Pioneres 6: María Dolores Soriano Raga, compositora de la postguerra i professora 50 anys del Conservatori de l’Ajuntament de València – Les Bandes de Música\nPioneres 6: María Dolores Soriano Raga, compositora de la postguerra i professora 50 anys del Conservatori de l’Ajuntament de València\nAmb el sobrenom de Lolita Soriano va ser l’autora del primer himne del València, C.F.\nPoc conegudes, però no per això inexistents van ser moltes dones valencianes les que van treballar després de la postguerra per a adaptar-se a la nova realitat del país. Igual que els seus col·legues masculins van treballar en l’àmbit cultural; no obstant això, obtenien menor protagonisme i reconeixement.\nCos de text\nD’això tractem en aquesta secció de “Pioneres”, per tal de valorar el treball cultural femení. Rescatar, localitzar a aquelles dones, estudiar les seues partitures, la seua vida, les seues obres, valorar-les sense més pretensió que el seu reconeixement. Elles van alçar els pilars de la igualtat, d’igual forma com a grans professionals de la música, per això hem de saldar el deute històric que tant mereixen. Una d’aquelles grans desconegudes va ser María Dolores Soriano Raga, coneguda també com Lolita Soriano.\nInfravalorada per la seua condició femenina\nAquesta compositora va treballar de manera incansable en la postguerra, no obstant això, en existir distinció entre el treball masculí i femení no es va poder desenvolupar professionalment com deuria per la seua condició femenina.\nEls homes exercien el treball de manera pública i les dones de manera íntima, alguna cosa que els posava més difícil que el seu treball fóra conegut. Aquelles que ho aconseguien eren mal vistes i ignorades, fins i tot infravalorades. La invisibilitat femenina sempre era present; un gran impediment per al desenvolupament professional.\nLes dones havien de complir el paper d’esposa, mare, filla, mestressa de casa… i si s’oposaven a eixos cànons, havien de lluitar fortament, mostrant la imatge de “bestioles rares” i més, sobretot, en el camp de la composició, perquè això suposava una capacitat intel·lectual encara més superior que es dubtava que elles tingueren.\nDurant 50 anys va ser professora del Conservatori de l’Ajuntament de València\nMaría Dolores Soriano Raga va ser durant cinquanta anys professora del Conservatori de l’Ajuntament de València. La seua gran evolució es desenvolupa en l’època franquista, per això posseeix entre les seues composicions nombroses marxes militars d’exaltació, patriòtiques, himnes religiosos, cançons espanyoles i pasdobles. Igualment va ser la fundadora del Cor Infantil “Juan Bautista Comes” al costat de José Roca.\nPotser és la compositora més antiga que es té constància en els arxius de la Banda Municipal de València i la que més composicions posseeix, són algunes Així canta València, Olerizo, Capseta de Música, Llamas d’Art…\nMalgrat ser molt prolífica, existeixen poques dades d’ella, de la seua vida… no apareix en els diccionaris de música valenciana. Té molta música escrita per a banda, veu i piano, uns àmbits en els quals signava com Lolita Soriano.\nCom a compositora i docent també va crear moltes cançons infantils i un preciós Ocell Maríaper a veu i òrgan.\nCompositora del primer Himne del València Club de Futbol\nLa seua obra més coneguda és la del primer himne del València Club de Futbol: “Hurra el València, hip, hip, hurra”. Molts dels seguidors desconeixen que la seua autora és una dona, no obstant això, aquest himne va ser dirigit i estrenat per ella en la vesprada del diumenge 21 de setembre de 1924 en el camp del Mestalla interpretat per la Unió Musical i el Cor del Micalet.\nEl València ja s’havia establit al Mestalla i va decidir obtindre un simbolisme, per a això va encarregar una cançó que el representara i va anar Lolita Soriano al costat de Bernardo Duties, que va aconseguir un himne vibrant.\nEl dia de l’estrena, a més de l’himne, es va presentar la bandera oficial. En acabar la interpretació, va ser tal l’èxit que va caldre ser repetit a causa de la gran ovació dels aficionats. Els crítics de l’època ho consideraven una miqueta barroc, però el públic demanava la seua repetició una vegada i una altra. No obstant això, malgrat l’èxit, a poc a poc va anar caient en l’oblit substituït pel pasdoble Valènciadel mestre José Padilla, que, amb el temps, va ser adoptat com a himne oficial. Podria dir-se que un dels motius del relegue en l’oblit va ser per ser escrit per mans femenines. En 2005 va ser reestrenat per l’Agrupació Musical Els Majors de L´Horta Sud d´Aldaia.\nEscriu el primer poema en valencià de l’època franquista\nAltra de les seues obres es va interpretar en 1939 en la commemoració del seté centenari de la Conquesta de la Ciutat de València per Jaume I. L’ambient d’aquell moment era, ja, totalment espanyolista i la composició tenia, no obstant, com a títol “Nostra Senyera” . Es converteix així aquest poema en el primer escrit en valencià durant la dictadura franquista. Ho va escriure per a la celebració del 9 d’octubre. Els seus últims versos són els següents:\nla més florida i bella ciutat,\ncontempla a sons fills predilectes\nque sempre estan al seu costat.\nen aquesta festa esplèndida digam:\nQue vixca la nostra Senyera\nqu’és el cor dels valencians!!\nLes seues obres continuen sent desconegudes\nQuant a les plataformes digitals actuals només podem escoltar el pasdoble “Llamas d’Art” interpretat per la Banda de Dons de la FSMCV. Una llàstima que obres de tan gran riquesa i compostes per dones no es puguen gaudir ni ser escoltades en sales de concert al no ser interpretades ni gravades.\nDe nou ens hem tornat a sorprendre en aquesta secció de “Pioneres” en voler visibilitzar una nova compositora, perquè resulta molt difícil de trobar entre documents històrics aquest tipus de biografies. Només hem pogut esbrinar que va ser coetània de Etelvina Ofelia, elaborant una gran labor pedagògica després de la Guerra Civil.\nEstem ja situats en el segle XX i encara aquestes dones no han sigut reconegudes com bé mereixen per la seua labor educativa. Més aviat estan silenciades, les seues obres estan ben guardades en arxius històrics als quals tan sols accedeixen historiadors. Aquesta no és una forma de reivindicació, sinó de deute històric cap a elles. És un fet despietat i molt penós que aquesta classe de compositores estiguen relegades a l’oblit. Dones que han aconseguit titulacions superiors amb gran lluita en una època en les quals havien de doblegar el seu esforç per a aconseguir un buit en la cultura musical. Van realitzar els seus estudis en el Conservatori de València, igual que els seus companys i no es veuen igualment considerades.\nEls llistats del Conservatori estan replets en les fulles de les seues matrícules de figures femenines docents, però les seues composicions sempre són interpretades com a obres menors. La majoria es van dedicar a la docència per no tindre l’oportunitat de ser intèrprets, no per això la docència cobra menys importància, només és la mostra que les dones no s’exposaven de manera pública, sent així menys admirades.\nVa treballar de manera incansable en la postguerra, no obstant això, no es va poder desenvolupar professionalment com deuria per la seua condició femenina\nEl 9 d’Octubre de 1939 va escriure i va donar a conéixer el primer poema en valencià del període franquista\nVa ser la fundadora del Cor Infantil “Juan Bautista Comes” al costat de José Roca


