terrassa Est, que sí que han de demanar cita prèvia, telemàticament o per telèfon. Les persones amb el CAP de referència Antoni Creus han d’anar al Casal de Can Parellada (c/ d’Amèrica, 33) de dilluns a divendres, del 16/10 al 01/12, de 9.15 a 13.30h. Les del CAP Sant Llàtzer, a l’Aula d’infermeria (c/ de la Riba, 69) el 20, 21, 23, 27, 28, 30 d’octubre i el 3, 4, 6, 10, 11, 13 de novembre, de 10 a 14h, o al Centre Cívic Montserrat Roig (Av. Barcelona, 180), de dilluns a divendres, del 19/10 al 13/11, de 15 a 17.30h. I els dels CAPs Rambla, Terrassa Oest i Terrassa Sud, al Centre Vallparadís (c/ del Castell, 31), de dilluns a divendres, del 15/10 al 30/11, de 8.30 a 14h i de 15 a 19h. Els pacients del CAP Terrassa Nord tenen més opcions: el Centre Cívic President Macià (Av. Francesc Macià, 189), el 21 i 28 d’octubre i el 4 i 11 de novembre, de 15.30 a 19 h, i el 22, 23, 29, 30 d’octubre i el 5, 6, 12 i 13 de novembre, de 10.30 a 13.30 h; a l’Associació de Veïns d’Ègara , el 20 i 27 d’octubre i el 3 i 10 de novembre, de 10.30 a 13.30 h; o al Casal d’Avis Les Arenes (carrer Farell, 2), el 19 d’octubre i 2 de novembre, de 10.30 a 13.30h, i el 26 d’octubre i 9 de novembre, de 15.30 a 19 h. Al CAP Terrassa Est es farà la vacunació de dilluns a divendres, del 19/10 al 13/11, de 10.30 a 12.30 i de 15 a 16.30h. En aquest cas cal demanar cita al 937 848 283.\nTemes:Cap, Centre, Cua, Els, Grip, Les, Novembre, Per, Persones, Terrassa, Vacunar


Homes amb faldilla pel dret a decidir i contra els prejudicis a Horta | Diari La República Checa\n14. Desembre 2019\nHomes amb faldilla pel dret a decidir i contra els prejudicis a Horta\nREDACCIÓ9 Setembre, 20190\nLa falda masculina o ‘kilt’, un dels signes d’identitat de la cultura escocesa, com a metàfora del dret a decidir i contra els prejudicis de tot tipus. Fa un any, dos veïns d’Horta de Sant Joan (Terra Alta), van decidir organitzar una trobada d’homes amb falda amb aquest esperit reivindicatiu. En aquella ocasió hi van acudir mitja dotzena de persones.\nEnguany, i com a preludi de la festa major, esperen que desenes d’homes secundin la convocatòria vestits amb faldilles. La cita és aquest divendres a la una del migdia a la plaça de Catalunya del poble. Tot plegat vol transmetre, segons un dels organitzadors, l’activista Jesús Carbó, qui assegura vestir habitualment amb aquest peça de roba, un clar missatge contra les pors i els estereotips, socials i culturals, als més joves.\nLa primera celebració, el dia 2 de setembre de l’any passat, va tenir lloc de forma gairebé “espontània”. Tot i que, en aquella, només van assistir sis persones, van veure potencial per “fer-ho gran”. “Els escocesos fan un acte democràtic molt lloable, que és fer un referèndum i ningú els posa problemes, i aquí ens peguen hòsties. Com havia la vinculació de les faldes vam decidir fer un acte reivindicatiu, sense fer èmfasi en cap aspecte, sumant-ho tot”, apunta. Fins i tot van intentar contactar amb les autoritats escoceses per proposar-los la idea.\nUn amic que vivia en aquell país els va ajudar a difondre-ho i la premsa d’Escòcia va acabar fent-se ressò de la iniciativa. L’activista hortolà nega, però, que es tracti d’una qüestió estrictament política, vinculada únicament amb el procés, el dret a decidir i l’afinitat política amb la causa independentista escocesa. La filosofia darrere de tot plegat es resumeix, en les seves paraules, així: “que cadascú sigui feliç, mentre no molestis l’altre quin problema hi ha? Si vaig amb falda, si m’agrada o no la independència, si vull anar amb pantalons, pintar-me les ungles o la inclinació sexual”, argumenta.\nPrimer et miren estranyats, després s’acostumen i després et diuen: jo també vull anar amb falda escocesa\nEls homes posen faldes i alguns, també, es pinten les ungles com a mostra de “suport” al col·lectiu LGTBI així com als adolescents amb la identitat sexual encara per definir, segons apunta Carbó. “Quan alguns et veuen amb les ungles pintades, que ets un home i heterosexual, s’animen. És molt engrescador aquest acte d’alliberament”, subratlla l’activista i organitzador, fundador també del col·lectiu ‘Home amb falda d’Orta’.