El Govern obre una nova convocatòria d'ajuts de 12M€ per ...\nInici | Notícies | El Govern obre una nova convocatòria d'ajuts de 12M€ per fomentar la competitivitat de les cooperatives agràries catalanes\nEl Govern obre una nova convocatòria d'ajuts de 12M€ per fomentar la competitivitat de les cooperatives agràries catalanes\nAquests ajuts faciliten la concentració i la intercooperació com a factor d'incentivació que contribueixi a incrementar la dimensió econòmica i social d’aquestes entitats.\nLa dotació econòmica prevista per al trienni 2022, 2023 i 2024 ha augmentat en 2,1 milions respecte al 2021.\nEl Govern ha establert ajuts pluriennals per fomentar la millora de la competitivitat de les cooperatives i altres entitats associatives agràries mitjançant la concentració i la intercooperació. L’objectiu és incrementar-ne la dimensió econòmica i social, així com potenciar les zones rurals i facilitar-ne el desenvolupament, amb l’adopció de mesures de modernització de gestió empresarial i de comercialització que n’augmentin la competitivitat.\nEl sector cooperatiu agroalimentari de Catalunya s’ha vist molt afectat, com tants altres, per la situació sanitària derivada de la Covid-19. El Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural, per tal de pal·liar els efectes de la crisi, va atorgar el 2021 un total de 9,8 milions d’euros amb l’objectiu de millorar la competitivitat de les cooperatives i altres entitats associatives agràries mitjançant la concentració i la intercooperació, com a factor d'incentivació. Aquestes línies d’ajuts s’orienten a la millora dels processos productius i de transformació i la capacitat comercial i de projecció de marca.\nAmb aquests ajuts, es volen impulsar projectes transformadors que són el futur del teixit cooperatiu. Per aquest motiu, cal incentivar-los fomentant la intercooperació, de manera que es concentri l’oferta i s’incrementi així la competitivitat. En aquest sentit, créixer i fomentar les grans inversions esdevé la manera més factible per reduir els costos amb economies d’escala, per millorar el poder de negociació i per desenvolupar accions de diferenciació mitjançant la innovació per diversificar el risc. Augmentar la dimensió empresarial contribueix a disminuir les estructures innecessàries que llastren la competitivitat i resten viabilitat a l’economia cooperativa agrària.\nAquests ajuts volen tenir un gran impacte econòmic i social que provoqui canvis estructurals importants en tot el sector agroalimentari. El cooperativisme agrari, davant la situació generada per la pandèmia, ha observat que s’obre una oportunitat perquè les cooperatives puguin guanyar prestigi i valor davant del consumidor que tria productes de proximitat i de qualitat. Les cooperatives agràries poden esdevenir un bé específic pel conjunt dels ciutadans.


Tractament de trombofilies – UEG Clíniques\nLa implantació limita l’èxit de qualsevol cicle de fecundació in vitro (FIV). Actualment, no sabem quines són les interaccions complexes de factors endometrials i embriològics que afecten la implantació. Algunes de les causes que es postulen per les fallades repetides d’implantació i avortaments recurrents inclouen les trombofilies. Moltes d’elles tenen una base genètica.\nA les nostres clíniques estudiem quina pot ser la causa dels avortaments recurrents i, si es creu necessari, et realitzarem l’estudi de 8 variants genètiques que tenen a veure amb la trombofilia i, predisposen a aquests avortaments. Juntament amb una anamnesi complerta, valorarem quin és el millor tractament per evitar que es tornin a repetir i puguis tenir una gestació a terme.\nPer a quins pacients està indicat aquest estudi:\nAvortaments espontanis recurrents consecutius de causa no filiada.\nFallades repetides d’implantació.


Vas de les Naus – Museu de Badalona\nEts aquí: Inici1 / Col·leccions2 / Època ibèrica3 / Vas de les Naus\nVas de ceràmica ibèrica amb decoració incisa S’hi veuen dos vaixells grecs, un arribant i l’altre allunyant-se de la costa. L’aigua està representada amb línies trencades i al fons es dibuixa la línia de la costa, amb la imatge esquemàtica de les muntanyes. Aquesta decoració constitueix una de les poques escenes marítimes proporcionades per l’arqueologia catalana. Peça trobada al poblat ibèric del Turó d’en Boscà.\nMaterial: Ceràmica Dimensions: 10,9 x 10,8 cm Ref.: MB 4581


TAC12 TV - Fem que passi. Capítol 82\nFem que passi. Capítol 82\nAquesta setmana parlarem de la salut del voluntariat al nostre territori, per això hem convidat a la Cristina Rodriguez Millán, tècnica Federació Catalana de Voluntariat Social a Tarragona i Terres de l'Ebre, per saber més d'aquest ens i què podem fer nosaltres. A més a més, presentarem la imatge gràfica del concurs musical de Tac 12 "la cançó de l'estiu" i alguna sorpresa més.\nMés en aquesta secció: « Fem que passi. Capítol 81 Fem que passi. Capítol 83 »


El càncer es pot transmetre per via sexual?\nEn termes globals el càncer no es transmet per via sexual ni és contagiós. Alguns tipus de càncer poden ser influenciats per algun virus que es transmet de persona a persona a través de les relacions sexuals, com és el cas del virus del papil·loma humà (VPH). No obstant, la gran majoria de persones que tenen el VPH no desenvolupen càncer.\nPuc contagiar-me del càncer de la meva parella amb les relacions sexuals?\nNo. El càncer no es contagia. Si la vostra parella té càncer no el podeu adquirir per via sexual.\nTenir relacions sexuals durant la malaltia pot empitjorar el càncer?\nNo. De fet, el sexe i tota l’estimació i sentiments que comporta pot ser positiu per a les persones que tenen càncer. El sexe no augmenta les probabilitats que el càncer es dissemini o empitjori.\nLa quimioteràpia pot estar present en els fluids corporals?\nEs desconeix si els fàrmacs utilitzats en la quimioteràpia poden estar presents en els fluids vaginals o en el semen. Per més seguretat, pot ser útil la utilització de preservatius durant el temps que s’està rebent quimioteràpia i fins a un mes després d’haver-la finalitzat. La utilització d’elements barrera anticonceptius elimina qualsevol risc potencial.\nQuan puc quedar-me embarassada?\nPer a les dones que encara són fèrtils, és important evitar l’embaràs durant els tractaments i fins a un temps després d’haver-los finalitzat. L’objectiu és evitar riscos que podrien afectar directament la formació del fetus. Consulteu amb el vostre metge o metgessa quin seria el moment més adequat.\nCom puc superar la fatiga i tenir sexe?\nProveu de descobrir els moments del dia en què us sentiu amb més energia i compartiu amb la parella posicions que no demandin excessiva activitat i que aquesta no requereixi de temps perllongat.\nEm sento violent amb les meves cicatrius, però vull tenir relacions sexuals\nÉs important parlar obertament amb la parella. Sovint la parella no és tan conscient de les cicatrius com un/a mateix/a. Després d’expressar els sentiments, un/a se sent generalment més alleujat.\nCompartint es pot trobar un camí propi diferent o gradual, com per exemple, començar les relacions sexuals amb penombra, o bé, en els casos en què es porta pròtesi externa de mama, amb els sostenidors o tops posats. En els homes també pot ajudar estar parcialment vestit. Cadascú trobarà el que és més confortable per a tots dos.


Foravial: THULE (1)\nAhir, després d'embarcar en el Sírius, vàrem prendre un decidit rumb nord envers Thule.Una nit tranquil·la amb vents de força 2 del tercer quadrant. I que duri!Hem acabat passant el matí a coberta enraonant del nostre pretès destí. Un dels expedicionaris, catedràtic de no sé què antic a Magúncia, ens ha adreçat unes doctes explicacions:Hesíode, a Els Treballs i els dies, a l'hora d'explicar els primers temps, la mítica Edat d'Or (i s'hauria d'haver forrat amb els drets d'autor de l'expressió), deia que llavors "els déus, vestits d'aire, marxaven entre els homes". Més tard, el gran periodista que fou Herodot, va precisar molt més al escriure que "Thule era una illa de glaç on visqueren els homes transparents". I Thule era la capital dels Hiperboris -uns gegants immortals-; i a Hiperbòria era on Apol·lo acostumava a passar els hiverns. El fet és que el relat d'Herodot i la recerca de l'ambre i l'estany, van excitar al gran navegant marsellès Pitees a fer el primer gran viatge pel nord de l'Atlàntic i acostar-se (o a arribar) a Thule-Islàndia. També, en un moment o altre, i segons les versions, Hèrcules, els argonautes o Enees també havien fet un viatget pel Gran Nord.Un altre dels expedicionaris, un professor d'història a Friburg, ens ha explicat que ara fa de molt mal saber les connexions que hi havia entre el món cèltic, l'escandinau i el dels grecs; però que aquestes es poden rastrejar en la persistència del mite de Thule... "Fins i tot Val, el Valent Prince Vailant dels temps del Rei Artús, era fill d'Aguar, el rei de Thule desposseït del tron per l'usurpador Sligon."Més tard hem fet el vermut, que hem pogut acompanyar amb un concert ben oportú quan no sé qui ha recordat que tenia el vídeo de la Damnació de Faust de Berlioz i ens ha proposat de visionar "La balada del Rei de Thule".Just començar a escoltar-la, un erudit filòleg de la Universitat de Coimbra m'ha comentat que la traducció d'aquests versos de Goethe al francès era obra de Gérard de Nerval. "Ostres! El maleït que va escriure per primer cop la paraula "surrealisme", com va reconèixer Breton." "Sí, sí...aquest, aquest!"Havent dinat tothom ha fet via cap a la seva cabina i m'he quedat sol a coberta fent una pipa.Mentre estava rumiant en tot plegat se m'ha acostat un mariner -que no tenia vist- cepat com un bou, amb el cap rapat i lluint una samarreta vermella amb un Oi! ANTINAZI estampat al pit. I, a tall de salutació, m'ha etzibat un sec: "Té collons lo de Thule!" -deixant clar que tenia ganes de conversa-, i ha afegit: "Toca ventilar-me... Tot el dia a màquines... el cap com un bombo"I tot seguit ha encès una bona trompeta que portava ja liada.Resumiré la història que m'ha estat explicant. Es veu que no per atzar s'havia enrolat en aquell vaixell; que, quan va saber que la destinació era Thule va fer l'impossible per a participar, donat que, de feia temps, això de Thule era una de les seves grans cebes: "I no per a fer cap estudi, no... És molt possible que a Thule hi ploguin hòsties i, quan petin, no m'ho voldria perdre per res del món!" Aquí m'ha explicat que al seu avi l'havien gasejat en un camp d'extermini i que, ja de ben petit, s'havia posat a estudiar als nazis "per si de cas podia fer les paus..." El cas és que, de tant persistir, s'havia convertit en un expert en aquestes qüestions: "no m'interessa tant el passat com saber dels grups que ara mateix s'estan movent en la foscor." I ha afegit: "I és que no tens res a fer si no coneixes l'enemic... i, això de conèixer, no és cosa que s'improvisi d'un dia per l'altre!"; tot demostrant la profunditat del seu pensament bel·licós.Com que seguidament m'ha advertit de què a l'hora d'acostar-se a aquests radicals calia anar amb peus de plom, i que "no tenen manies però sí molts ajuts, i no triguen a fotre-te-la"; ara per prudència no escriuré res de tot el que m'ha explicat de la vigència de la Societat Thule, de l'ocultisme nazi, de la Gnosi Hiperbòria, i de mil coses llefiscoses més (espero que tothom entengui la meva circumspecció, que hi ha un límit del dicible, i que no puc reproduir aquí les seves enèrgiques expressions).Sols diré del curiós final de la nostra conversa, quan li he demanat: "Imagino que durant la teva recerca, en un moment o altre, t'hauràs trobat amb el budisme?""Cony, és curiós, ara que ho dius sí... És veritat. Els nazis varen respectar als budistes alemanys... I Hitler era un afeccionat al ioga... Quina cosa!"continuarà\nGirbén, estàs segur que t'has embarcat al Sirius? El passatger de Coimbra em fa sospitar que es tracta de l'Aurora. No hi viatgen també savis de Salamanca i de Friburg?\n15 de gener de 2010 a les 18:36\nAllau, no siguis ara perepunyetes, que t'he posat òpera.La veritat és que a la web de l'Aroutcheff (un francès que fa maquetes de tots els vehicles de la BD franco-belga) sols vaig trobar-hi el Sirius.La qüestió era treure ferro a un tema "espinós".I t'asseguro que això del savi de Coimbra és cert. Tinc un llarg PDF que analitza totes les traduccions al portuguès de la Balada del Rei de Thule. Deep Internet, ja saps.\n15 de gener de 2010 a les 18:53\nOstres! Aquest (1) del títol fa preveure una saga, i me n'alegro perquè és un tema apassionant. S'hi mesclen tantes coses que en podria sortir un tractat immens, més o menys similar al què passa amb l'Atlàntida.La connexió nazi, si has mirat per internet, ja veus que arriba fins avui. I per cert, molt bona la conya amb el Sírius. Jo també tinc "L'estel misteriós" (una de les 100 millors obres literàries, segons Quim Monzó). En canvi, sempre s'aprèn alguna cosa: no sabia aquest detall de Nerval.\n15 de gener de 2010 a les 19:21\nEm sap greu, Lluís, però s'acaba al (i 2); i després faré un ramadà-blocaire, que la feina em demana silenci. Al primer redactat, el mariner skin es quedava a gust dient-ne de grosses de tot el que ell sabia d'aquestes connexions. Tanmateix,quan vaig rellegir-ho vaig considerar si valia la pena exposar-me tant, que els buscadors troben les coses, i que al cap i la fi sóc ben fràgil.Fins a un cert punt aquest és el tema de fons.La resta sí, molta diversió. Ja et passaré un platillo volante del paio que ha fet el Sirius.\n15 de gener de 2010 a les 20:00\nHola, estic de polissó en aquest vaixell. No ha estat la destinació la que m'hi ha arrossegat (ho confesso, no m'atreuen gaire el llocs mítics, perquè ja em fascinen prou els reals), sinó la personalitat del capità, perquè és una garantia d'aventures per als seus tripulants. Estic delerós per saber on "realment" ens vol portar aquesta vegada...\n16 de gener de 2010 a les 12:48\nT'equivoques, Jaume, jo sols sóc un jove reporter embarcat al Sirius. Al capità el coneixeràs -i el sentiràs parlar llargament- a la segona entrega. Just ara estava prenent nota de les seves explicacions sobre Thule. I "realment" en sap un niu!\n16 de gener de 2010 a les 12:58\nEl 1938 i 1939 Himmler va enviar una expedició al Tibet per demostrar que el propi Buda era descendent dels Arians. Dirigida per un excèntric Schäfer amb ganes de pujar graons a les SS i l'"antropòleg" Bruno Beger que mesurava cranis i nasos per l'altiplà. El regent tibetà al Potala, el Dalai Lama tenia només 4anys, va acceptar de bon grat l'oferta d'armament per part d'Alemanya. El mateix 1939 un espia japonès entrava al Tibet per Mongòlia. Quins equilibris!I l'oracle de Nechung ja els ho va dir "El mal vindrà de l'ocell metàl·lic" ...\n17 de gener de 2010 a les 13:19\nI mira que n'arriba a ser d'enrevessat i fosc tot això, Lluís.La colla que dius del Tibet, provenia de la societat Thule...Aquí entraria la conjunció alpinista/nazi/tibet del Heinrich Harrer.No recordo que a "Set anys al Tibet" digués res del pas dels alemanys, quan per força, i més sent ell austríac, n'havia de tenir notícies. Es una època que fot molta pudor!\n17 de gener de 2010 a les 13:50\nExacte! No interessava que se sabés el seu passat a les SS, Hollywood es va gastar 90 mil·lions de francs suïssos per crear una icona! Quan el van descobrir al 1997, veient-se atrapat, primer ho va desmentir i llavors va dir que ell només ho havia fet perquè després de pujar la cara nord de l'Eiger, el Führer també pensés en ell per l'expedició al Nanga Parbat.Es va fer el despistat justificant que ell era només un alpinista, que no sabia res més.Déu n´hi do!\nHarrer forma part del panteó de les meves lectures infantils, amb Verne, Heyerdal, Guillermo..., d'aquell garbuix fabulós entre realitat i ficció que la historia sembla voler rossegat. Imagino els seus darrers anys, arrossegant la vergonya de la veritat i preguntant-se el perquè d'una elecció i, encara més, el perquè d'un silenci.\n17 de gener de 2010 a les 19:16