Més trens d’alta velocitat, ara als USA – Edunomia\nJa ho havia vist fa dies, però a Slashdot.com hi ha una interessant discussió sobre la proposta de Barack Obama de vertebrar un sistema de tres d’alta velocitat als USA. Les velocitat que s’hi assolirien arribarien a 240 km/h, força per sota del TGV europeu, però en tot cas són molt superiors a les assolides pels trens actuals americans, que tenen una velocitat força baixa.\nNaturalment els USA tenen un territori massa extens perquè el tren sigui competitiu (en termes de temps) amb l’avió. Però en zones com Califòrnia, Florida, New York o Chicago les distàncies regionals són semblants a la de les europees.\nAlguns detalls del pla es troben al web de la Federal Railroad Administration. Aquest petit mapa l’he trobat aquí.\nPotser les universitats de la Ivy League estaran algun dia millor connectades. I potser els diferents campus de la Universitat de Califòrnia també. Anar en cotxe de Berkeley a Santa Cruz i passar per San José no és pas gaire ràpid.\nUn altre dia parlaré del BART de la Badia de San Francisco.\nAlgunes coses que pot fer una universitat [privada] 2.0


SALVEM ELS RIUS - Notícies - Associació de Naturalistes de Girona\nInici > Notícies > SALVEM ELS RIUS\nSALVEM ELS RIUS\nEls cursos fluvials són un dels ambients de major importància ecològica, constituint l’hàbitat de multitud d’espècies, moltes d’elles en perill d’extinció i de conservació prioritària.\nMANIFEST SALVEM ELS RIUS\nEls cursos fluvials són un dels ambients de major importància ecològica, constituint l’hàbitat de multitud d’espècies, moltes d’elles en perill d’extinció i de conservació prioritària. Els rius i rieres són l’hàbitat d’espècies tant importants com la llúdriga, el turó, la rata d’aigua, el blauet, la merla d’aigua, la tortuga de rierol o el cranc de riu ibèric, per citar-ne alguns exemples.\nEls boscos de ribera, formacions forestals que acompanyen als cursos fluvials, són essencials per la conservació dels propis cursos fluvials i per al correcte funcionament de tot l’ecosistema. Alhora són veritables zones d’esponjament en cas de riuades. Quan el cabal és elevat, el bosc de ribera permet alentir la velocitat de les aigües, reduir l’erosió i, si s’han respectat les planes d’inundació, evitar que l’aigua sobreïxi del seu espai natural. Totes aquestes funcionalitats permeten dissipar l’energia de l’aigua i dels sediments que arrossega i, per tant, que els béns materials i els personals es vegin menys amenaçats en cas d’episodis extraordinaris d’avingudes. Els fenòmens meteorològics extrems s’estan convertint en habituals degut al canvi climàtic, i per consegüent, cal garantir uns ecosistemes fluvials madurs capaços de minimitzar els seus efectes.\nEl boscos de ribera, a més a més, actuen de filtres de l’aigua, retenint els sediments i els contaminants, oxigenant l’aigua i regulant-ne la temperatura. En definitiva, garanteixen una bona qualitat hídrica. El cursos fluvials, a banda de constituir, per si mateixos, uns espais naturals d’un elevadissim valor ecològic, tenen una funció molt important com a autèntics corredors biològics que vertebren els espais naturals del nostre país, ajudant a una major connectivitat territorial, fet essencial perquè la fauna i la flora puguin ésser el més resilients possibles al canvis produïts per l’alteració en els usos del sòl i les conseqüències del canvi climàtic.\nMalgrat la importància ecològica dels boscos de ribera o la seguretat que ens aporten, així com el fet que siguin hàbitats de protecció prioritària -molts d’ells protegits per la llei-, a Catalunya, de forma reiterada, s’han fet actuacions que els ha afectat molt negativament. Les últimes setmanes aquestes actuacions s’han intensificat de forma molt generalitzada i preocupant. L’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) està portant a terme actuacions d’eliminació i destrucció dels boscos de ribera i dels ecosistemes fluvials a molts rius i rieres del nostre país. Aquestes actuacions estan vinculades a unes suposades accions “d'urgència” arran dels efectes del temporal Glòria.\nAmb el pretext d’haver d’actuar per solucionar els efectes d’aquest temporal s’estan eliminant, de socarel, molts boscos de ribera, transformant els rius i les rieres en uns simples canals de desguàs, desprovistos de tot rastre de vegetació, eliminant tot l’ecosistema fluvial. Espais tan importants com la riera d'Arbúcies, inclosa a la Xarxa Natura 2000, on hi havia una important verneda (hàbitat d’interès prioritari a Europa) han estat totalment arrasats i transformats en un simples canal per on passa l’aigua. Aquest mateixa actuació s’està repetit a molts altres rius i rieres del país, per exemple al riu Tordera, al Ter, l’Onyar, el Francolí, el Llémena, al Llierca, al Fluvià, a la riera de Giola, etc.\nAmb l’excusa de treure fusta morta acumulada per la riuades, es treuen molts dels arbres vius, actuant, sovint, en trams on aquesta suposada fusta morta era inexistent. Si el tema ja és greu per si mateix cal afegir que aquestes actuacions s’estan duent a terme en plena època de reproducció, just quan els boscos de ribera estan plens de nius i pollets, provocant-ne la seva destrucció.\nEl greu conflicte que està aflorant és degut a que durant anys s’ha construït en zones inundables, ocupant un espai que realment pertany als cursos fluvials. Pretendre protegir aquestes infraestructures netejant constantment les lleres dels rius, com si fossin jardinets, no és cap solució, si més no a llarg termini. La manca d’una planificació de l’espai fluvial, amb una permisivitat que ha possibilitat que les lleres i les zones d’inundació siguin ocupades per activitats diverses o hagin estat edificades, és la causa real que ha provocat que les avingudes dels rius hagin causat mals i estralls sobre infraestructutes i propietats privades. És necessari que l'Administració actuï amb visió de futur, talar arbres ara no representarà solucionar el problema, sinó una fugida endavant, a un futur on els boscos de ribera seran tan dèbils que deixaran de complir les seves funcions.