\nEn realitat, explica, una part important de l’objectiu d’aquesta reivindicació és atacar “les pors”, una preocupació que li ve assegura, de les seves facetes de pare i mestre. “Deixar les pors de banda i demostrar, sobretot als adolescents i als petits, que ens omplim la boca de llibertat i de respecte, que tenim una gran quantitat de por del què diran, que no donem exemple”, rebla.\nEls ‘únics’ amb falda a Brussel·lesCarbó explica que la decisió de portar falda “va ser un acte per dir jo puc fer el que em dona la gana”. Una decisió que, poc a poc, va anar “engrescant més gent” del seu entorn. “Primer et miren estranyats, després s’acostumen i després et diuen: jo també vull anar amb falda escocesa\nEls ‘únics’ amb falda a Brussel·lesCarbó explica que la decisió de portar falda “va ser un acte per dir jo puc fer el que em dona la gana”. Una decisió que, poc a poc, va anar “engrescant més gent” del seu entorn. “Primer et miren estranyats, després s’acostumen i després et diuen: jo també vull anar amb falda escocesa”. Fins i tot, recorda, ell i els seu germà van convertir-se en els “únics” que portaven falda –dones incloses, precisa- a la manifestació de Brussel·les del desembre de 2017, fet que va cridar l’atenció de molts dels assistents a la protesta, inclòs el mateix Carles Puigdemont, segons relata.\nDe cara a la segona trobada d’aquest divendres, Carbó confia aplegar, com a mínim, entre 25 i 30 homes amb falda a la plaça de Catalunya d’Horta a partir de la una del migdia. Són els que, explica, ja han decidit comprar un ‘kilt’, sigui en botigues, per Internet o confeccionant-lo. Alguns, fins i tot, com passa a la mateixa Escòcia, han investigat per conèixer quins colors els podria correspondre en funció de la seva família. “És molt divertit. Les dones van dir: i nosaltres, què? Han organitzat la seva festa paral·lela i no sabrem com aniran vestides”, apunta. A la trobada, a més, esperen la participació d’integrants de les colònies escocesa, anglesa o irlandesa que habiten a les Terres de l’Ebre.\nÉs molt divertit. Les dones van dir: i nosaltres, què? Han organitzat la seva festa paral·lela i no sabrem com aniran vestides\nSegons Carbó, cadascú, ho pot fer aportant i reivindicant les seves pròpies idees i conviccions. “Alguns volien aparèixer amb una pancarta de no al Brexit”, explica, tot matisant que també estan oberts a la gent que vulgui expressar missatges favorables en aquest sentit. Un grup de Terol que toca música celta, Lugh, amenitzarà la trobada, que compta amb el suport de l’Ajuntament de la població.\npreviousLa sentència contra el procés serà pública el 16 d'octubre\nnextPort de Tarragona serà la seu mundial de la indústria del paper\nESCÀNDOL: Regidora podria haver falsificat la signatura del secretari de Torredembarra\nUns descerebrats malmeten el memorial de les víctimes dels atemptats de Barcelona i Cambrils\nBufetades entre mossos per una "desastrosa" investigació contra la policia de Vila-seca\n'Secrets de mar' en la catifa vermella de Shanghái\nAparten de la feina la regidora que ha falsificat documents


Tema 22  | Microbiologia (UAB) | Unybook\nTema 22 (2012)\nTema\t22:\tDomini\tBacterià\tTEMA 22: DOMINI BACTERIÀ Són organismes procariotes. En l’arbre, la distància en centímetres es suposa que es proporcional al temps evolutiu.\nDe bactèries hi ha molts grups (o phylums) però nomes presentarem els més importants.\nPHYLUM 5: Plantomyces Són bacteris que presenten una prosteca proteica, com un perúncle proteic que a l’interior no té citoplasma (no és una prolongació de la membrana!). El peruncle serveix als microorganismes de fixació. Els plantomyces solen ser bacteris aquàtics, per tant, gràcies al perúncle es podrà unir a nutrients, superfícies.\nÉs un bacteri sense peptidoglicà a la paret.