Comença la vigilància en algunes platges de la Costa Brava el primer dia de fase 2 La República\nACN Blanes / Palafrugell.-Comença la vigilància a les platges d’algunes poblacions de la Costa Brava el primer dia de fase 2. Els municipis han optat per diverses fórmules per garantir […]\nACN Blanes / Palafrugell.-Comença la vigilància a les platges d’algunes poblacions de la Costa Brava el primer dia de fase 2. Els municipis han optat per diverses fórmules per garantir que es compleix la distància de seguretat, sobretot en aquelles cales o racons on acostumen a concentrar-s’hi més banyistes. A Blanes (Selva), han contractat informadors que des d’avui s’asseguren del compliment de les restriccions. La previsió de pluja ha reduït l’afluència de banyistes. Alguns veïns, amb ganes de platja, s’estan a la sorra però hi ha pocs valents que s’atreveixen a endinsar-se a l’aigua. La Policia Local de Palafrugell (Baix Empordà) i agents cívics pentinen els passejos marítims i les cales per assegurar que es compleixen les mesures de seguretat.\nHi havia ganes de platja però el temps no ha acompanyat. La regió sanitària de Girona ha entrat aquest dilluns a la fase 2 del pla de desescalada i ja es permet anar a la platja a parar el sol i a banyar-se. Arreu del litoral gironí, grups de banyistes han desafiat la previsió de pluja i han anat a gaudir del sol que s’ha deixat veure amb estones de núvols i temperatures més baixes. Alguns ajuntament ja han començat la vigilància a platges i cales per garantir que es compleixen les restriccions i que els usuaris respecten la distància de seguretat. Els ajuntaments han optat per diverses fórmules, però el gruix de les mesures -com ara sectoritzar platges o desenvolupar aplicacions per saber si l’aforament està complet- s’aniran implantant a mesura que s’aixequin els impediments de mobilitat. Mentre no està permesa la mobilitat entre regions sanitàries ni l’arribada de turistes estrangers, ajuntaments com els de Palafrugell o Blanes han començat aquest dilluns la campanya informativa i de vigilància. L’objectiu, remarquen des dels dos municipis, és garantir que es pugui gaudir de les platges amb seguretat i responsabilitat. Blanes compta, des d’avui, amb sis informadors a peu de platja que vetllen des de les deu del matí i fins a les sis de la tarda pel compliment de les restriccions. “El que tenim molt clar és que la platja ha de ser un espai de lleure i de gaudi en família, i que ha de continuar sent així però amb seny”, ha afirmat l’alcalde de la població, Àngel Canosa, que subratlla que la finalitat dels controladors és informar i ajudar els usuaris de les platges. L’alcalde sosté que la millor manera de contribuir a evitar rebrots de covid-19 és la coresponsabilitat de tothom: “Ens hem de cuidar els uns als altres, no podem deixar la nostra seguretat en mans de controladors o de socorristes, entre tots hem de permetre que tothom pugui gaudir de les platges, amb les limitacions que hem de seguir”.Tot i el mal tempsDes de les deu del matí, els informadors han recorregut les platges de Blanes, apropant-se als grups de persones que han decidit aprofitar el primer dia en fase 2 per parar la tovallola i preguntar-los si tenen algun dubte sobre les activitats permeses i oferir-los l’ajuda que necessitin. “Era el primer dia, les filles ens han deixat els nets, i ens feia molta il·lusió venir, per a nosaltres la platja és la nostra essència i és meravellós tornar a venir”, ha afirmat Giovanna Fossati. “Encara que faci aquest dia, volíem venir”, hi ha afegit Paula Fossati.De dilluns a dijous, hi haurà tres informadors a la platja de s’Abanell, un a Blanes centre i un a la de Sant Francesc. Els caps de setmana, en seran dos a la de s’Abanell, en mantindran un a la del centre i n’hi haurà dos a la de Sant Francesc. “Entenem que el cap de setmana hi haurà més gent de fora i allà hi haurà més feina”, ha explicat el cap de Protecció Civil, Josep Lluís Pouy.Per la proximitat de Blanes amb l’àrea de Barcelona, Canosa ha remarcat que continuaran fent controls per evitar que es fan desplaçaments que encara no estan permesos, aprofitant el reclam de les platges obertes: “Estem encantats que la gent vingui, però que ho facin quan toqui i de la manera que toca”. Codi de colors a PalafrugellA diferència d’altres municipis amb grans extensions de sorra (com Roses, Castelló d’Empúries, Torroella de Montgrí o Platja d’Aro) el litoral de Palafrugell està esquitxat de cales i platges petites: Calella, Llafranc i Tamariu. I això, fa necessari fixar-hi un límit màxim d’aforament de cara a aquest estiu. L’ajuntament desenvoluparà una aplicació per a mòbils i contractarà catorze agents cívics i preveu que tot això ja estigui implantat quan la regió sanitària entri en fase 3 i hi hagi més mobilitat. Mentrestant, han situat uns plafons informatius als accessos a les cales i platges i assenyalaran amb un codi de colors si l’aforament està complet o no. El color verd, marcarà que hi ha lloc i es pot accedir a aquella platja, el vermell indicarà que no hi cap més gent i que cal anar a buscar un altre espai on parar el sol. El cap de la Policia Local de Palafrugell, David Puertas, ha explicat que el dispositiu se centra ara en fer molta pedagogia perquè tothom tingui clar quines mesures de seguretat han d’adoptar a les platges. “Les nostres platges són relativament petites i si s’arriba a l’aforament màxim les haurem de tancar, l’objectiu és que tothom pugui gaudir de les platges de manera segura”, ha afirmat. A més, també ha subratllat que faran servir drons per tenir ulls en aquelles cales de més difícil accés. Estrenant la platjaAquest dilluns al matí, alguns veïns també han decidit estrenar la temporada de platja. Un matrimoni, Toni González i Núria Bayot, han explicat que, després de mesos de confinament, parar la tovallola i banyar-se a la platja els dona “sensació de llibertat”. “Hem baixat caminant d’on vivim, que està a una horeta caminant, i hem acabat amb un bany”, han detallat Una àvia que s’estava amb el net a la platja de Calella, Sílvia Rodríguez, ha admès que s’esperava que hi hagués més gent i, per això, s’han situat ja en un racó amb les roques per mantenir la distància de seguretat. “No hi ha gaire ningú, em sap greu per la gent que no ho pot gaudir, però per a nosaltres és un luxe”, ha dit. “Estrenem la platja que tant ens agrada”, ha conclòs.