\nDavant dels últims fenòmens climàtics, en que els rius ens estan ensenyant quin és el seu veritable domini, cal que l’ACA els adapti a aquesta realitat física. I, per tant, caldrà actualitzar les zones de domini públic hidràulic, impedir infraestructures i edificacions dins les lleres fluvials, i preparar les zones d’inundabilitat perquè puguin rebre les aigües fluvials en propers períodes de crescudes sense provocar danys. D’aquesta manera estarem permetent així una major permeabilitat i que els rius puguin desguassar l’aigua sense haver d’anar sortejant tot allò que hem construït dins la seva llera. Enlloc de seguir aquests passos, però, ens hem dedicat a eliminar boscos de ribera, que són, justament, la garantia que ens permet minimitzar els efectes d’aquestes avingudes.\nLes actuacions que està realitzant l’ACA estan provocant uns impactes ecològics de primera magnitud, afectant a espais naturals i espècies protegides per la llei. A més, resulten accions irresponsables, ja que la transformació dels rius i rieres en uns simples canals de desguàs augmenta el poder destructor de l’aigua. En futurs períodes d’avingudes es pot pronosticar que, en aquests trams on l’ACA està actuant, els efectes destructius de l’aigua poden ser molt més importants.\nPer aquests motius, RECLAMEM:\n1. Que s’aturin d’immediat les actuacions que està portant a terme l’ACA en els cursos fluvials del país. Que es depurin les responsabilitats pertinents, tant sobre les persones i càrrecs que les han autoritzat, com sobre els que les han executat. Caldrà també que es portin a terme els treballs necessaris per restaurar els espais naturals afectats per tal de recuperar els valors naturals que han estat eliminats.\n2. Que els rius, rieres i la resta de cursos fluvials siguin considerats espais naturals d’alt valor ambiental i essencials per la connectivitat ecològica i, en conseqüència, siguin gestionats sempre amb aquesta premissa. Cal revisar els protocols d’actuació per transformar la visió actual que l’administració fluvial té de les lleres. S’ha de revertir la concepció de considerar els rius i rieres com uns mers canals de desguàs d’aigua, i guanyar una visió dels cursos fluvials com a ecositemes complexes, hàbitat d’espècies protegides i en perill d’extinció, etc. Lògicament, caldrà que es gestionin tenint en compte aquests aspectes.\n3. Que en les actuacions que es duguin a terme a les lleres dels rius s’apliqui allò que ja contempla la mateixa ACA en el seu manual de “Criteris tècnics per a l’execució de treballs de manteniment i conservació de les lleres públiques” on s’esmenta que: “Els treballs es realitzaran durant l'època en què no es pertorbin els períodes de reproducció de les espècies constitutives de l'hàbitat del sistema fluvial i protegides per la legislació específica. En concret, per a la nidificació d’aus caldrà acotar les actuacions, sempre que sigui possible, fora del període comprès entre l’1 de març i l’1 d'agost”. A més a més, és del tot necessari que en les actuacions en les lleres fluvials hi hagi una direcció ambiental que en faci una supervisió prèviament i durant l’execució dels treballs, per tal de garantir la minimització dels impactes ambientals. Hem detectat una total mancança d’aquest seguiment en les actuacions que l’ACA està portant a terme.\n4. Cal que totes les actuacions que es plantegin realitzar dins les zones de domini públic hidràulic siguin sotmeses als tràmits d’informació pública per tal que se’n pugui tenir coneixement i s’hi puguin presentar aquelles al·legacions o recursos que es considerin convenients. També cal que aquestes actuacions es sotmetin al tràmit d’Avaluació d’Impacte Ambiental. Cal fugir de l’actual opacitat en les actuacions que es porten a terme en les lleres públiques i garantir la deguda transparència i el compliment de la normativa catalana, estatal i europea. Fa falta un canvi normatiu pel que fa a les actuacions dins les lleres públiques que es consideren urgents. En cap cas l’excusa de la urgència ha de comportar una manca d’informació pública, de transparència o del tràmit d’avaluació d’impacte ambiental.\n5. Que es revisin i s’actualitzin les zones de Domini Públic Hidràulic adaptant-les a l’actual realitat. Cal evitar actuacions dins d’aquesta zona que puguin agreujar els efectes en cas de futures crescudes i avingudes dels nostres cursos fluvials.\n6. Que es realitzin les actuacions pertinents per restaurar les lleres dels rius i rieres, retirant totes aquelles infraestructures, com murs o esculleres, que encaixonen i malmeten els ecosistemes fluvials. S’ha demostrat que aquestes estructures són un factor que augmenta els efectes negatius en cas d’avinguda, ja que encaixonen l’aigua i permeten així que aquesta agafi més velocitat i tingui més capacitat destructiva un cop es desborda.\nExposem la nostra preocupació per com s’estan gestionant les lleres dels rius i rieres a Catalunya. Per aquest motiu es crea la Plataforma Salvem els Rius, amb la voluntat de defensar una altra forma de gestionar els cursos fluvials. Estarem atents a les actuacions futures que es duguin a terme i, si fos el cas, les denunciarem a les institucions que pertoquin.\nUs podeu adherir al manifest aquí.


Di Ma Residence Porto Cesareo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nDi Ma ResidenceVia G. Garibali,10, Porto Cesareo Centre, Porto Cesareo, Itàlia, 73010 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en22comentarisDi Ma ResidenceVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 25 fotosExcel·lent ubicació 9,1Veure al mapa9,1UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatmini bar\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Porto Cesareo, Di Ma Residence és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Di Ma Residence, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar, caixa forta, màquina venedora, servei de llançadora, lloguer de bicicletes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Di Ma Residence és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Porto Cesareo.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatCaixa forta a l'habitaciómosquiteraparell de televisiócalefaccióneveraarticles de tocadorempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaassecador de cabellescriptoritelevisió de pantalla planacaixa de seguretat per a portàtilsmini barTV satèl•lit/cableMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Di Ma Residence de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.Mostrar més