\nEl cicle vital d’aquests bacteris és per gemmació, en el cicle hi pot haver la forma en perucle i l’altra flagel·lada, que és el resultat de la gemmació de la cèl·lula amb peruncle que allibera una cèl·lula amb flagel que en algun moment es diferencia i genera un peruncle.\nDins de la cèl·lula hi ha una membrana interior que és un sistema de compartimentalització intracel·lular que els permet emmagatzemar-hi el genoma (no és un nucli!).\nAquestes bactèries poden ser quimioorganòtrofes o fer la respiració o la fermentació.\nPHYLUM 10: Espiroquetes Són gramnegatives, la característica més important és que malgrat que són gramnegatives de forma bacilar tenen una forma com de molla. Dins d’aquestes espiroquetes hi ha diferents grups en funció de la serva relació amb l’oxigen (leptospira, treponema, borrelia) Tenen un filament axial que es pot interpretar com un flagel que té al voltant del cos cel·lular (està embolicant la cèl·lula), aquest flagel està recobert per membrana, és com un endoflagel. Aquesta espiroqueta té moviment i el seu moviment és característic, té un moviment de contracció .\nSobre la cèl·lula hi ha diferents filaments que envolten al cos (cilindre protoplasmàtic i endoflagels) i sobre de tot això una beina de membrana plasmàtica que ho recobreix tot.\nEl grup és molt variat, estan dispersos pel món i poden ser patògens, Tenen hàbitats diversos (fangs, aigües, cavitat bucal...) i alguns poden fer simbiosi amb protozous i tèrmits. La treponema pallidum causa la sífilis i nómes es pot veure en microscòpia òptica de camp fosc, la treponema saccharophilum no causa maltalties, la borrelia té un genoma lineal i causa malalties en humans, i la leptospira interrogans infecta a humans i gossos.\nPHYLUM 11: Deinococcus Té forma de coc, es presenta en parelles o dobles parelles (tètrades). És grampositiu i la seva característica principal és la gran tolerància a la radiació. Malgrat que és 1\tTema\t22:\tDomini\tBacterià\tgrampositiu, té una capa molt gruixuda de peptidoglicà: vàries capes de paret i a sobre una membrana externa. Això els fa resistents a les radiacions (fins 5 milions de rads).\nA més a més, tenen una elevada capacitat de reparació de DNA. L’espècie mes coneguda és denioccoccus radiodurans.\nPHYLUM 11: Thermus És un bactèria aquàtica i termòfila. La thermus aquatica ésla bactèria d’on obtenim la Taq polimerasa per fer les tècniques de PCR (pot actuar a 95ºC). És gramnegativa i té un peptodoglicà amb ornitina. També és aeròbica.\nBACTERIS FOTOSINTÈTICS Són bacteris que poden utilitzar la llum com a font d’energia (fototròfics), d’una banda hi ha els cianobacteris (phylum 3) per l’altra els bacteris verds (pertanyen a dos phylum diferents: 9 i 12) i finalment els bacteris vermells (són proteobacteris).\nCIANOBACTERIS Fan la fotosíntesi oxigènica (en presència d’oxigen). Fan la fosforilació cíclica i no cíclica, per captar la llum fan servir clorofil·la i biliproteïnes (especialment la ficiocianina i ficoeritrina).\nEls cianobacteris presenten replegaments de membranes (membranes lamel·lars) on s’acumulen els pigments. S’especula que van ser els primers fototròfics oxigènics.\nEls cianobacteris tenen molta diversitat morfològica (unicel·lulars, filaments, altres que fan vesícules de gas-aquàtrics normalment) Exemples: Sprirulina, Oscillatoria, Nostoc, Synechococcus.\nEn els cianobacteris també hi ha diferenciació cel·lular, en els que fan filaments i hi ha cèl·lules anomenades heterocists que poden fixar nitrogen. L’heterocist en el seu interior té condicions anaeròbiques, té impermeabilitat a l’oxigen, Encara que a l’exterior hi hagi oxigen. El nitrogen fixat és passat a les altres cèl·lules.\nEls cianobacteris tenen una àmplia distribució en els hàbitats terrestres i aquàtics, solen ser molt resistents a les temperatures i a les sals.