34 BONICS POEMES D’AMOR PER A ELL DES DEL COR - CITES\nPoemes d’amor per a ell\nEsteu a la recerca de crear alguna cosa especial per al vostre xicot? Voleu expressar el vostre amor per ell mitjançant poemes d’amor romàntics? No us preocupeu més perquè som aquí per donar-vos el que heu estat buscant. Aquests poemes d’amor són perfectes per actuar com a alternativa sempre que sentiu que les vostres pròpies paraules no seran suficients. També us poden servir com a idea per començar a crear els vostres propis poemes. Mitjançant l’ús d’aquests poemes d’amor romàntics, podreu explicar el costat més fort i dolç del vostre xicot o marit. No només generarà la seva confiança de tenir-te en la seva vida per sempre, sinó que també li farà estimar-te més que el que t’estimava abans.\nAquests poemes d’amor romàntics també demostren que els homes mereixen sentir-se especials de tant en tant. Si creieu que els homes no ploren, aquests poemes d’amor us demostraran que esteu equivocats. Les paraules d’aquests poemes segur que tocaran l’ànima del vostre home. Tant se val si és llarg o curt, sempre que sigui sincer i pur.\nL’expressió de l’amor no sempre ha de ser magnífica, de vegades hi ha bellesa en la senzillesa. Així que si creieu que aquests poemes d’amor parlen del que sent el vostre cor, escriviu-los a les vostres notes i murmureu-los a les orelles.\n1. El veritable amor es mesura per la profunditat que cau\n[True Love de Piet Modiba]\n2. Mai no et vaig conèixer realment\nEres només un amic més\nPerò quan et vaig conèixer,\nDeixo que el meu cor es dobli.\nNo podia evitar records passats\naixò només em faria plorar\nVaig haver d’oblidar el meu primer amor\ni provar a l'amor un altre intent\nAixí que m’he enamorat de tu\ni no et deixaré anar mai\nT'estimo més que ningú\nSimplement havia de comunicar-ho\nI si mai us pregunteu per què\nNo sé què diré\nEls meus sentiments per tu mai canviaran\nNomés sé que els meus sentiments són certs\n[Realment no ho sé]\n3. Estic al llit sola a la nit i em pregunto per què sóc aquí.\nFaig molt per tothom\nPer què no mostren que els importa?\nVaig conèixer aquesta noia que em deia que m’estimava\ncosa que fa temps que no sentia.\nEm va fer servir pels meus diners\nquina passejada em va portar.\nHi ha tanta ferida que sento, tanta ràbia atrapada dins.\nDe vegades m’agradaria que el meu pare fos aquí, però per a mi no és viu.\nNo tinc amb qui parlar\nAquestes drogues semblen ser l’única manera\nResulta que és mentida igual que el somriure que em posava cada dia.\nSé que a fora estic somrient, és la cara que et faig fals,\nPerò a dins la meva ànima plora i no puc fer res.\nSé que la meva família m’estima,\nHi sóc quan les seves decisions són pobres.\nEstic fart de sentir que caminava sobre una catifa tirada al terra.\nEm vaig ficar al llit i em pregunto què dimonis estic fent aquí\nPuc despertar d’aquest somni?\nPuc, per favor, simplement desaparèixer?\n4. Ets el sol que brilla durant tot el meu dia.\nEts la gravetat que em reté en tots els sentits.\nEts la lluna que brilla durant tota la meva nit.\nSou estrelles que brillen tan brillants.\nEts l’oxigen que em manté viu.\nEts el meu cor que batega per dins.\nEts la sang que flueix a través de mi.\nEts l’únic noi que puc veure.\nTens la veu de quan canta un burleta.\nTu ets el meu tot.\nVostè és el meu únic.\nM’atures d’estar tan sol.\nPlanifiquem el nostre futur com si tinguéssim una pista.\nMai no et vull perdre.\nVull que siguis el meu marit i vull ser la teva dona.\nVull estar amb tu la resta de la meva vida.\n5. Prometo estar sempre allà per vosaltres\nSempre que necessiteu un cop de mà\nPrometo pensar diàriament en tu\nAllà on siguis al món\nPrometo no defraudar-vos mai\nNo importa el que passem\nPrometo mantenir-vos en les meves oracions\nPerquè Déu t’asseguri\nPrometo ser aquí quan tornis\nSeré allà esperant\nPrometo ser el vostre suport\nQuan més ho necessiteu\nPrometo ajudar-vos en els moments difícils\nTot i que em farà mal\nPrometo estar aquí per tu quan pateixis\nTot i que també em farà mal\nPrometo donar-vos suport en qualsevol decisió que pugueu prendre\nNo importen el que siguin\nPrometo estar allà per vosaltres quan calgui prendre decisions\nTot i que em matarà veure’t marxar\nPrometo que seré allà per acomiadar-me\nQuan surti de les seves excursions\nPrometo ser-hi per tornar a saludar\nQuan tornis a casa a mi\nPrometo estimar-te per sempre i eternament\nPassi el que passi o cap a on ens porti la vida\nPrometo ser-li fidel mentre estigueu desplegat\nPerquè sé que em seràs fidel\nPrometo que no importa on em porti la vida\nMai no m’allunyarà de tu\nPrometo estar aquí per sempre i sempre\nDe confiança i enamorat\nPer sempre i sempre\n[La meva promesa al meu soldat de Danielle Mia]\n6. Quan et vaig conèixer per primera vegada,\nEm sentia com si t’hagués conegut per sempre,\nexplicant-vos els meus secrets\ni el que no volia mai.\nEm vas escoltar.\nAposto a que pensaves que no acabaria mai.\nQui ho hauria pensat\nens convertiríem en alguna cosa més que amics?\nDurant un període de temps\nVaig conèixer l’autèntic tu.\nUn noi, tan afectuós i amable,\namb un cor tan cert.\nHas sobreviscut a la teva vida\namb ferides i solitud al teu costat.\nEt vaig dir que no marxaria mai\nper les sensacions que tinc dins.\ncom ningú que he conegut mai,\ni de vegades em pregunto\nquè faria si no hi hagués estat?\nAixí ho he decidit\nel temps respon a tots.\nSi es vol ser,\nel temps eliminarà la paret.\nM’encanta la manera com estem junts.\nSempre em pots fer somriure.\nDe debò serà per sempre?\nSuposo que hauré d’esperar una estona.\nEl temps revelarà el que ens espera,\nperò recorda sempre\nConèixer-te m’ha canviat la vida,\ni t'estimo molt.\nEls sentiments que sento per tu\nMai em deixo anar.\nSempre ho penso\n[I Know You de Katie]\n7. Ets el sol que brilla durant tot el meu dia.\nSou les estrelles que brillen tan brillants.\n8. La fusió de dos cossos,\nEl creixement de dues ànimes.\nAmor entre nosaltres dos,\nEns impedeix envellir.\nVa ser el dia que ens vam casar,\nEl dia que vam dir que sí.\nVa ser llavors quan et vaig fer meu,\nLa prova que t’estimava.\nAra passen els anys,\nI difícilment ho veiem.\nOn comença un de nosaltres,\nO l’altra persona acaba.\nQuina manera especial d’envellir.\nJunts hem crescut,\nCom orenga i sàlvia.\n9. Viure amb tu és el que vull tota la vida.\nPrego pel dia en què seríem marit i dona,\nFent l'amor amb tu petant tota la nit,\nDeixant que el nostre amor flueixi dins.\nEl sabor dolç dels teus llavis tendres\nMai no voldria faltar.\nEm sento tan segur quan m’abraces fort,\nTot sembla estar perfectament bé.\nA la vida em sento afortunat de tenir-te\nMai vaig pensar que aniríem tan lluny quan el nostre amor fos tan nou.\n10. La vida se sent digna de viure amb tu al voltant,\nEm fas riure fins i tot sense so.\nEm fas somriure quan els meus ulls s’omplen de llàgrimes,\nM’estimes com ningú i m’ajudes a superar totes les meves pors.\nCada dia que passo amb tu, m’ensenya alguna cosa nova,\nCom aconsegueixes ser tan perfecte, no tinc ni idea.\nGràcies amor meu per entrar a la meva vida,\nSimplement no puc esperar a que em diguin la vostra estimada dona.\ncom preguntar a algú d’una manera bonica\n11. Sempre estaràs al meu cor.\nNo puc suportar el dolor quan estem separats.\nNingú és tan especial com tu per mi.\nEspero que comenceu a veure.\nNo puc descriure quant m’importa.\nPerò quan em necessiteu, hi seré.\nNetejar aquestes llàgrimes quan estigui trist,\nPer fer-te feliç quan estàs boig.\nTot això puc fer realment.\nRecordeu que estic pensant en vosaltres!\n12. Avui estem obligats a ser romàntics\n13. Mai no vaig saber de la felicitat;\n14. Estic molt agraït,\nQue ets el meu home,\nT'adoro i t'estimo,\nSóc el teu gran fan.\n15. M’has fet tan feliç,\nEstic vertiginós de delit,\nQueda't amb mi per sempre,\nI et mantindré tan fort.\n16. Em fa feliç només estar al teu costat.\nTots aquests sentiments no els puc amagar.\nEspero que comenceu a veure\nQuant tinc cura de tu,\nI tots els meus sentiments sempre seran certs.\nNo puc descriure quant m'importa,\nPerò quan em necessiteu, hi seré\n[Ets el meu tot de Jetem Westbrook]\n17. Ets l'estrella que il·lumina la nit,\nEts el sol que il·lumina la meva vida.\nEts el meu cavaller i la meva armadura brillant\nEl meu únic protector.\nEts el millor partidari\nEl meu primer i únic amant\nTu ets el motiu del meu somriure\nI tu ets el motiu pel qual ploro\nEts el meu pallasso quan estic trist\nLa medicina quan em sento malament.\nT'estimo des de la terra fins a la galàxia\nI sempre estic aquí quan em necessiteu.\nEts com un soldat, això em fa sentir que sempre hi ets\nI quan desapareixes, el meu cor està ple de por.\n[Ets l’únic de Lairra Shane Dongon]\n18. Abans somiava amb algú com tu,\nPer agafar-me fort i veure’m,\nPer estimar els meus ulls i estimar el meu somriure,\nI quan tinc por, queda’t una estona amb mi,\nPerò ara et tinc, no sé què fer,\nÉs increïble aquesta sensació que tinc per tu,\nQuan et miro, el cor es fon a terra,\nCada dia t'estimo més i més,\nQuan la vida em fa caure sempre estàs allà,\nUn bon cor com el teu és molt rar,\nEts el meu món ets el meu univers la meva estrella,\nMai canviaria una cosa que siguis,\nDesapareixen totes les meves preocupacions i problemes,\nQuan em tens als braços no tinc por,\nL’única por que tinc és certa,\nEstic vivint la meva vida sense algú com tu.\n[Algú com tu de Jessica Sings]\n19. Les coses que feu, tan senzilles i certes.\nCom despertar-vos amb missatges de text del vostre bon dia.\nEm donen la pell de gallina.\nQuan em dius bebè.\nNo puc evitar somriure.\nEls nostres moments de xicota / xicot a l’atzar.\nEm formiguegen la pell.\nLa forma en què dius: 'T'estimo'.\nEm dóna papallones.\nEl teu riure.\nMúsica a les meves orelles.\nAclareix tot el meu dia.\nEl meu punt és:\nLes coses més senzilles que fas,\nsignifica per a mi el món.\n[Les coses que fas de Hailey Prainito]\n20. Hi va haver un temps, la vida semblava tan avorrida,\nEres una llum, vas fer la vida plena.\nDes del moment que ens vam despertar,\nFins al moment que vam anar a dormir;\nEstàvem al capdavant de la nostra comunicació,\nEls uns i els altres ens interessen, podríem mantenir-los!\nSé que el meu amor era incondicional,\nSé que no va tenir fi;\nNo obstant això, mai no vaig pensar en el meu cor,\nSeria tan difícil de corregir!\nT'estimo com cap altra,\nI aquests sentiments mai canviaran;\nNo importa la quantitat de temps separada,\nMai abandonaràs el meu abast.\nDe què serviria ...\nSi tingués rancor?\nEstic aprenent curació i perdó,\nPerò sacrificant el meu respecte personal .. No puc moure'm!\nSi no em preocupés la moral,\nO la persona que solia ser;\nLlavors estaria en el camí cap a l’autodestrucció ...\nOn és 'Rock Bottom' és tot el que veig!\nL’honestedat és la base,\nSense, s’esvairà ràpidament;\nSense la força de l’honestedat ...\nÉs una cosa que no durarà mai!\n[Un temps de Desiree Sanders]\n21. Ell té la clau del meu cor i res no ens pot trencar\nSabia que l’aniria a estimar des del principi\nÉs el meu primer i el meu darrer\nNingú no ocuparà mai el seu lloc\nPerquè m’estima en tots els sentits\nI m’estima per les meves dificultats\nEll té la clau del meu cor\nI si mai el perd\nEl substituiré per vosaltres perquè sé que no l’utilitzarà malament\nÉs propietari de la cambra principal\nQue controla els meus sentiments i emocions\nEls manté segurs i orgullosos\nI cada vegada que tinc l'oportunitat de dir 't'estimo en veu alta'\n[Clau per al meu cor de Bridgett Smith]\n22. Ningú no m’estima com tu\nMai m’he sentit així\nem complau de moltes maneres\namb una paraula, una carícia, un petó\nNingú no m’entén com tu\nem veus ben endins\ntu tries passar per alt els meus defectes\nels que intento amagar.\nNingú em satisfà com tu\nquan els nostres cossos s’entrellacen\nem dones molt amb el teu toc tendre\nets increïble i ets meu.\nNingú no m’estima com tu\ncompleixes totes les meves necessitats\ni per això la meva estimada\nSeguiré allà on condueixi.\n[No One Like You de Taleah]\n23. Quan et vaig conèixer per primera vegada em va semblar que et coneixia per sempre.\nExplicant-vos els meus secrets i el que no volia mai.\nEm vas escoltar aposto a que pensaves que no acabaria mai\nQui hauria pensat que hauríem estat més que amics.\nAl llarg d’un període de temps, vaig conèixer l’autèntic tu.\nUn noi tan afectuós i amable amb un cor tan veritable\nHas sobreviscut a la teva vida amb dolor i solitud al teu costat.\nEt vaig dir que no marxaria mai per les sensacions que tinc a dins.\nSé que no t'agrada ningú que he conegut mai.\nI de vegades em pregunto què faria si et perdés.\nSi no es vol que sigui el moment, eliminarà la paret.\nM’encanta la manera com estem junts\nEm pots fer somriure.\nConèixer-te m’ha canviat la vida.\nMai et deixo anar.\nRecordeu-me sempre i jo també.\nSempre pensaré en mi i en tu.\n[L'amor que tinc per tu Razhae Freeman]\n24. Si deies que tenies fred\n[Cor a les meves mans de Katiynd Jenkins]\n25. Unes paraules per expressar, l'amor que sento.\nEstimar-te sempre és molt real.\nT'estimo cada matí, des dels meus somnis quan em desperto.\nPetons dolços del matí, m’emociono fer.\nT'estimo a l'hora de dinar quan la meva ànima famolenca anhela.\nCada moment amb tu, la meva ment estalvia apassionadament.\nT'estimo cada vespre quan el meu cos es cansarà.\nNomés pensant en tu, el meu cor sent el foc.\nT'estimo a la nit quan el món dorm.\nAquest amor que sento és eternament profund.\nEstimant-te sempre, des del matí fins a la nit.\nAporta alegria a la meva vida i molta alegria.\n26. La teva cara és mel,\nEls teus ulls són tan càlids i assolellats.\nLes teves mans són com una bola de llana;\nEl teu cor amb alegria està ple.\nLes teves espatlles són el meu lloc per descansar,\nEl teu bell tors és el millor.\nL'únic que no puc descriure és la teva cara:\nEm posa en un atordiment calmant.\nPer què tants elogis seguits?\nPerquè t'estimo i vull que ho sàpigues.\n27. Sempre has estat l’estrella dels meus somnis.\n28. Mai no et vaig conèixer realment.\nEres només un amic més.\nAixò només em faria plorar.\nI proveu l'amor amb una altra oportunitat.\nI no et deixaré anar mai.\nT'estimo més que ningú.\n29. Només us havia de comunicar-ho.\n30. Vine una mica més a prop\nM'encanten les coses que fas\n[Vine una mica més a prop de Chloe]\n31. Un milió d’estrelles al cel\n[Un amor preciós]\n32. Em mires com si fos l’única noia que hi ha al voltant.\nEm fas sentir important i no em defraudes mai.\nM’has ensenyat a viure,\nCom somriure, què dir.\nM’has demostrat el que val\nEstimar algú cada dia.\nAixí, doncs, aquest poema us surt\nPer tot el que has fet,\nI espero que ara ho entengueu\nAquell bebè, tu ets tu!\n[I Love You de Shannon]\n33. Els teus ulls són com un mar,\nLa porta de la clau del meu cor ...\nNo sé per què t'estimo tant ...\nAixò no pot escoltar res de tu\nTot i no estar físicament en contacte.\nQuedar-te amb tu per sempre és el meu somni de cada dia i nit,\nPassa innombrables vespres romàntiques amb tu\nEl millor somni es fa realitat a la meva vista ...\nSembla que tot el món al voltant està aturat ...\nLa primera vegada que el meu amor quan et vaig besar,\nEl meu cor estava al cim del setè cel ...\nLa calor de la teva abraçada és la millor sensació que tinc mai ...\nI, per descomptat, la nostra primera abraçada, amor meu, com puc oblidar ...\n34. M’agrada com tu m’estimes.\nM’estimo com t’estimo.\nM'encanta l'adorable que ets.\nM'encanta el teu toc.\nM'encanta com gaudeixes de les petites coses\nFaig per tu i crec que són grans.\nM'encanta la brillantor dels teus ulls.\nM’encanta com els nostres cossos es connecten com un trencaclosques\nQuan estic al teu pit ... o al teu costat ...\ncoses boniques per despertar al vostre xicot\ncom fer que la teva xicota et vulgui\npoema de la mare de feliç aniversari\nt'estimo més que el menjar\nnota d’agraïment al professor dels pares\nsenyals que un noi us enamora