Dissabte 3 de novembre a les 20:30h al Canal 24horas | Els ex presidents del Parlament, a "Aquí Parlem" - RTVE.es\nDissabte 3 de novembre a les 20:30h al Canal 24horas\nEls ex presidents del Parlament, a "Aquí Parlem"\nLluís Falgàs analitza amb Joan Rigol i Ernest Benach la situació política actual i les seves experiències al capdavant del Parlament\n31.10.2012 | 17:58 hores\nEl presentador i director del programa "Aquí Parlem" tve\nLluís Falgàs entrevistarà aquesta setmana els ex presidents Joan Rigol i Ernest Benach, en el darrer programa abans de les eleccions. "Aquí Parlem" tornarà el proper 1 de desembre.\n"Aquí Parlem" rep aquesta setmana els ex presidents del Parlament de Catalunya Joan Rigol, que exercí el càrrec des de 1999 fins el 2003, i el seu successor Ernest Benach, que va acabar el seu mandat el 2010. Els dos convidats analitzaran la situació política actual.\nEl conductor i director del programa, Lluís Falgàs, parlarà amb ells de les seves experiències al capdavant del Parlament de Catalunya, de les qüestions que han quedat al calaix des del 1980 com la llei electoral catalana i de si actuen amb més llibertat ara que quan exercien de presidents, respecte als seu partits. A més, Rigol i Benach faran un pronòstic de futur.\nEl programa "Aquí Parlem" s'acomiada fins després dels comicis del 25 de novembre per respectar la campanya electoral. L'espai tornarà l'1 de desembre a la mateixa hora i al Canal 24h amb l'anàlisi de les eleccions.\nEl matrimoni i la parella estan en crisi?\nIr a 'El matrimoni i la parella estan en crisi?'\nIr a 'Beatriz Luengo, Alain Hernández i Tori Sparks'\nLes eleccions a Catalunya\nIr a 'Les eleccions a Catalunya'\nLa situació de les internes confinades\nIr a 'La situació de les internes confinades'\nL'actriu Assumpta Serna\nIr a 'L'actriu Assumpta Serna'\nErasmus a Armènia i aficions que es tornen professió\nIr a 'Erasmus a Armènia i aficions que es tornen professió'


La Diputació reprén la restauració del Castell de Peníscola per a convertir-lo en el més visitable d'Espanya | Castelló Extra\nLa Diputació reprén la restauració del Castell de Peníscola per a convertir-lo en el més visitable d'Espanya\nEl Govern Provincial represa les obres després dels dies festius de Setmana Santa per a concloure la rehabilitació de la fortalesa\nLa Diputació de Castelló ha représ les obres de restauració del Castell de Peníscola després dels dies festius de Setmana Santa amb l’objectiu de convertir-lo en el més visitable d’Espanya. Així, el Govern Provincial represa aquesta ambiciosa actuació que comporta la rehabilitació de les cobertes, els paraments verticals i el polvorí de la fortalesa com a part de la segona fase del Pla Director. Ja ha començat a més la restauració ambiental de l’interior de les sales principals que envolten el pati d’armes, totes elles actuacions cofinançades per la UE amb Fons Feder.\nEl vicepresident primer i diputat provincial de Cultura, Vicent Sales, ha explicat que “compaginem el bon ritme que porten les obres també amb el mateix funcionament del Castell amb la condició que la seua restauració afecte el mínim possible al trànsit de visitants. Aquests treballs es dirigeixen a convertir el Castell de Peníscola en el gran pol d’atracció de visitants, la millor porta a un turisme internacional amb capacitat d’irradiar oportunitats turístiques i riquesa a tota la província. Hem conclòs ja la primera fase d’aquesta gran aposta pel patrimoni, i comprovant els resultats que ha tingut estem convençuts que amb aquesta segona fase estarem en disposició de tindre el castell més visitable d’Espanya, amb capacitat de tracció i estirada turística per a tota la província, reivindicant-se com el gran motor de tracció del turisme provincial”.\nSales ha explicat que “en aquesta segona fase del Pla Director estem reparant i impermeabilitzant cobertes i façanes, i impulsant la recuperació, condicionament i museografia de les sales circumdants al pati d’armes i condícies”.\nAvança a bon ritme per a la seua completa restauració\nAprofitant les obres de restauració s’ha continuat amb pla de sondatges arqueològics en tots els espais ja iniciat en les obres de 2015, atés que el monument va patir moltes reformes en el segle XX i la majoria de paviments es van modificar en el segle passat. Així s’estan documentant vestigis de nivells més antics de paviments que ja es van detectar en els estudis previs del projecte i que en la coberta del pati d’armes es deixaren a la vista.\nCal assenyalar que la primera fase del Pla Director ja ha suposat la recuperació i condicionament de les sales de la planta baixa del castell i les sales pontifícia, obrint al visitant totes les sales que anteriorment es dedicaven a labors administratives i que ara es concentren en el far, també habilitat per a tal fi per la Diputació.\nLa museografia d’aquestes sales i l’adequació del far com a centre de recepció de visitants han sigut ja també realitzades com a part d’aquesta primera fase.


Considerat com un dels 100 millors films americans de la història per l’American Film Institute, és un recorregut biogràfic del compositor, ballarí, cantant i dramaturg George M. Cohan.\nUn director d’escena disposa de tan sols tres dies per preparar un espectacle musical per a Hollywood.\nRodat entre Nova York, París i Venècia, és un dels reptes més grans de Woody Allen: transmetre les seves obsessions disfressades de l’optimisme gegantí que transpira un gènere avui dia gairebé mort, com és el de la comèdia musical, amb el mèrit de sortir-ne triomfant.\nEl darrer musical dirigit per Gene Kelly és aquesta història alegre i dinàmica d’aventures sentimentals ambientada a la Nova York de finals del segle XIX. É\nEl primer musical dirigit per Busby Berkeley —el coreògraf amb més renom— per a l’MGM va ser també la primera producció d’Arthur Freed, home clau del gènere. Basada en un musical de Richard Rodgers i Lorenz Hart, narra les peripècies d’un grup d’adolescents, fills d’artistes de vodevil —un gènere que es va veure desplaçat pel cinema sonor—, per muntar el seu propi espectacle i mantenir encès l’art dels seus pares.