\nBACTERIS VERDS Tenen totes les formes cel·lulars, els filaments es mouen per lliscament. Fa fotosíntesis anoxigènica (en absència d’oxigen), els compostos donadors d’electrons són orgànics i inorgànics. Fan la fotofosforilació cíclica o transport invers d’electrons. Tenen bacterioclorofil·la a la membrana plasmàtica (c, d o e) i clorosomes.\nBACTERIS VERDS DEL SOFRE Son anaeròbics estrictes i fototròfics obligats. El seu hàbitat ha de ser un lloc amb llum però sense oxigen. Produeixen sofre inorgànic i ho dipositen en dipòsits extracel·lulars de sofre. Exemple: chlorobium. Estan en ambients aquàtics il·luminats, sense oxigen i rics en sulfur. Alguns fan una mena de simbiosi (consorcis).\nBACTERIS VERDS DEL NO SOFRE 2\tTema\t22:\tDomini\tBacterià\tSón anaeròbics facultatius, poden ser aeròbics o anaeròbics. Són filamentosos. Són fototròfics en condicions anaeròbiques però en condicions aeròbiques són quimioheteròtrofics (a la foscor).\nNo resisteixen elevades concentracions de sulfur d’hidrogen. Tenen bacterioclorofil·la (a i c) i clorosomes. El seu hàbitat són ambients aquàtics il·luminats, pobres en sulfur.\nBACTERIS VERMELLS (Proteobacteris) Tenen formes de bacil, coc o espiril. Les espècies que són mòbils és perquà tenen flagels, poden fixar nitrogen en condicions anaeròbiques. Tenen pigments carotenoides (per això els anomenem vermells), i bacterioclorofil·les. Fan fotosíntesi anoxigènica, i la fotosoforilació cíclica. Tenen invaginacions de membrana on s’acumulen els pigments.\nBACTERIS VERMELLS DEL SOFRE Son anaeròbics estrictes i fototròfics obligats. Utilitzen intermediaris del sofre però els productes del sofre s’acumulen a l’interior cel·lular.\nEl seu hàbitat és igual que el dels bacteris verds del sofre.\nBACTERIS VERMELLS NO DEL SOFRE Anaeròbics facultatius, fototròfics, quimioheterotròfics, o quimiolitotròfics. No resisteixen elevades concentracions de sulfur d’hidrogen però el poden utilitzar, també poden fixar nitrogen.\nDels bacteris vermells se n’utilitzen els pigments.\nIMPORTÀNCIA PRÀCTICA DELS BACTERIS Els bacteris han tingut diferent importàncies: -Els bacteris vermells no del sofre i cianobacteris s’han utilitzat com a fixadors de nitrogen.\n-La cianobactèria spirulina s’ha utilitzat com a font de matèria orgànica i producció de la vitamina B12.\n-Els bacteris vermells i verds del sofre s’han utilitzat per produïr sofre i per eliminar sulfur s’hidrogen dels conreus.\n-Els bacteris vermells s’han utilitzat en la indústria aprofitant els seus pigments.\nMicrobiologia - Tema 22 (2014) Apunte\nMicrobiologia - Tema 22: Bacteris gramnegatius (2013) Apunte\nMicrobiologia - 22-Interaccions al medi aeri i terrestre (2017) Apunte\nMicrobiologia - Tema 20 (2014) Apunte


Manual Sumari Entrevistes pendents de concertar\nEntrevistes pendents de concertar\nPer concertar les entrevistes que us han demanat\nTasques que hauríeu de saber fer abans de començar: Crear entrevistes, Demanar una entrevista als pares\nTant si els tutors són qui demanen entrevistes i des de consergeria es concerten com si les demanen els pares i es concerten des de consergeria o ho fa el mateix tutor, és des d'aquest bloc des d'on ho podeu fer.\nQuan algú dona d'alta una entrevista pot indicar que el dia i hora es concertin des de consergeria, i és des d'aquest mòdul que s'ha de fer. Si heu configurat Clickedu perquè els pares puguin demanar entrevistes, les peticions també arribaran a aquest mòdul.\nSense aquest permís, si un càrrec o tutor té peticions d'entrevista, també pot accedir a aquest mòdul si teniu activada la configuració Assignació d'entrevistes pròpies (Administració > Tipus, configuracions i importacions/exportacions > Altres configuracions > id. 673).\n1. Des del bloc Sumari, cliqueu Entrevistes pendents de concertar.\nSi teniu el permís Concertar entrevistes amb els pares veureu totes les peticions d'entrevista. Si no, veureu només les vostres entrevistes.\n2. Per concertar el dia i hora d'una entrevista cliqueu (Concertar).\nAquí podeu concertar l'entrevista igual que a Crear entrevistes o a la fitxa de l'alumne.\nTambé podeu esborrar una petició amb la icona .