avis d'avui: de maig 2015\navis 15 - tenir cura dels avis\nEn aquest blog dels avis un dels temes dels que no podem deixar de parlar és de la família, ja que és un tema molt important, sobretot aquest any, i ho fem moguts per l’interès del sant Pare a tenir present aquesta realitat tal com veritablement és: un gran do que el Senyor ha fet al món des del principi, quan va conferir a Adam i Eva la missió de multiplicar-se i omplir la terra. Aquell do que Jesús ha confirmat i segellat en el seu Evangeli.\nI ho fem amb paraules del propi sant Pare. Com ja sabeu, després de les passades sessions del Sínode s’està treballant per preparar el proper Sínode que serà el mes d’octubre. Els dos tracten sobre la família i com que és un tema tant important, des de fa un temps el Papa està dedicant les audiències dels dimecres a la família. Va començar parlant de la família en general, i després ha parlat de la mare, del pare, dels fills, dels germans, dels avis, dels infants, de l’home i la dona, del matrimoni…\nEn les dues audiències que va parlar sobre els avis i els ancians va destacar el paper tan important que hem de jugar encara en aquest món que “passa”, moltes vegades, de nosaltres, però que quan li convé ens utilitza a benefici seu.\nEls avis i els ancians\nGràcies als progressos de la medicina la vida s'ha prolongat: però la societat no s'ha "prolongat" a la vida! El nombre dels ancians s'ha multiplicat, però les nostres societats no s'han organitzat prou per fer-els-hi lloc a ells, amb just respecte i concreta consideració per la seva fragilitat i la seva dignitat.\nMentre som joves, tenim la tendència a ignorar la vellesa, com si fos una malaltia, una malaltia que cal tenir lluny; després quan ens tornem vells, especialment si som pobres, estem malalts, estem sols, experimentem les llacunes d'una societat programada sobre l'eficàcia, que ignora a la gent gran. I els ancians són una riquesa, no es poden ignorar.\nL'atenció a la gent gran marca la diferència d'una civilització. En una civilització, ¿hi ha atenció a la gent gran? ¿Hi ha lloc per a l'ancià? Aquesta civilització seguirà endavant perquè sap respectar la saviesa, la saviesa dels ancians. Una civilització on no hi ha lloc per la gent gran, en la qual són descartats perquè creen problemes… és una societat que porta dintre seu el virus de la mort.\nEn l'era que tot es descarta es descarta a les persones grans perquè ja no serveixen. Però ara que falta treball recorren als avis perquè ens ajudin amb la seva pensió, ¿no?\nHem de considerar el valor i la importància del paper dels avis en la família. És veritat que la societat tendeix a descartar-nos, però el Senyor no. El Senyor ens crida a seguir-lo en cada edat de la vida, i també l'ancianitat conté una gràcia i una missió del Senyor.\nEncara no és el moment de "deixar de remar". Aquest període de la vida és diferent als anteriors, no hi ha dubte; hem també "d’inventar-lo" una mica, perquè les nostres societats no estan preparades, espiritual i moralment, per donar el seu ple valor als ancians.\nL’any passat vaig escoltar històries de matrimonis d'ancians que es desviuen pels altres, que celebraven 50 o 60 anys de fidelitat. Em va emocionar molt i els vaig dir, feu-ho veure als joves que es cansen aviat.\nÉs un gran do per a l'Església, la pregària dels avis i dels ancians és una riquesa! Una gran injecció de saviesa també per a tota la societat humana: sobretot per a aquella que està massa ocupada, massa distreta.\nNosaltres necessitem primer de tot gent gran que resi, perquè la vellesa ens és donada per això. És una cosa bella l'oració dels ancians.\nNosaltres podem donar les gràcies al Senyor pels beneficis rebuts, i omplir el buit de la ingratitud que l'envolta. Podem\nintercedir per les esperes de les noves generacions i donar dignitat a la memòria i als sacrificis de les passades\nrecordar als joves ambiciosos que una vida sense amor és àrida\ndir als joves espantats que l'angoixa del futur pot ser vençuda\nensenyar als joves massa enamorats de si mateixos que hi ha més alegria en donar que en el rebre\nL'oració purifica incessantment el cor. La lloança i la súplica a Déu prevé l'enduriment del cor en el ressentiment i en l'egoïsme.\nQue lleig és el cinisme d'un ancià que ha perdut el sentit del seu testimoni, menysprea als joves i no comunica una saviesa de vida!\nQue bonic és l'alè que l'ancià aconsegueix transmetre al jove en la recerca del sentit de la fe i de la vida!\nLes paraules dels avis tenen alguna cosa especial per als joves. I ells ho saben. Les paraules que la meva àvia em va donar per escrit el dia de la meva ordenació sacerdotal, encara les porto sempre amb mi en el breviari. I les llegeixo sovint i em fa bé.\nPublicado por Annamaria i Ramon en 10:00 Cap comentari:\nEtiquetas: amor, ancians, avis, civilització, descartar, eficàcia, fidelitat, futur, joves, mort, testimoni


L'escenari i el hall del Teatre Victòria seran l'escenari d'aquest curiós festival d'un dia que promet vuit hores de música acompanyades de la degustació de bons vins. Els directes estaran encapçalats per Momus, nom artístic del músic escocès Nick Currie, ha experimentat amb les diverses formes de la música pop fins a arribar a les variacions electròniques. El qui va ser integrant de l'auge musical que va viure Escòcia a finals dels 70 amb grups com Josef K, Orange Juice o The Happy Family, ha reformulat el seu estil amb projectes que uneixen l'spoken-word, el pop electrònic més inconformista i la 'performance'. Completen el cartell el duo pop Hidrogenesse, format per Carlos Ballesteros i Genís Segarra, en plena forma i més inspirats que mai després de publicar el seu últim treball, 'Joterías bobas' (2019); els navarresos Kokoshca, que presentaran 'El mal' (2018); Ofrenda Floral, projecte de pop electrònic del lleonès Fernando de la Flo (Gente Joven), que presentarà disc de debut, 'Las flores no me odian'; The Irrepressibles, projecte art pop del músic i compositor britànic Jamie Irrepressible i Patience, que dóna nom al projecte sintètic de la compositora Roxanne Clifford.


Els problemes reials – Comunicació de Vertigen\nEls problemes reials\n25 de març de 2021 25 de març de 2021 lluc.garcia\nEn aquests últims mesos hem pogut observar com algunes cases reials han tingut problemes, una és la casa reial espanyola. El problema, o més ben dit, problemes, que té és que el rei emèrit Joan Carles de Borbó, el passat 3 d’agost es va “exiliar” a Abu Dhabi quan li van descobrir uns negocis ocults molt estranys a Suïssa. Llavors perquè no li fessin res i no l’investiguessin va informar el seu fill, Felip VI, que es quedaria als emirats àrabs durant un temps indefinit.\nUna altra notícia que s’ha sabut és que la princesa Leonor anirà a estudiar el batxillerat a Gal·les, més concretament farà el batxillerat internacional a l’UWC Atlantic College, un “institut” situat en un castell que als reis els costarà 76.000 €.\nPer últim, uns dels problemes més recents que ha tingut la casa reial és que les infantes, Elena de Borbó i Cristina de Borbó, van anar als emirats àrabs a visitar el seu pare (Joan Carles I), però amb l’excusa de visitar-lo es van posar la vacuna de la Covid-19 i es van saltar la llista d’espera d’Espanya per posar-se-la. Aquest fet va provocar polèmiques quan també es va poder saber que altres persones van anar al mateix lloc per vacunar-se amb la mateixa excusa, anaven a visitar el rei, un exemple podria ser l’exdirector del CNI Félix Sanz Roldán.\nUWC Atlantic Collage\nPer altra banda, en una de les cases reials més famoses mundialment, la britànica amb la reina Isabel II al tron, ha aparegut una forta notícia que involucra la nova parella, Enric de Sussex i Meghan Markle, i la casa reial britànica.\nEl diumenge dia 7 de març es va transmetre als Estats Units l‘entrevista que van tenir Harry i Meghan amb Oprah Winfrey, famosa presentadora i crítica literària entre altres coses. Durant l’entrevista es va poder veure com Meghan explicava com es va sentir quan va entrar a la casa reial, li va dir a la presentadora que tenia pensaments de suïcidar-se i que tampoc tenia cap llibertat per poder anar a algun centre on la poguessin ajudar. Meghan també va assegurar que no li van voler donar el títol de príncep al seu primer fill ni la protecció que concorda amb això a causa del seu color de pell, això va provocar que moltes persones diguessin que la casa reial era racista. Per últim, Meghan i Harry van assegurar que els van retirar l’ajuda financera que rebien de la casa reial, però van poder sortir-se’n gràcies al fet que la mare de Harry, Diana de Gal·les , més coneguda com a Lady D, els va deixar una gran quantitat de diners i que el multimilionari Tyler Perry els va donar una casa i seguretat a Califòrnia.\nEntrevista de Meghan i Harry amb Oprah\nAixí doncs, veiem que darrerament les cases reials han sigut notícia i no precisament per coses bones, per això mateix ens plantegem si les cases reials són necessàries pel poble o no.\nRemuntades FC Barcelona