Més de 20 beneficis i contingut de les prunes per a la salut\nPrincipal » Interessant » Més de 20 beneficis i contingut de les prunes per a la salut\nEls beneficis de les prunes són mantenir la salut del cor, que contenen alts antioxidants, una digestió saludable, reduir el colesterol, prevenir l'anèmia i més en aquest article.\nLes prunes són un tipus de planta que prové de la família de les rosàcies, com els préssecs, els albercocs i les nectarines. Bé, aquesta fruita generalment creix a països occidentals com els Estats Units i Europa, així que potser no us coneixeu.\nLes prunes tenen forma de poma i tenen molts beneficis perquè contenen vitamines A, C, K, E, potassi, folat, fibra i minerals perquè són molt beneficioses per a la salut de l'organisme.\nLes prunes no només són saludables, sinó que poden mantenir la pell de la cara bella. Llavors, quins són els beneficis per a la salut de les prunes? Consulteu la següent explicació.\n1. Digestió saludable\nLes prunes són més conegudes per prevenir el restrenyiment perquè el contingut de fibra de les prunes és capaç de condensar les femtes per accelerar el procés d'eliminació de manera que pugui reduir el risc de càncer de còlon i hemorroides.\nLa fibra de pruna produeix àcid propiònic que és útil per reduir el colesterol al cos.\nL'àcid propiònic ajuda a reduir el colesterol en sang unint-se als àcids biliars i eliminant-los del cos a través de les femtes.\n3. Prevenir l'anèmia\nLes prunes són útils per prevenir l'anèmia perquè se sap que les prunes contenen ferro i eviten que l'organisme pateix una deficiència de ferro.\nEl ferro és útil per produir glòbuls vermells. Cada 250 grams de prunes conté 0,81 mg de ferro que proporciona el 4,5 per cent de les necessitats diàries del cos.\n4. Tractament de l'osteoporosi\nLes prunes seques contenen el bor mineral que és útil per enfortir l'estructura òssia i muscular.\nA més, el bor també pot ajudar a millorar l'agudesa mental i la coordinació muscular. També es creu que aquesta fruita és un tractament per a l'osteoporosi per a dones postmenopàusiques.\nLes prunes es classifiquen com a aliments que tenen un índex glucèmic baix on aquests aliments ajuden el cos a controlar els nivells de sucre en la sang i redueixen el risc de diabetis.\n6. Conté alts antioxidants\nLes prunes contenen fenols, que són un tipus de poderós antioxidant per neutralitzar els radicals lliures nocius com els radicals anions superòxid.\nTambé s'ha demostrat que el fenol ajuda a prevenir la descomposició de l'oxigen dels greixos.\n7. Mantenir la salut del cor\nLes prunes són riques en potassi que té el potencial de mantenir el ritme cardíac, els impulsos nerviosos i mantenir la pressió arterial perquè sigui saludable per al cor.\nEl cos humà no produeix potassi de manera natural, per la qual cosa es recomana consumir prunes amb regularitat per trobar aquest mineral al cos.\n8. Redueix el risc de malaltia pulmonar obstructiva crònica (MPOC)\nMenjar aliments que contenen polifenols (antioxidants), com ara les prunes, pot reduir el risc de desenvolupar MPOC.\nLes prunes són riques en antioxidants, de manera que ajudaran a reduir les possibilitats d'emfisema, MPOC i càncer de pulmó\n9. Redueix el risc de càncer de còlon\nLes prunes són útils per reduir el risc de càncer de còlon pel seu alt contingut en antioxidants.\nSegons la investigació de la Texas A&M University i la Universitat de Carolina del Nord, consumir prunes seques augmentarà el nombre de bacteris bons al còlon, reduint així el risc de càncer de còlon.\n10. Millorar la nitidesa del cervell\nEls antioxidants de les prunes tenen el potencial de prevenir la demència perquè tenen la capacitat de neutralitzar els radicals lliures que poden danyar el cervell.\nPer sentir-ne els beneficis, podeu consumir aquesta fruita amb regularitat, que és de 3-4 peces al dia.\n11. Perdre pes\nAquesta fruita t'ajudarà a perdre pes perquè conté fibra que és útil per regular l'alliberament dels nivells de sucre en sang perquè l'estómac es mantingui ple més temps.\nLlegiu també: 10 inspiracions úniques i interessants per a regals d'aniversari\n12. Reduir l'obesitat\nMenjar prunes pot ajudar a combatre la síndrome metabòlica o l'obesitat. Els compostos flavonoides de les prunes tenen un efecte anti-obesitat i antiinflamatori sobre les cèl·lules grasses.\n13. Augmenta la resistència\nEl contingut de vitamina C a les prunes és molt elevat per la qual cosa és útil per augmentar la resistència de l'organisme i evitar la resistència a determinades malalties.\n14. Elimina l'ansietat\nEl consum regular d'aquesta fruita pot alleujar l'ansietat. El contingut ansiolític d'antioxidants ajuda a alleujar l'ansietat causada per l'estrès oxidatiu.\n15. Alleujar els símptomes de la grip\nEl contingut de lectina de les prunes pot alleujar els símptomes i tractar les infeccions del virus de la grip A.\n16. Mantenir la salut ocular\nLes prunes també contenen vitamina A, que és bastant alta al voltant del 5 per cent, de manera que serà molt beneficiosa per a la salut ocular.\n17. Per a la cura de la pell\nLes prunes són riques en vitamines C i E que són útils per mantenir la pell sana. Beneficis per a la cara, aquesta fruita pot reduir les arrugues i les taques fosques a la cara.\nLa cura de la pell amb aquesta fruita ha d'anar acompanyada de netejadors i productes de cura facial perquè el tractament es pugui maximitzar.\n18. Equilibra els electròlits del cos\nCal mantenir l'equilibri d'electròlits del cos perquè es mantingui l'equilibri de diverses substàncies del cos, com el contingut de potassi a les prunes.\nMenjant prunes, es pot mantenir l'equilibri electròlit del cos.\n19. Útil per a dones embarassades\nLes prunes són beneficioses per a les dones embarassades perquè a més de ser saludables, aquesta fruita conté minerals i vitamines que són bones per al desenvolupament dels ossos i teixits, la visió ocular i prevenen el restrenyiment així com les dones embarassades.\n20. Evitar la coagulació de la sang\nEls compostos de betacarotè, luteïna-zeaxantina i vitamina K a les prunes ajuden el sistema circulatori a prevenir els coàguls de sang i millorar la circulació sanguínia.\nAixí una explicació dels beneficis i contingut de les prunes per a la salut. Espero que sigui útil!