cribratge, PCR, sanitaris, Girona, coronavirus, covid\nUn dels equips mòbils extraient mostres per a PCR a l'escola Bell-lloc de Girona.\nEl risc de rebrot baixa 22 punts (172) i la velocitat de contagi disminueix fins a l'1,07\nActualitzada 28/09/2020 a les 11:50\nEl risc de rebrot ha baixat significativament a Catalunya respecte a les dades de diumenge i se situa en 172,35. Són 22 punts menys. La velocitat de contagi (Rt) també es redueix i passa d'1,15 a 1,07, segons l'últim balanç del Departament de Salut. En les últimes 24 hores s'han declarat 630 nous casos confirmats per PCR de covid-19 (diumenge van ser 232), i la xifra total s'eleva a 136.920. La xifra de casos amb totes les proves és de 161.684 (679 més en les últimes hores). Des de l'inici de la pandèmia han mort 13.319 persones per coronavirus a Catalunya, 14 més que en el darrer balanç. Els ingressats als hospitals pugen en 14 persones i ara són 791, dels quals 134 estan a l'UCI, tres menys que fa 24 hores.\nSegons les últimes dades del Departament de Salut, el risc de rebrot segueix per sota dels 200 punts. Entre el 4 i el 10 de setembre aquest indicador estava en 186,47 (per sobre de 100, el risc de rebrot es considera alt). Durant la setmana de l'11 al 17 de setembre va baixar a 182,03, i ara (setmana del 18 al 24 de setembre) se situa en 172,35, uns 22 punts menys que fa 24 hores.\nPel que fa a la taxa de reproducció del virus (Rt), es redueix vuit centèsimes, d'1,15 a 1,07. Això vol dir que, de mitjana, una persona infectada transmet el virus a més d'una persona (dada clau per frenar la propagació de la covid-19). Entre el 4 i el 10 de setembre, l'Rt a Catalunya era d'1,02, i durant la setmana de l'11 al 17 de setembre va ser d'1,04.\nEn relació amb els casos confirmats per PCR, durant l'última setmana s'han registrat 6.098 casos, una xifra inferior als 6.725 positius detectats la setmana anterior. Per altra banda, la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies se situa en 79,49 per cada 100.000 habitants. La setmana del 4 de setembre, la taxa marcava 93,08 casos per cada 100.000 habitants, mentre que la de l'11 de setembre se situava en 87,66. Al llarg de la darrera setmana s'han fet 109.560 proves PCR a tot el territori, de les quals un 5,92% han sigut positives. La mitjana d'edat dels casos positius és de 37,63 anys.\nPel que fa al total de casos des de l'inici de la pandèmia (161.684, segons l'últim balanç), 136.920 han estat confirmats per PCR, 4.603 per epidemiologia, 4.159 són casos probables, 5.317 s'han detectat a través de proves ELISA i 10.685 a través de tests serològics (les proves ELISA i els tests serològics donen informació sobre l'estat immunològic).\nEn les darreres hores s'han notificat 14 defuncions, elevant el total de víctimes mortals a Catalunya fins a 13.319. Moltes de les morts no classificades s'han pogut col·locar ara en la categoria que els correspon pel lloc on s'ha produït la mort. Així, 8.098 han mort en centres hospitalaris o sociosanitaris (+9), 4.190 en residències (+3), 841 en domicilis i 190 (+2) segueixen sent no classificables.\nDes de l'esclat de la pandèmia s'han registrat 16.650 casos confirmats per PCR a les residències, 7 més en comparació amb l'últim balanç. Si es tenen en compte la resta de proves, la xifra s'eleva a 18.355 (9 més).\nDes del març, fins a 6.529 persones que vivien en residències han mort, cinc més que les reportades fa 24 hores. D'aquestes defuncions, 2.177 s'han produït en centres hospitalaris o sociosanitaris (+1), 4.175 en residències (+3), 100 en domicilis i 77 (+1) no es poden classificar per falta d'informació.\nComenta el contingut : Catalunya suma 630 casos positius confirmats per PCR i 14 morts


El Quadern d'Enric : Gabinet de Premsa de l'Ajuntament, BECARIS\nL'Ajuntament de Tavernes dóna la benvinguda als becaris de pràctiques formatives.\nL’alcalde Jordi Juan i el regidor de Personal, Perfecto Benavent, es reuneixen amb els tutors i els 28 estudiants de practiques del programa “La Dipu et beca”.\nL’alcalde, Jordi Juan, i el regidor d’Hisenda, s’han reunit amb els tutors i els 28 estudiants universitaris que iniciaran pràctiques formatives a partir del pròxim dia 1 de juliol a l’Ajuntament de Tavernes.\nLa reunió ha servit per explicar el funcionament i les tasques a efectuar els mesos de juliol i agost dins de les pràctiques contemplades al programa “La Dipu et beca”, on participa l’Ajuntament.\nLes pràctiques són retribuïdes a través d’una beca de 500 euros al mes procedents dels fons que aporta la Diputació de Valencia i el propi Ajuntament. El programa a Tavernes es financia amb 22.400 euros de la Diputació al qual l’Ajuntament aporta uns altres 7.544 en concepte de retencions per cotitzacions a la Seguretat Total. Tots els estudiants estan coberts per assegurances.\nAquest programa està dirigit a joves majors de 18 anys, de nacionalitat espanyola, i que cursen algun dels ensenyaments oficials de cicles formatius de formació professional o ensenyaments universitaris oficials de grau, diplomatura o llicenciatura o màster oficial impartit per les universitats.


El Campus de Turisme de la CETT premia els treballs de recerca de dues estudiants de Flix i Tarragona\nMenjar fora de casa sent celíac\nAnna Daniel ha estat la tercera premiada del certamen.\nEls premiats han rebut una part del cost dels estudis universitaris\nActualitzada 25/10/2016 a les 18:11\nMontserrat Ferrús, de l’Institut de Flix i amb el projecte titulat 'La toponímia asconenca en l’obra de Carmel Biarnés i Andreu Carranza. Proposta de rutes literàries', i Anna Daniel, de la Salle de Tarragona i amb 'Una vida sense gluten a Tarragona', han rebut el segon i tercer premi respectivament que la Fundació Gaspar Espuña-CETT atorga als treballs de recerca de Batxillerat de Catalunya de l'àmbit del turisme, l'hoteleria i la gastronomia.\nEl treball de la tarragonina ha estat dut a la pràctica amb una guia de restaurants i una aplicació de mòbil dels establiments de Tarragona que ofereixen una carta amb plats sense gluten.\nEn aquesta edició s'han premiat fins a 35 treballs. La primera posició ha estat pel lleidatà Miquel Àngel Pérez, de l’Institut Samuel Gili Gayà, pel seu treball 'Vi de tina de pedra seca. Un vi extremadament català'.\nSota el lema 'Guanya’t la carrera amb el treball de recerca' els alumnes guardonats han rebut una part del cost dels estudis universitaris; el professor o tutor del treball de recerca, una càmera digital i el centre educatiu, un val de 300 euros per a material didàctic.


L'Estat nacionalitza Bankia\nEl FROB controlarà el 100% de la seva matriu, BFA i serà accionista majoritari del banc\nARA Barcelona Actualitzada el 09/05/2012 20:10\nEl ministeri d'Economia ha confirmat la intervenció de Bankia després que el seu nou president, José Ignacio Goirigolzarri ho demanés durant la reunió del consell de la seva matriu, BFA, segons fonts properes a l'empresa citades per Efe. La cotització de les accions de l'entitat ha caigut un 5,84%. Goirigolzarri en prendre possessió del seu nou càrrec ha proposat l'entrada de l'Estat en l'accionariat de la matriu de Bankia, Banco Financiero y de Ahorros (BFA), participada per les set caixes fusionades. El pla de sanejament suposa la conversió en capital dels 4.464 milions que el FROB li va prestar el 2010. Tenint en compte que la valoració actual de l'entitat arriba amb prou feines als 4.000 milions, l'Estat es quedaria tot el capital de l'entitat.\nAquest dimecres al vespre, el Banc d'Espanya ha emès un comunicat en què avala la petició del consell d'administració. El Ministeri d'Economia ha revelat que nacionalitzarà el 100% del Banc Financer i d'Estalvis, de manera que controlarà el 45% de Bankia, i alhora ha anunciat que l'Estat aportarà el capital "estrictament necessari" per sanejar el grup, ha informat aquesta nit en un comunicat.\nEl departament que dirigeix Luis de Guindos ha explicat que impulsarà els tràmits per convertir en accions el préstec de 4.465 milions que va concedir l'Estat al grup a finals de 2008.\nAquesta solució és similar a la realitzada el setembre passat a CatalunyaCaixa i Unnim, on el FROB va entrar com a propietari. La primera ja ha sigut venuda al BBVA (encara no la gestiona) i la segona està en procés de subhasta.\nLa mesura presa a Bankia també descarta, de moment, la creació d'un banc "dolent", opció que es podria plantejar a la resta d'entitats, on s'encabirien i es liquidarien tots els actius tòxics.\nRajoy, que es troba en una cimera a Portugal, havia deixat la porta oberta a la nacionalització en una roda de premsa aquest migdia. L'entitat, presidida fins divendres per Rodrigo Rato, és la que presenta una exposició al risc del sector immobiliari més alt, amb uns 37.000 milions d'actius tòxics valorats molt per sobre del seu preu de mercat. Això l'ha situat en l'epicentre dels dubtes entorn del sistema financer espanyol, i l'alt perfil polític del seu expresident semblava la barrera que no feia possible una intervenció decidida de l'executiu.\nLa dimissió de Rato aquest dilluns ha precipitat els esdeveniments fins a la mesura anunciada avui, que serà firmada pel consell de ministres de divendres. Les borses van respondre positivament a la dimissió de Rato i a part del càstig que va rebre Bankia, i la resta de valors van pujar dilluns. Aquesta tendència, però, es va capgirar ahir i avui s'ha traduït en una gran caiguda de l'Íbex que, de rebot, ha disparat la prima de risc al seu màxim anual.


Festa del Vi de Gandesa (Gandesa) / Inici - Patrimoni festiu - Generalitat de Catalunya\nInici / Festa del Vi de Gandesa (Gandesa)\nFesta del Vi de Gandesa (Gandesa)\nAl voltant de la Cooperativa de Gandesa s’instal·len els estands de diferents cooperatives de la comarca i cellers particulars on es poden degustar els diferents vins que elaboren. El dissabte la cooperativa obsequia amb un aperitiu a tots els assistents.\nDurant la mateixa fira s’organitzen diferents actes relacionats amb el món del vi, com ara diferents conferències per tractar les problemàtiques agràries i cursos de tast de vins.\nEl dissabte la festa acaba amb el ball popular.\nEl dia següent, arriba l’acte més esperat, el dinar popular amb la tradicional "clotxa" dinar típic dels veremadors, que es fa amb un cantó de pa buidat i ple de tomàquet i alls escalivats i una arengada.\nOrganitzadors: Ajuntament, Unió Gandesana i Celler Cooperatiu Gandesà\nData celebració: 1 de novembre (Primer cap de setmana de novembre)


JUNY 2010 - EL CONSELL COMARCAL DEL BAIX EMPORDÀ INICIA UN CURS DE DINAMITZACIÓ NOTICIES - Consell Comarcal Baix Empordà\nInici - NOTICIES - JUNY 2010 - EL CONSELL COMARCAL DEL BAIX...\nJUNY 2010 - EL CONSELL COMARCAL DEL BAIX EMPORDÀ INICIA UN CURS DE DINAMITZACIÓ\nAmb el títol “La participació ciutadana com a eina de futur”, s’inicià un curs de dinamització per formar experts en la conducció de reunions participatives.\n<?xml:namespace prefix = v ns = "urn:schemas-microsoft-com:vml" /><?xml:namespace prefix = w ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:word" />Ricard Herrero, president del Consell Comarcal del Baix Empordà va presidir el dia 3 de juny l’acte d’iniciació, del curs de formació en processos participatius que permeti capacitar de les eines, les dinàmiques i les estratègies que han de desenvolupar els professionals a l’hora de dur a terme reunions de debat i deliberació participatives.\nEl curs tindrà una durada de 6 mesos, es desenvoluparà en 10 sessions i finalitzarà el 18 de novembre.\nL’Àrea de Ciutadania i Participació, integrada al Consell Comarcal del Baix Empordà ve realitzant des de fa anys polítiques de formació encaminades a fomentar la cultura participativa, i per altra banda vetlla per a la sensibilització i la formació a tècnics, polítics i ciutadania en matèria de participació ciutadana.\nEl mateix dia de la presentació va tenir lloc la primera de les sessions amb la introducció en el concepte, les bases i els criteris de la participació ciutadana. Hi van assistir una vintena de persones.


Arxius de discoteca highland | Diari La República Checa\nUN COL·LABORADOR DEL HIGHLAND PODRIA ESTAR FENT LA GUITZA AL TÒTEM CAFÈ?\nLa finestra il·luminada del pis de la polèmica\nLa polèmica sembla voler acompanyar, de forma permanent, la discoteca Highland. Aquest cop, no té res a veure amb l’aforament. Es tracta de la guerra absurda existent entre la coneguda discoteca de la Rambla Vella i el Tòtem Cafè.\nLa rivalitat entre els dos locals ha arribat a extrems que són, a tots els nivells, inadmissibles. Fa temps que Tòtem Cafè està fent els possibles per adquirir la llicència necessària per posar música.\nFonts consultades per aquest diari han comentat que, des de l’Ajuntament de Tarragona “s’està filant massa prim”. Una actitud diferenciada – diuen les mateixes fonts – si tenim en compte l’actitud protagonitzada envers el local que va tenir com a soci, durant molt de temps, el germà de l’actual regidora de Cultura, Begoña Floria.\nDesprés de mesurar les distàncies d’entrades i sortides d’emergència, ha arribat el moment de fer les sonometries al Tòtem Cafè. En aquest capítol la polèmica també està servida. El consistori no concedirà la llicència (definitiva) a aquest local mentre no s’esclareixi la denúncia que un veí motivada per l’excés de soroll.\nHem picat a la porta en diferents dies i hores i no havia ningú a casa\nEls responsables del Tòtem Cafè sospiten que estan a ser víctimes d’una persecució (orquestrada). I fonamenten els seus recels amb el fet que el veí que es va queixar és un col·laborador del Highland, concretament Carlos Araújo. Segons el seu perfil de Facebook, desenvolupava les funcions de Relacions Públiques. Es tracta de l’ex col·laborador de la Ràdio de Sant Pere i Sant Pau, Carlos Araújo.\nLes mateixes fonts asseguren a La República Checa que Araújo es va interessar, inicialment, per un pis a la tercera planta del mateix edifici on està ubicat el Tòtem Cafè. Dies més tard i després d’assabentar-se que hi havia un pis disponible a la primera planta va demanar un canvi, al·legant problemes per pujar escales. Tot indica que la sol·licitud d’Araújo va sorprendre la propietària de l’edifici, sobretot tenint en compte que l’habitatge del primer pis és molt antic. Es diu que el lavabo està a la cuina. Les mateixes fonts es pregunten: Com és que llogant un pis a la tercera planta canviar a la primera tot sabent que hi ha un local nocturn sota?\nHi ha sospites que apunten que Araújo va llogar el pis només per dificultar la concessió de la llicència als propietaris del Tòtem Cafè. De fet, hi ha qui assegura que l’ex relacions públiques del Highland no viu al pis llogat, tot i haver-se queixat del soroll.\nUn equip de La República Checa va intentar parlar amb Araújo al seu domicili durant diferents dies i hores i tots els nostres esforços han resultat infructífers. Hem intentat també, i per altres vies, conèixer la versió de Carlos Araújo, però de moment no ha manifestat disponibilitat per parlar sobre aquesta polèmica.\nAquest diari ha intentat parlar amb els responsables del Tòtem Cafè però aquests han declinat fer qualsevol comentari sobre aquesta qüestió. Confien que imperi el bon seny i el sentit de la justícia.\nCom pensa solventar aquesta situació l’Ajuntament de Taragona?\nEL REGIDOR CARLES CASTILLO DECLARA DEMÀ COM A IMPUTAT EN EL CAS HIGHLAND\nCarles Castillo, el regidor d’Urbanisme de l’Ajuntament de Tarragona, serà interrogat, demà, dijous, com a imputat en l’afer de la discoteca Highland.\nLa justícia pretén saber si Castillo ha tingut un tracte de favor envers la sala de festes gestionada, aleshores, pel germà de l’actual regidora de Cultura i Festes, Begoña Floria.\n“Estic molt tranquil i amb ganes de poder esclarir aquest mal entès”, ha dit el governant municipal, remarcant que la seva actitud, com a regidor de Seguretat Ciutadana, en el cas de la discoteca de la Rambla Vella, no s’emmarca en el delicte de prevaricació. Això perquè, ha assegurat, “es tracta del local que més multes té i de més quantitat. Aquestes són dades objectives”.\nCastillo serà interrogat com a imputat\nCarles Castillo considera que hi ha una circumstància molt concreta i fàcilment explicable: no s’ha entès perquè no es disposa de tota la informació “ sobre el cas. Per aquesta raó, diu el regidor, “estic satisfet per poder demostrar (en seu judicial) que vaig fer bé la meva feina”.\nConvençut que no hi ha hagut cap mena de violació legal ni afavoriment de cap mena, el titular d’Urbanisme i Seguretat Ciutadana, entén que aquest cas acabarà sent arxivat, perquè, simplement, “no hi hagut prevaricació enlloc”.\nRecordem que la magistrada Santísima Trinidad López ja va ordenar que s’investigués qui era el tinent d’alcalde responsable de les llicències urbanístiques i autoritzacions a l’octubre del 2007. Carles Castillo acumulava aquesta tasca amb la cartera de Seguretat Ciutadana.\nLa imputació sorgeix arran d’un escrit d’una tècnica de l’Àrea de Llicències on deixava palès que “a la vista de l’informe emès pels serveis de la Guàrdia Urbana de data 11 d’octubre de 2007, i seguint les instruccions del tinent d’alcalde, conseller delegat en matèria de llicències urbanístiques i autoritzacions, no es redacta cap resolució ni es realitza cap actuació fins a una nova ordre”.\nAleshores, el regidor va assegurar que no tenia cap inconvenient en acudir als jutjats si la seva presència era necessària per aclarir aquest afer. Castillo negava l’existència d’amiguisme o tracte de favor. “Vaig demanar un parèntesi per estudiar i analitzar l’expedient i poder actuar en conformitat”.\nDesprés de les explicacions pertinents, la justícia haurà de decidir si desimputa el governant socialista.


Home Solucions Reducció dels costos d'atenció al client Millora de l'atenció on-line al client Augment del tràfic SEO Millora del rati de conversió Gestió E-mail Monitorització de Xarxes Socials Productes Web Self Service Semantic Search Engine FAQ Dinàmica Assistent Virtual Connector per GSA Inference Engine OneBox Natural Language Search Online Spell Check Customer Management Monitorització Mitjans Social Media Management Gestiò E-mail Xat Zendesk Integration Traffic Acquisition Eines SEO Pàgines d'Aterratge Clients Banca Assegurances Transport Telecomunicacions Serveis Públics Administració Pública Immobiliàries Grans Marques Mobile Platform App Veure tots els clients Qui som Llenguatge Natural Meaning-Text Theory El nostre Blog La Nostra Empresa Les nostres oficines Silicon Valley Barcelona Brazil France Investigació Projectes R+D+I Àrees de Recerca Pràctiques per a estudiants Partners Ocupació Contacte Productes Web Self Service FAQ Dinàmica\nFAQ Dinàmica\tL’objectiu de les FAQs dinàmiques és la construcció en el temps d’una base de coneixement exhaustiva sobre el conjunt de dubtes, necessitats i pors formulats pels internautes.\tL’objectiu de les FAQs dinàmiques és la construcció en el temps d’una base de coneixement exhaustiva sobre el conjunt de dubtes, necessitats i pors formulats pels internautes. Gràcies a la nostra tecnologia de Tractament de Llenguatge Natural i de Cerca Semàntica, les FAQ dinàmiques poden interpretar les preguntes d’aquests internautes, independentment de com es formulin (amb frases o amb paraules clau) i donar respostes rellevants : ens comprometem a respondre un 75%-85% de les preguntes d’usuari formulades.El nostre equip de lingüistes experts optimitza i enriqueix contínuament la solució de software i la base de coneixement en funció de les necessitats reals expressades pels internautes.\nAquest procés d’optimització permet l’auto-aprenentatge del sistema per tal de que vagi adquirint una major rellevància.\nLes tres problemàtiques tractades per les FAQs dinàmiques son les següents :\nReducció de les despeses i de les taxes d’explotació del servei d’atenció al client online.Les FAQs dinàmiques permeten que es tractin online les preguntes de baix valor afegit : és a dir, preguntes que poden ser resoltes directament amb una resposta estàndard. Aquestes preguntes constitueixen avui en dia un 80% de les preguntes formulades als centres d’atenció al client per e-mail o per telèfon.\nMillora de l’experiència i de la satisfacció del clientEn donar instantàneament una resposta pertinent a la cerca, dubte o por o inclús a la necessitat formulada pels internautes, permetem millorar els factors de conversió i de retenció del seu portal web. En efecte, si un internauta no troba una resposta al cap de 2 minuts després d’haver entrat a la pàgina web, acabarà sortint de la pàgina sense haver complert cap dels objectius de la pàgina web.\nMillora del coneixement sobre el tipus de clients\nGràcies a les nombroses interaccions dels internautes amb les FAs dinàmiques i a la preocupació constant per optimitzar la solució, els nostres lingüistes experts poden construir en el temps una base de coneixements estructurada i extremadament rica i exhaustiva del conjunt de dubtes, temors i necessitats formulades pel seu objectiu de màrqueting.\nPer una demostració personalitzada a imatge del seu portal web o per més informació, no dubtin en posar-se en contacte amb nosaltres i de seguida us contestarem.\nFeedback de Butagaz sobre les FAQ Dinàmiques d'Inbenta\nLes FAQ, la base de la relació multicanal amb els clients d'un banc.\nLes 5 capses d'internet on els usuaris poden opinar lliurement sobre la vostra marca\nIberia connecta el seu Assistent Virtual a la inteligència de les xarxes socials.\nCatalunyaCaixa respon les preguntes dels seus clients amb la tecnologia d'Inbenta


La culminació dels acords de pau - Any 1996 - Articles\nDesplaçats, exiliats, refugiats (86)\nCristina Garaizábal (1)\nIgnacio Martín Baró (1)\nAliança Liberal (Nicaragua) (1)\nComisión de la Verdad de El Salvador (1)\nFront Sandinista d´Alliberament Nacional (4)\nUnitat Revolucionària Nacional Guatemalenca - Unidad Revolucionaria Nacional Guatemalteca (5)\nLa culminació dels acords de pau\n"El manteniment de la memòria històrica junt amb la potenciació de la capacitat d'organització, participació i autogestió de la població obren espais d'esperança cap al futur"\nHistoriadora Associació Catalana de Professionals per la Cooperació\nPodríem anomenar l'any 1996, el de la culminació dels acords de pau a Centramèrica. El 1988 se signaven els acords entre el govern de Nicaragua i la Contrarevolució; el 1992, ho leien l'FSLN i el govern del Salvador i el 29 de desembre de 1996 es van signar els acords entre la URNG i el govern de Guatemala, a la capital del país.\nEl saldo en vides humanes d'aquestes guerres ha estat molt elevat. En el cas de Guatemala, on la guerra ha durat més de trenta anys, les estadístiques més conservadores parlen de més de cinquanta mil morts, més de cent cinquanta mil vídues i orfes, més d'un milió de desplaçats, i un teixit social desarticulat. La tortura, les desaparicions, els assassinats i l'exili han format part de la violència quotidiana que ha patit la població dels tres països on hi ha hagut guerra durant les darreres dècades. L'informe de la Comisión de la Verdad del Salvador dóna compte del testimoni directe de dues mil persones que van denunciar més de vuit mil fets greus de violació dels Drets Humans. També va recollir vint-i-tres mil denúncies de fonts indirectes amb més de tretze mil fets greus. "El dany produït no és simplement el de la vida personal que es destrueix, el dany s'ha causat a les estructures socials mateixes, a les institucions que regulen la vida dels ciutadans, als valors i principis amb els quals s'ha educat i en funció dels quals s'ha pretès justificar la repressió", declara I. Martín Baró. Segons C. Garaizábal, "el cost de la guerra és una societat profundament ferida i una població afectada en la seva identitat, ja que les situacions de crisi obliguen a modificar activitats, a més de crear una especial sensibilitat que anima a replantejar-se la vida, els valors que la guien, etc. Ara bé, aquestes situacions també poden generar canvis en les relacions personals i en la participació social".\nA Nicaragua, la vida política ha estat marcada per les eleccions presidencials i municipals del 20 d'octubre, en què finalment va guanyar el candidat de l'Aliança Liberal després d'un procés electoral molt encès i uns resultats no acceptats per totes les forces polítiques.\nEl Salvador s'està preparant per a les eleccions municipals, que tindran lloc el març del 1997. En aquest país, el 1996 ha estat un any d'acomodació i estabilització de les tendències iniciades després de les eleccions del 1994.\nEs podria dir que la regió encamina cap a un procés d'estabilitat política. Però aturem-nos en la valoració que en fan els experts. Ens trobem que oscil·len des de societats amb una democràcia consolidada i una alta o mitjana governabilitat —és el cas de Costa Rica—, fins a societats amb governabilitat i democràcia\ntransicional baixes —com ara Guatemala i Nicaragua—, Pel que fa a Guatemala, cal veure com es desenvolupen els acords de pau. A Nicaragua, el país més pobre d'Amèrica Llatina i el Carib després d'Haití, la gravetat dels problemes socials —les millores socials iniciades pel govern sandinista els anys 80 s'han anat esfondrant— estableix condicions difícils per a l'agregació d'interessos i l'enfortiment del diàleg polític. Entremig hi trobem sistemes democràtics consolidats però amb baixos nivells de governabilitat, com ara Hondures, on, si bé s'hi ha donat un procés de regularitat electoral els darrers 14 anys, la possibilitat de mantenir equilibris socials a partir d'una adequada satisfacció a demandes dels diferents sectors de la població es fa més difícil a causa de la forta presència de les forces armades com a òrgan de pressió política. Finalment, trobem democràcies no consolidades amb una alta-mitjana governabilitat. És el cas del Salvador, el qual presenta mecanismes de concertació social i espais de diàleg polític, si bé hi ha greus situacions de pobresa i exclusió social.\nÉs interessant acostar-se també a altres aspectes socials, concretament a la problemàtica dels infants treballadors: venen roses, diaris, xiclets, menjar, joguines i caramels, netegen i cuiden cotxes, treuen foc per la boca, reciclen escombraries, carreguen bosses als supermercats, demanen almoina. "No somos vagos, solo estamos pidiendo nuestro aguinaldo. Nosotros también trabajamos", deien les improvisades guardioles en pots de llauna dels nens i nenes treballadors de Managua el desembre del 1996. Milers, segurament milions de nens i nenes treballen al carrer exposats a tota mena de riscos: violència, drogues, delinqüència, prostitució. Les xifres són incertes, oscil·len des dels 4.000 infants treballadors a Costa Rica fins al milió deambulant pels carrers del Salvador, passant pels gairebé 200.000 que estan en el sector informal a Guatemala, els 300.000 que treballen al carrer a Hondures i els més de 200.000 que ho fan a Nicaragua.\nDavant d'aquest espectre d'incipient estabilitat política amb el contrapunt de greus problemes socials, és interessant que trobin suport i no desapareguin les iniciatives d'organització i resolució de les mancances desenvolupades per la població tant durant la guerra, com en el refugi o durant el retorn, així com les desenvolupades davant els altres problemes socials que es van generant, si no es vol retornar al passat. El manteniment de la memòria històrica —per no repetir injustícies— junt amb la potenciació de la capacitat d'organització, participació i autogestió de la població obren espais d'esperança cap al futur.