Wunibald - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nWunibald o Winibald de Heidenheim (Wessex, 701 - Heidenheim, Baden-Württemberg, Alemanya, 761) (en alemany, Wunibald, Wynnebald o Winnebald) fou un eclesiàstic anglosaxó, abat del monestir doble de Heidenheim. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes.\nMiniatura del Pontificale Gundenkarianus\nWunibald, Wynnebald, Winnebald\n18 desembre 761 (58/59 anys)\nAbadia de Heidenheim (restes perdudes al s. XVI)\nAbat Heidenheim Abbey (en)\nmonjo, missioner, sacerdot\nWillibald d'Eichstätt i Valpurga de Heidenheim\n4 = Enllaços externs\nLa font principal de la seva vida és la Vita Wynnebaldi de la monja Hugeburc de Heidenheim, escrita cap al 778. Segons ella, Wunibald havia nascut a Wessex (avui, Anglaterra) i era fill de sant Ricard el Pelegrí, germà dels sants Willibald d'Eichstätt i Valpurga de Heidenheim i cosí de Bonifaci de Magúncia. Fou educat a casa seva, al contrari que el seu germà Wilibald, enviat a l'abadia benedictina de Waltham Forest. El 722, va marxar amb els seus pare i germà a Roma, morint el pare de camí, a Lucca.\nMentre Wilibald marxava a Terra Santa, Wunibald restà a Roma, estudiant-hi teologia i ordenant-s'hi clergue. En 727 es troba a Anglaterra, on cerca persones per marxar amb ell, i en 730 tornà a Roma, on visqué fins al 738.\nFou cridat llavors pel seu parent Bonifaci, llavors de viatge a Roma, perquè l'ajudés en l'evangelització de Germània. Amb Willibald, que havia tornat de Palestina, van anar a Baviera i Turíngia. En 739 fou ordenat sacerdot per Bonifaci, a Sülzenbrucken (Turíngia). En 744 conegué el duc Odiló de Baviera, que el deixà un llegat en herència. Entre aquest any i el 747 fou missioner a l'Alt Palatinat i després a Magúncia fins al 751.\nLa primavera del 752 fundà amb la seva germana Walpurga el monestir benedictí doble de Heidenheim, on fou el primer abat. Anys després, marxà a Würzburg i a l'Abadia de Fulda. En 761 decidí d'entrar en l'abadia de Montecassino, en procés de reconstrucció, però no arribà a anar-hi. Malalt de reumatisme, morí a Heidenheim davant el seu germà Willibald; en morir, la seva germana fou abadessa de Heidenheim.\nWunibald fou sebollit a la cripta de l'abadia de Heidenheim en 777, en un acte assimilable a una canonització. En 879 les restes foren exhumades i, amb les de Valpurga, portats a Eichstätt però, tres dies després, tornats a Heidenheim. En 889 el rei Arnulf en feu donació a Eichstätt i el bisbe Gundekar II, entre 1057 i 1075, en fixà la festa el 18 de desembre i l'anomenà copatró de la diòcesi.\nQuan el monestir de Heidenheim fou reconstruït entre 1152 i 1155, Otó d'Eichstätt hi feu traslladar les relíquies en 1182-1196. En 1484 s'instal·laren en una tomba gòtica. En 1537, el luteranisme abolí el monestir i les relíquies se'n perderen.\nRetaule d'Eichstätt, amb Sant Vunibald a la dreta (d'esquerra a dreta, els sants: Ricard, Willibald, Valpurga i Vunibald)\nTomba del sant a Heidenheim.\nEsglésia de Heidenheim\nMonestir de Heidenheim\nXaver Buchner, S. Wunnibald. Apostel des Nord- und Sualafeldgaues. I. Seine Vita von der Zeitgenossin Hugeburg, II. Seine Verehrung innerhalb und außerhalb des Bistums Eichstätt, Kallmünz, Verlag M. Lassleben 1951\n= Enllaços externsModifica\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Wunibald\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Wunibald&oldid=27629668»


treball art Santa Coloma de Gramenet mobilitat europea voluntariat Treballar a l'estranger ajuts lloguer pràctiques a l'estranger cursos casal Badalona formació ocupacional universitat beques cultura estiu solidaritat educació ofertes de treball a l'estranger pràctiques tallers estranger habitatge L'Hospitalet de Llobregat formació Idiomes cooperació europa Voluntariat a l'estranger ofertes de treball concurs emprenedoria feina Estudiar a l'estranger recerca estudiants participar premis trobar feina\nIntercanvi sobre interculturalitat i visió democràtica\nDel 15 al 28 de juliol s’organitzarà un intercanvi dirigit a joves d’entre 18 i 25 anys sobre interculturalitat i visió democràtica. Un dels objectius és realitzar dinàmiques de treball en equip per tal de desenvolupar el tema de l’intercanvi:...\nBarcelona Voluntaria reflexiona sobre la participació dels joves\nBarcelona Voluntaria organitza un seminari sota el títol “Les organitzacions de joves acompleixen les seves expectatives?”. Els objectius d’aquesta trobada són mostrar una visió de l’estat de la participació juvenil que es dóna a cada país, i...\nIntercanvi a Israel i Palestina de la Xarxa d'Enllaç amb Palestina\nL’entitat Xarxa d’Enllaç amb Palestina organitza un intercanvi a Israel i Palestina aquest estiu (24 de juliol al 6 d'agost ambdós inclosos). Hi participaran joves de Catalunya, Itàlia, del sud d’Israel (Beduins) i Palestins de Jerusalem Est. Amb...\nTrobada internacional de joves artistes de GACS\nL'Associació GACS (Grups d'Artistes Compromesos Socialment) durà a terme una trobada internacional "IMMIGRA'T" amb joves artistes d'arreu d'Europa del 8-15 de juliol a la ciutat de Sant Adrià del Besòs.\nJove acollit a l'Espai Jove de L'Hospitalet\nL'Espai Jove de l'Ajuntament de l'Hospitalet acull un jove francès de la ciutat de Lille en el marc del programa de pràctiques professionals Leonardo. Mohamed col.labora durant 10 setmanes en horari de tarda fent tasques de gestió d'informació...\n21ena Mostra de Turisme Juvenil 2004 al CIAJ\nEl Centre d’Informació i Assessorament per a Joves està organitzant la 21ena Mostra de Turisme Juvenil, un espai per obtenir tota la informació necessària per a preparar les vostres vacances d’aquest estiu. El CIAJ posa a l’abast dels joves, doncs,...\nNova manifestació de la Plataforma Aturem la Guerra\nLa Plataforma Aturem la Guerra ha convocat una nova concentració per aquest proper dissabte 19 de juny a partir de les 17.30 hores per exigir la retirada de totes les forces d’ocupació de l’Iraq i Palestina i per demanar responsabilitats als...