llei igualtat retributiva | Intersindical Valenciana\nDemanen l’aplicació immediata de la normativa, ja que els drets de les dones no poden esperar\nAl País Valencià les dades oficials indiquen que tenim una bretxa del 22,4%, encara que els estudis feministes augmenten aquest percentatge en incloure també l’economia submergida i les hores directament no renumerades. Açò vol dir que les dones valencianes ens passem 82 dies treballant sense cobrar. Les causes d’aquesta desigualtat tenen els arrels en la divisió sexual del treball. Així, les dones fem un tipus de feines i els homes unes altres; ens ocupem de cuidar fora de casa amb remuneracions molt per baix de les nostres responsabilitats i dins de casa totalment debades; la parcialitat acaba sent l’opció majoritària per compaginar la vida familiar i laboral; tenim difícil accedir a llocs de responsabilitat… En definitiva, el nostre treball té pitjors convenis, està pitjor valorat, i, per tant, pitjor pagat.\nSi mirem a les reivindicacions històriques de l’economia feminista per poder superar aquesta gravíssima barrera econòmica, una d’elles és l’establiment d’auditories sistemàtiques a empreses públiques i privades, mitjançant lleis digualtat retributiva. Els països on més reduïda és la bretxa així ho tenen i s’ha demostrat com una mesura molt efectiva pel que té de dissuasòria de conductes empresarials discriminatòries. Després de molts anys de lluita feminista, per fi veiem publicada a l’estat espanyola una Llei d’Igualtat Retributiva que, si bé no podrà solucionar a curt termini les discriminacions salarials que patim les dones, sí que està en la bona direcció per poder anar avançant.\nFins aquest moment, el principi d’igual retribució per treball de igual valor ja estava mencionat a l’article 28 de l’Estatut de Treballadores i Treballadors, que vincula a totes les empreses, independentment del nombre de persones treballadores, i a tots els convenis i acords col·lectius; i obligava a l’empresa a tindre un registre salarial. També teníem l’auditoria retributiva recollida en els Plans d’Igualtat d’empreses de més de 50 persones treballadores. Però, a pesar de tindre eixa igualtat formal reconeguda des de fa temps, les dades mostren que això no era suficient. Calia, doncs, anar un pas més enllà envers una veritable transparència retributiva i rendició de comptes constatable.\nTambé és menester destacar que el nou reial decret menciona la no discriminació per tindre jornada parcial i estableix la tutela administrativa i judicial per poder aplicar sancions a qui incomplisca la llei, aspecte que pot dissuadir empreses no igualitàries per evitar multes. Per desgràcia, el patriarcat està tan instaurat en la nostra societat que calen mesures punitives per anar canviant dinàmiques discriminatòries.\nAixí, mateix, el reial decret apunta un altre concepte molt necessari per acabar amb una de les causes de la bretxa salarial: la valoració dels llocs de treball als convenis, que és on realment veiem que a les tasques que fem les dones no se’ls dona el mateix valor que a les tasques que fan els homes. I si no es valora com toca, tampoc no es paga com toca. En aquest sentit, els sindicats tenim la responsabilitat inequívoca d’impregnar la negociació col·lectiva de feminisme. Al reial decret només hi ha unes línies sobre la valoració, però als sis mesos de l’entrada en vigor, l’administració ha de publicar una ordre que ho desplegue. I ací ve la pega més gran.\nUna norma com aquesta no es pot demorar perquè les dones i els nostres drets ja no podem esperar més. És per això que demanem al govern de l’estat que canvie la disposició addicional quarta perquè aquest reial decret entre en vigor immediatament, ja que no n’hi ha cap justificació sòlida perquè hagem d’esperar sis mesos. Aquest retard és fruit de la pressió per la part empresarial, amb l’argument que necessiten temps per realitzar els treballs previs: això denota, sense dubte, que les confederacions empresarials que ostenten la representació majoritària no han estat preocupades per la igualtat. Per tant, apel·lem a la responsabilitat del govern estatal per posar tots els mitjans necessaris per garantir els drets laborals de les dones des de ja, sense més dil·lació. Si altres normatives laborals que han suposat friccions amb la patronal han entrat en vigor el dia de la seua publicació al BOE, perquè no aquesta?\nIntersindical Dones i Intersindical Valenciana estarem especialment vigilants perquè es complisca i desplegue la nova llei i ens posem a plena disposició de la classe treballadora per aconseguir una igualtat retributiva real entre dones i homes.


Interior llança una aplicació mòbil per als turistes que no parlen els idiomes del 112\nDesenvolupada per Telefònica i pionera a Europa, inclou un sistema de geolocalització per detectar en "pocs segons" on es troba l'emergència\nL'aplicació permet seleccionar el pictograma que es correspon amb l'emergència i avisar al 112 per geolocalització / ACN\nBarcelonaEl conseller d'Interior, Ramon Espadaler, ha presentat aquest divendres l'aplicació mòbil '112 Accessible', dirigida als turistes que visiten Catalunya i que no parlen el idiomes amb els quals el telèfon 112 dóna servei (català, castellà, anglès, francès i alemany). Pionera a Europa i desenvolupada per Telefónica, incorpora la comunicació en rus, xinès, àrab, polonès, japonès i italià. Inclou, a més, un sistema de geolocalització per tal de detectar "en pocs segons" on es troba l'emergència.\nL'aplicació es basa en pictogrames que recullen les principals emergències que atén el 112, agrupades en tres apartats: policials, de salvament i extinció d'incendis, i sanitaris. Cada un d'aquests pictogrames també inclou consells per minimitzar el risc mentre no arriben els serveis d'emergències.\nEn declaracions a l'Hotel Claris de Barcelona, Espadaler ha assegurat que la nova aplicació permetrà que qualsevol turista pugui ser atès amb "la mateixa celeritat" que un ciutadà de Catalunya quan tinguin una emergència, i ha afirmat: "Aquesta aplicació ens permet fer un salt qualitatiu en el turisme que necessitem i volem com a país, un turisme de qualitat". En aquest sentit, ha apuntat que "la seguretat, en el seu sentit més ampli, és el primer vector per decidir un destí turístic", molt per davant del preu, els atractius gastronòmics o culturals, entre d'altres.\nEl Gremi d'Hotels de Barcelona ha estat la primera entitat a adherir-se al projecte de '112 Accessible', amb la signatura d'un conveni amb la Generalitat i Telefónica. D'aquesta manera, els turistes que s'allotgin al sector hoteler de la capital catalana obtindran un codi per poder instal·lar l'aplicació. Un codi necessari –ha explicat el conseller– pel fet que l'usuari ha de donar la seva autorització per ser geolocalitzat, i també per impedir que la gent es descarregui "indiscriminadament" l'aplicació i en faci un mal ús. El president del gremi, Jordi Clos, ha assegurat que el nou aplicatiu millorarà "l'experiència turística a Barcelona", així com la "percepció" que tenen els visitants de la ciutat i la seva "competitivitat" respecte altres destinacions.\nEspadaler ha explicat que altres entitats del sector turístic –de l'àmbit de les cases rurals, els càmpings o els apartaments– també podrien signar el conveni per adherir-se al projecte en les pròximes setmanes.\nTambé a la presentació, la directora general de Turisme de Catalunya, Marian Muro, ha explicat que el projecte '112 Accessible' ve de lluny. De fet, la idea va néixer d'una primera aplicació per facilitar l'accés de les persones amb discapacitats auditives als serveis d'emergència de Catalunya. Amb tot, ha afirmat que iniciatives com aquesta "ens permeten ser un país modern i singular".\nDe la seva banda, el director general de Telefónica a Catalunya, Kim Faura, ha afirmat: "És un orgull i un privilegi participar en aquest projecte". Faura confia poder seguir treballant a Catalunya en noves aplicacions per "satisfer necessitats" en els àmbits d'Interior i turisme.\nLa presentació ha comptat amb la presència de cònsols de països com Japó, el Marroc, Albània, Turquia, Finlàndia i Guinea, entre d'altres, així com de diversos representants del sector turístic.\nconseller d'Interior Ramon Espadaler Aplicació mòbil emergències turisme Gremi d'Hotels de Barcelona telefónica


En record de José María Nunes / 2016 / Altres notícies / L'AVENÇ RECOMANA / Inici - L'Avenç\ndijous, 14 de juliol del 2016\nLa Filmoteca de Catalunya ha preparat tres sessions de cinema i lectura de textos dedicades a la figura d'aquest gran escriptor i cineasta d'origen portuguès. [+]\nEn motiu de l’exposició “Nunes, més enllà del temps” a l’Arts Santa Mònica, la Filmoteca de Catalunya ha organitzat “En record de José María Nunes” i s’ha afegit a la reivindicació d’aquest creador de ficcions lliure i atípic tan vinculat a l'Escola de Barcelona.\nLes dues primeres sessions de l’activitat es dedicaran a Mañana (1957), una pel·lícula d’episodis en la qual quatre històries mostren la duresa d’afrontar la realitat. Aquest primer llargmetratge del cineasta pretén plantejar una realitat tan decebedora que només es pot viure amb la il·lusió que tot pot ser millor si un s’ho proposa. Abans de la projecció, la presentació del film anirà a càrrec de Mriona Bruzzo, cap del Centre de Conservació i Restauració de la Filmoteca, i Joan M. Minguet, professor d’Història de l’Art Contemporani i d’Història del Cinema a la UAB.\nEl dimarts dia 19 es projectarà Santa Rosalía con Castellbisbal (2013), un breu film sobre Nunes amb direcció, guió i fotografia de Joan Vall Karsunke. “Santa Rosalía con Castellbisbal és poder escoltar i sentir. Nunes, el creador, repeteix, només per a mi, les paraules i les frases que un dia em van impactar en contemplar la seva obra”, ha expressat el mateix director, que presentarà personalment el seu treball. Un cop finalitzada la projecció, s’invocarà el Nunes pensador per mitjà de la lectura de textos seus, que anirà a càrrec dels seus amics Lluís Valentí, Joan Vall, Belen Fabra, José María Blanco, Joan M. Minguet, Josep Farràs, Empar Rosselló, Rosa Llinàs, Santi Lapeira, Virginia Nunes i Julio Lamaña.\nDates: 15 de juliol a les 19:30h; i 19 i 21 de juliol a les 18:30h\nLloc: Filmoteca de Catalunya (Plaça de Salvador Seguí, 9, Barcelona).\nAl número actual de L'Avenç, trobareu l'article "Un deute amb Nunes" de Felix Fanés, on el catedràtic d'història de l'art de la UAB bateja al cineasta com a artista de la gana degut a la seva resistència i disposició màxima a dur a terme la seva obra. En destaquem el següent fragment:\nQuan la dictadura va intentar retallar-li veu, no va conformar-s'hi i, per no deixar de fer cine, va situar-se extramurs del sistema, en el fred de la intempèrie. Quan amb la democràcia la suprem raó econòmica va expulsar-lo definitivament a les tenebres de la marginalitat, el director va continuar, tant si com no, realitzant la seva obra. La situació era difícil. Nunes no descendia d'una nissaga amb recursos. Però contra tot i contra tothom, mogut pel foc interior que l'abrandava, no va aturar-se.\nPodeu consultar més informació sobre l'activitat aquí.


Join Free Software: Solucionar els problemes de so de l'ubuntu hardy heron\nAvui comentaré un problema que molta gent que utilitza l'ubuntu s'hi ha trobat a l'hora d'actualitzar de qualsevol versió anterior a la més recent, l'ubuntu hardy heron 8.04 (pels que no ho sapigueu el 8 ve del 2008 i el 4 de l'abril).\nAixò és degut a que amb la nova versió d'ubuntu s'ha canviat el programa del servidor de so. Enlloc d'usar el tradicional ALSA, s'ha optat per usar PulseAudio. Això a comportat que mols programes no s'hagi adaptat encara al nou serivdor se so i tinguem aquesta pèrdua de rendiment tan notable.\nAra bé, com soluciar-ho? És ben senzill. Només cal anar al menú Sistema->Preferències->So i en la pestanya "Dispositius", canviar els valors dels quatre primers menus desplegables per "ALSA - Advanced Linux Sound Architecture", deixant el cinquè valor com està. Tambè en la segona pestanya "Sons" habilitem la casella "Habilita la mescla de so per programari (ESD)\nAmb aquests passos el vostre sistema ja hauria d'estar funcionant amb normalitat.\nEtiquetes de comentaris: tutorial, ubuntu


XarxaLlull: El Retrobament amb l'Alguer\n/ ► El Retrobament amb l'Alguer\nper Andreu Bosch - Wednesday, 13 October 2010, 12:03\nAmb els actes del 50è aniversari de "Lo viatge del Retobament (1960-2010)", organitzats a l'entorn de Sant Joan pel Municipi de l'Alguer, amb la col.laboració del Departament de Vicepresidència de la Generalitat de Catalunya, es va commemorar la redescoberta de l'Alguer per part de catalanoparlants d'arreu dels Països Catalans arribats el 1960 en un vaixell.\nAquest nou Retrobament 50 anys després, amb vaixell inclòs, no podia ser ni de bon tros una repetició del que va significar el de 1960. En primer lloc, perquè l'Alguer ja ha estat retrobat fa anys per catalans, valencians i balears, afortunadament; i a l'inrevés: els Països Catalans també han estat retrobats pels algueresos. En segon lloc, perquè els qui van viatjar en vaixell a l'Alguer el 1690 ho feien des de la dictadura de Franco, i van descobrir la catalanitat de l'Alguer en un entorn de llibertat, amb banderes catalanes compartides i amb gent parlant alguerès al carrer.\nEls nous participants s'hi van trobar moltes menys banderes als carrers i balcons, i probablement menys catalanoparlants (llegiu els resultats de l'enquesta d'ús de l'alguerès de l'any 2004 al web de la Secretaria de Política Lingüística). Va ser un viatge de turisme cultural en democràcia a una banda i a l'altra, més enllà del grau de satisfacció dels anhels nacionals de cadascú. Probablement aquest altre Retrobament requeria una actitud més activa i un major grau de coneixement de la realitat algueresa i sarda.\nPerquè el futur de l'Alguer catalanoparlant i, doncs, la viabilitat de la recuperació de la llengua, passa pel context socioeconòmic (a més del polític, és clar, com a tot arreu). "Santa Ryanair", canta l'alguerès Claudio Sanna a tall d'esperança. I no va errat. Que Ryanair mantingui la regularitat dels vols de Girona a l'Alguer, que hi hagi continuïtat seriosa i sense anul·lacions dels vols d'Alitalia de Barcelona a l'Alguer, que Grimaldi Lines mantingui la freqüència dels vaixells de Barcelona a Porto Torres, són tots ells factors de l'àmbit turístic (i econòmic) que poden contribuir al conveciment entre els algueresos que la llengua dels seus pares o avis, o dels veïns, pot oferir perspectives laborals, en el món dels serveis, de la restauració, de l'educació, de les noves tecnologies, etc. I simultàniament el flux d'algueresos cap a Barcelona o Girona pot ajudar a dignificar i donar valor afegit a l'alguerès. A partir d'aquí, els reptes d'una bona planificació lingüística ja dependran de la voluntat política (municipal, sobretot, amb suport del marc legal regional i estatal); i de la voluntat social, naturalment.\nAra, no s'hi val a viatjar un cap de setmana llarg a l'Alguer i tornar bescantant la idea (falsa) que no hi queden catalanoparlants a l'Alguer. En primer lloc, cal parar l'orella, i sentirem alguerès amb entonació sarda (no pas italiana) i amb una fonètica molt particular per l'evolució aïllada del català en un entorn històricament sarditzat i modernament italianitzat. Gent gran asseguda a la Passejada o a altres llocs públics contemplant l'allau turística; operaris treballant a les bastides; converses que brollen dels “dabaixos” de l'Alguer vella (però, alerta, també als afores, a la ciutat nova, a la Pedrera, a Sant Agustí Nou, etc.). La llengua hi és present, si bé en generacions de mitjana edat i gent gran.\nRecordo quan hi vaig viure, a mitjan dels anys 90, que parlava sobretot en alguerès, en un procés lògic d'adaptació a l'ecosistema lingüístic (em deien: "Aqueix ja és mig alguerès, parla com a mosaltros"). També recordo un pagès que vaig entrevistar perquè em parlés dels noms de les varietats de fruita. Prou estranyat estava que un català de Barcelona s'interessés per aquesta mena de coses, però encara va quedar més sorprès en veure que parlava "més o manco" com ell, i em digué: "Tots los catalans parlau així?", content l'home de tenir aquella conversa en alguerès amb un estranger. Aquest és només un exemple de l'actitud d'humilitat que crec que cal per retrobar l'Alguer. Cal pensar que d'ençà del 1960 l'alguerès ha continuat essent la llengua del carrer, si bé amb els encaixos sociolingüístics i intergeneracionals desfarorables; però no ha estat la llengua de l'alfabetització ni de l'ensenyament, no ho oblidem.\nL'Alguer que jo hi retrobo avui és la ciutat que vaig conèixer quinze anys enrere. Hi cerco la catalanitat i l'especificitat. Fa alguns anys que observo que alguns taxis duen publicitat de l'empresa "Rumpura", que amaga fonèticament el mot rompuda, participi del verb rompre. Doncs bé, "Rumpura" és el xisto (malnom) d'una família algueresa, "los de Rompuda", mot que ha quedat fossilitzat en la publicitat (perquè avui el participi fóra rompida, de rompir, amb canvi de conjugació, com de córrer ha passat a corrir i de rebre a recivir, i perdoneu les meves dèries de lingüista...).\nAquest és el meu Retrobament... I si a l'aeroport, a la botiga o al restaurant m'atenen en alguerès, festa grossa!\n(Article publicat a El Punt, el 13 d’octubre de 2010.)


POLÍTICA PRIVACITAT | Cococ\nMitjançant la lectura de la present Política de privacitat, l'usuari queda informat sobre la forma en què JAIME BARTOLI SL recapta, tracta i protegeix les dades de caràcter personal que li són facilitats a través del lloc web https://www.bartoli.cat (d'ara endavant, el lloc web) i aquelles altres dades que pugui facilitar en un futur a JAIME BARTOLI SL per altres mitjans.\nL'usuari ha de llegir amb atenció aquesta Política de privacitat, que ha estat redactada de forma clara i senzilla, per facilitar la seva comprensió, i determinar lliure i voluntàriament si desitja facilitar les seves dades personals a JAIME BARTOLI SL.\nEn emplenar qualsevol formulari de la plana web corporativa i fer clic en la casella "He llegit i accepto la política de privacitat" o similar, l'usuari manifesta expressament que ha llegit la present política de privacitat on s’indiquen els tractaments de dades que es realitzen i les finalitats, entre d’altres informacions, donant-se així compliment al deure d’informar que imposa la normativa de Protecció de Dades.\n· Identitat: JAIME BARTOLI, SL: B08553828\n· Direcció postal: C/ POETA MARAGALL, 12, 08130 SANTA PERPETUA DE MOGODA (BARCELONA)\n· Telèfon: 935600901\n· Correu electrònic: jaumebartolisl@gmail.com\nEn JAIME BARTOLI SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat d'atendre la seva sol·licitud i enviar-li comunicacions comercials, així com els nostres butlletins. No es prendran decisions automatitzades en base a les dades proporcionades.\nLes dades personals que tractem en JAIME BARTOLI SL procedeixen del propi interessat.\nEn JAIME BARTOLI SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de realitzar els processos de selecció de personal. No es prendran decisions automatitzades en base a les dades proporcionades.\n· Consentiment de l'interessat: Participar en els processos de selecció de personal.\n· Adreces postals i electròniques\nEn JAIME BARTOLI SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de realitzar la gestió administrativa, comptable i fiscal dels serveis sol·licitats, així com enviar comunicacions comercials sobre els nostres productes i serveis.\n· Execució d'un contracte: Realitzar la gestió administrativa, comptable i fiscal dels serveis sol·licitats.\n· Interès legítim del Responsable: Enviar comunicacions comercials sobre els nostres productes i serveis.\n· Agència Tributària, amb la finalitat de complir amb les obligacions legals.\n· Entitats financeres, amb la finalitat de girar els rebuts corresponents.\nLes dades personals que tractem en JAIME BARTOLI SL procedeixen de: El propi interessat.\nTractament de DADES per MARQUETING (no clients)\nEn JAIME BARTOLI SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de gestionar l'enviament de comunicacions comercials sobre els nostres productes i/o serveis mitjançant mitjans electrònics (e-mail, WhatsApp, SMS...).\n· Consentiment de l'interessat en clicar el check box en el formulari de la plana web corporativa: Enviament de comunicacions comercials.\n· Plataformes d'enviament de publicitat mitjançant mitjans electrònics, amb la finalitat de realitzar l'enviament amb garanties i obtenir dades estadístiques.\nResponsable: JAIME BARTOLI SL; Finalitat: Garantir la seguretat de persones, béns i instal·lacions; Legitimació: Missió en Interès públic; Destinataris: Estan previstes cessions de dades a: Si escau, les forces i cossos de seguretat de l'Estat, així com Jutjats i Tribunals; Drets: Té dret a accedir, rectificar i suprimir les dades, així com altres drets, indicats en la informació addicional, que pot exercir dirigint-se a l'adreça del responsable del tractament; Procedència: El propi interessat.\nEn JAIME BARTOLI SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de garantir la seguretat de persones, béns i instal·lacions. No es prendran decisions automatitzades en base de dades proporcionades.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si en JAIME BARTOLI SL estem tractant dades personals que els concerneixin, o no.\nEn determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. En aquest cas, JAIME BARTOLI SL deixarà de tractar les dades, a menys que hi hagi motius legítims imperiosos, o l'exercici o la defensa de possibles reclamacions.\nSi ha atorgat el seu consentiment per a alguna finalitat concreta, té dret a retirar el consentiment atorgat en qualsevol momento, sense que això afecti a la licitud del tractament basat en el consentiment previ a la seva retirada.\n· Agència Espanyola de Protecció de Dades, C/ Jorge Juan, 6, 28001 – Madrid.


VIII Regió Militar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nVIII Regió Militar\nLa VIII Regió Militar també coneguda com a Capitania General de Galícia, correspon a una subdivisió històrica del territori espanyol des del punt de vista militar quant a l'assignació de recursos humans i materials amb vista a la defensa.\nComprenia les quatre províncies gallegues: La Corunya, Lugo, Ourense i Pontevedra.\nLa Regió Militar respon ja a un model de defensa territorial històric, ja que des de 2002 les Forces Armades espanyoles s'organitzen en unitats tàctiques en funció de les comeses i missions assignades.\nLa divisió d'Espanya en Capitanies Generals data de 1705, quan es van ajustar als antics regnes que constituïen la Monarquia Hispànica. Es tractaven de tretze regions: Andalusia, Aragó, Burgos, Canàries, Castella la Vella, Catalunya, Extremadura, Galícia, Costa de Granada, Guipúscoa, Mallorca, Navarra i València.\nDesprés de la proclamació de la Segona República en 1931, un decret governamental va dissoldre les regions militars i les va substituir per les Divisions Orgàniques. Al juliol de 1936, exercia la prefectura de la VIII Divisió Orgànica el general Enrique Salcedo Molinuevo. Al juliol de 1939, després de finalitzar la Guerra Civil Espanyola queden restablides les regions militars. A la VIII Regió s'assigna el VIII Cos d'Exèrcit amb dos divisions: la 81a (La Corunya) i la 82a (Lugo).\n↑ Reial decret 912/2002, de 6 de setembre, pel que es desenvolupa l'estructura bàsica dels Exèrcits.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=VIII_Regió_Militar&oldid=22472510»\nDarrera modificació: 15 des 2019 a les 11:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 des 2019 a les 11:47.