Cultura - TRANS·fons: col·lecció trans a la Biblioteca (UPF)\nDes de llibres fins a pel·lícules, passant per còmics, videojocs, sèries o xarxes socials; l’onada trans i no binària no només s’ha colat en tots els discursos culturals de la contemporaneïtat en forma de personatges, trames i autories; també, en noves eines teòriques i metodològiques per a la seva anàlisi i estudi.\nParlar de cultura trans i no binària és, indubtablement, parlar de referents. Però els referents, igual que la visibilitat, són una arma de doble tall. Els necessitem per saber que existim, i perquè la societat també ho sàpiga. Per poder entendre i reflexionar sobre les nostres vivències i experiències individuals, però també compartides. Alhora, la seva condició de referents –unida a la seva escassetat– els fa, d’una manera o altra, figures exemplificants. Carreguen sobre les seves espatlles la responsabilitat de representar tot un col·lectiu. És per això que sovint critiquem tots aquells referents que no ens representen bé. Però no existeix una única manera de ser trans, ni no binarii. I allò positiu i allò negatiu conviuen en nosaltres de manera complexa, sovint molt menys exemplaritzant del que ens agradaria.\nÉs per tot això que, mitjançant aquesta selecció, us convidem a conèixer alguns dels nostres referents culturals amb empatia i respecte. A nosaltres ens han acompanyat en dies feliços i tristos. Ens hem vist reflectidis en ellis, o hem odiat com actuaven per totis nosaltres. Però continuen sent-hi, i ens continuen explicant històries de qui som, qui volem –o no– ser, i, sobretot, com reacciona la societat a la nostra existència –i com ens agradaria que reaccionés.


Ajuts de 2.000 euros per a la creació de llocs de treball estables - Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre\nAjuts de 2.000 euros per a la creació de llocs de treball estables\n29 novembre 2004 · Noticies\nLes empreses de la Ribera d’Ebre que creïn llocs de treball estables podran rebre un ajut de 2.000 euros del Consell Comarcal per cada nou lloc de treball que generin durant el trienni 2005-2007, segons un acord plenari unànime de la institució riberenca.\nLes empreses que optin a aquests ajuts hauran d’acomplir un seguit de requisits, el més destacat dels quals és l’obligatorietat de mantindre durant un mínim de tres anys el nou lloc de treball subvencionat. Els ajuts van destinats als increments nets de les plantilles de les empreses sol·licitants i estan limitats a quinze subvencions per empresa i any. La limitació pressupostària del programa comarcal s’ha fixat en 100.000 euros anuals, si bé, si es produeixen romanents d’un any a altre, les quantitats sobrants es podran aplicar a l’exercici posterior.\nEl finançament del programa es deu, en bona part, als recursos que destina l’Associació Nuclear Ascó-Vandellòs II al Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre, mitjançant un conveni per a l’execució d’un seguit de programes de foment de l’economia i de benestar social. El conveni se signà l’estiu passat amb la voluntat que sigui estable i regular durant el període 2005-2007.


Quan l'arbre n'és verd, l'ombra n'és bona\nEl seu senyor era dur i abusiu amb els seus vassalls i els exigia estretament tots els mals usos, especialment el que li donava dret damunt de les mullers dels seus subordinats. Per evitar aquesta vexació les noies fadrines van jurar no casar-se, i, en testimoni de llur decisió, firmaren un document, el qual ha estat guardat molts anys a la Clareda i, segons veu popular, en fa pocs que a passat a un arxiu de Barcelona. La ferme de les fadrines de Besora féu que els minyons es creguessin en el cas de prendre mesures, puix que no podien casar-se amb cap noia de la població. Per parlar de l'assumpte es reuniren en un camp situat darrera de can Prat i van acordar, per voler de tots, matar el senyor de Besora. Com que era un gran amant de la cacera, el van convidar un dia a fer una partida, i ell de seguida ho acceptà. Al cap de poca estona de començada va alçar-se una llebre i tots es van reunir per tirar-li, però els fadrins, en lloc d'engegar contra la presa, ho feren contra el senyor, que caigué mort al moment.\nLa justícia va intervenir en el fet, i tots els fadrins, molt ben avinguts, en ésser interrogats van contestar el mateix. Entre ells i el jutge es canvià el diàleg següent:\n-Qui l'ha mort?-No ho sabem.\n-Qui li ha tirat?- Tot Besora plegat.\n-Per què?- Perquè hi era de massa.\nLa justícia no pogué castigar ningú. Del lloc on va caure mort el senyor de Besora, que fins aleshores s'havia anomenat simplement el collet, va dir-se'n el "collet de hi era massa". Del camp on es va reunir els fadrins per acordar la mort del senyor, passà a dir-se'n " del mal consell". En aquest camp hi ha una porció de terreny que no lleva i on cap planta no arrela: és precisament el lloc ocupat pel jovent en prendre l'acord.


111. Majúscules i minúscules de festivitats i fets històrics / Majúscules i minúscules de períodes temporals i moviments artístics i culturals\ndenominació pot designar tant una festivitat (Pasqua) com un període (advent o quaresma) en si, preval el matís de festa per sobre del matís de període temporal i, per tant, s'escriu amb majúscula. Per exemple: El mal temps va espatllar les processons de la Setmana Santa. [...]\nFitxa 781/7Darrera versió: 27.01.2021\nMajúscules i minúscules de festivitats i fets històrics\nMajúscules i minúscules de períodes temporals i moviments artístics i culturals\nS'escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius de les designacions de les festivitats cíviques, religioses i polítiques, així com els dies i anys internacionals o commemoratius. Per exemple:\nper Cap d'Any\nels focs de Sant Joan (però en minúscula si fa referència al sant: El patró dels impressors és sant Joan)\nl'Onze de Setembre o la Diada\nEl Divendres Sant és inhàbil.\nel Dia d'Acció de Gràcies\nla Festa de la Primavera\nEnguany la Festa Major cau en dissabte (però en minúscula si és genèric: A Vilafranca sempre fan una festa major molt lluïda)\nel Dia Mundial dels Refugiats\nEl 2011 va ser l'Any Internacional de la Química.\nIgualment, s'escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius de les denominacions de fets històrics singulars. Per exemple:\nel Sis d'Octubre\nel Maig del 68\nEn canvi, els períodes temporals i geològics, i els moviments artístics i culturals s'escriuen amb minúscula inicial. Per exemple:\nl'antic règim (si fa referència a la institució francesa s'escriu amb majúscula inicial: l'Antic Règim)\nEn són excepcions els casos de Renaixement, Renaixença i Il·lustració, que s'escriuen amb majúscula inicial.\nSi la denominació pot designar tant una festivitat (Pasqua) com un període (advent o quaresma) en si, preval el matís de festa per sobre del matís de període temporal i, per tant, s'escriu amb majúscula. Per exemple: El mal temps va espatllar les processons de la Setmana Santa.\nCongressos, simposis, jornades, trobades i col·loquis (majúscules i minúscules) Comunicacions, ponències, discursos i taules rodones (majúscules i minúscules)\n112. imperfet i futur de subjuntiu (traducció de textos jurídics)\nespecial per a ocupació o càrrec públics per un temps de dos a quatre anys. Original en castellà Los que impidieren el legítimo ejercicio de las libertades de reunión o manifestación, o perturbaren gravemente el desarrollo de una reunión o manifestación lícita serán castigados con la pena de prisión de [...]\n113. punt i coma (signes de puntuació)\n114. títols d'obres i publicacions (majúscules i minúscules) / títols de publicacions periòdiques i col·leccions (majúscules i minúscules) / títols d'obres (cursiva i cometes)\ncursiva. Per exemple: Serra d'Or El Temps Time Out Pel que fa a les col·leccions de llibres o altres obres, també van amb majúscules la inicial del títol i les inicials dels noms i adjectius que el componen. A més, s'escriuen entre cometes. Per exemple: "El Balancí" "Estudis i Propostes" "Els [...]\n115. Criteris de redacció de l'acta de reunió\ncompte els criteris de redacció següents: Cal mantenir l'ordre lògic de la frase (subjecte, verb, complements), cal usar els termes precisos i adequats i cal fer frases curtes. Pel que fa al temps verbal, es recomana l'ús del present, encara que la persona que redacti l'acta ho faci després de la [...]\n116. enumeracions (signes de puntuació)\nd'un marge de temps raonable. 3. L'entitat es farà càrrec de les despeses ocasionades per l'estacionament de vehicles particulars. 4. L'entitat està oberta a negociar altres casos que no s'hagin previst en aquestes mesures. Un dels aspectes que cal tenir en compte a l'hora de fer una enumeració és [...]\n117. futur d'obligació (traducció de textos jurídics)\nque la llei és vigent en el moment que el lector la llegeix. Per tant, és recomanable no fer servir el futur amb aquest valor. Cal tenir present que aquest canvi pot afectar l'ús d'altres temps verbals, com ara el del present de subjuntiu. Com a norma general, el futur d'obligació es tradueix pel [...]\n118. ordre dels elements en la frase (traducció de textos jurídics)\n119. coordinació (signes de puntuació)\nPàgines 12 / 12\n<< Anterior Pàgina 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12


Nous tràmits | Descobreix els beneficis de l'assegurança de vida - Nous tràmits\nDescobreix els beneficis de l’assegurança de vida\nA l’hora de calcular la cobertura més adequada per una Assegurança de Vida, hem que tenir en compte, que el capital de mort ha de ser suficient per eliminar deutes, però també per pagar impostos. Si el beneficiari és l’entitat, liquidarà el préstec sense deixar-nos la possibilitat de disposar de liquiditat en un moment de necessitat.\nSi estic deduint-me les quotes d’una hipoteca, és interessant tenir l’opció de seguir liquidant-les periòdicament en comptes de cancel·lar el préstec… Així que, és important, també, escollir bé el beneficiari.\nMatrimoni en règim de guanys.\nHipoteca de 220.000 € coberta amb l’assegurança de vida.\nMort el cònjuge assegurat de l’hipoteca al 2017.\nBeneficiari, l’entitat bancària.\nHipoteca liquidada completament.\nImpostos al 2018:\nGuany patrimonial del cònjuge supervivent: 110.000€\nPrimers 6.000€ al 19%\nSegüents 44.000 al 21%\nResta 60.000 al 23%\nEls actius financers de renda fixa ofereixen una rendibilitat coneguda a la data d’adquisició dels mateixos sempre que el comprador mantingui la titularitat fins el venciment.\nAra bé, els Fons d’Inversió que inverteixen en títols de renda fixa tenen l’obligació de determinar diàriament el preu de venta dels mateixos i, encara que la rendibilitat oferida a venciment per aquests actius no varií, el rendiment que puguin oferir-se sobre aquests títols, si es venen anticipadament no poden determinar-se i dependrà de varis factors com la qualitat creditícia del emissor, el tipus d’interès lliure de risc, els riscos geopolítics, entre d’altres.\nEls plans de Pensions no poden ser objecte d’embarg fins que siguin disponibles els drets consolidats.\nEn cas de liquidés per aportacions amb més de anys des de 2015, aquestes començaran a ser efectives al 2025, si el pla de pensions de anotat un embarg, aquest podrà executar-se, sense necessitat de que el partícip sol·liciti el cobrament.\nEn cas de desocupació o malaltia greu del partícep, el pla de pensions ja és disponible i pot ser executat.\nEn cas d’embarg, s’ingressen els drets consolidats del partícep fins a cobrir la quantia embargada, essent aquesta en forma de capital.\nSi el partícep estava cobrant una prestació en forma de renda, s’embargarà la part de la renda que sigui embargable per llei.\nAssegurances de VidaAssessoriesConsultoriesGerard MasaGironaNous Tràmits Grup


Què és un EPI? | Actualitat | Unida Qualitat i Prevenció\nMolt sovint parlem en referència a la prevenció de riscos laborals dels EPI’s, però sabem realment que son i per a que serveixen?.\nEls EPI’s són Equips de Protecció Individual i constitueixen una eina bàsica en la prevenció de riscos laborals en moltes de les activitats que diàriament es realitzen al nostre voltant.\nCom que entenem que la millor explicació és un exemple o aplicació pràctica parlarem en aquest article d’un EPI que tot i utilitzar-se sovint, moltes vegades es fa de manera incorrecta o incomplerta. El que a continuació farem és una petita descripció de com s´ha d´utilitzar un arnés i quin son els aspectes que hem de tenir presents en el moment de la seva utilització.\nNom de l’EPI: Arnés anticaigudes / sistema anticaigudes.\nCategoria de l’EPI: III. Protecció de riscos de conseqüències mortals o irreversibles.\nDescripció de l’EPI. Equip destinat a subjectar una persona en un punt d’ancoratge per evitar qualsevol caiguda a diferent nivell o per aturar-la en condicions de seguretat.\nAquest EPI necessita obligatòriament de la utilització de dos EPI addicionals, un element d’ancoratge i d’un connector.\nEn aquest sentit, l’equip és perfectament compatible amb mosquetons i amb l’element d’ancoratge, dels que també s’haurà de disposar de la fitxa tècnica. L’equip disposa de punts d’ancoratge anticaigudes dorsal i/o pectoral. Punts de subjecció de treball ventral i laterals.\nTreballs on és recomanable:\n(Advertència: aquest llistat es indicatiu, no exhaustiu).\nManteniment de cobertes (tela asfàltica, goteres…).\nNeteja de baixants en cobertes.\nRecepcionament de càrregues en alçada.\nPer a la realització de tasques de llarga durada en alçada, atesa la comoditat dels camals.\nFinalment, sempre que l’avaluació de riscos del lloc de treball així ho determini.\nCondicions d’ús, manteniment i emmagatzematge d’aquest equip: Control, previ i ús:\nAbans d’utilitzar l’equip, caldrà fer una inspecció ocular de les cintes, les sivelles de tancament, les sivelles de regulació i les costures. Cal comprovar el cós del mosquetó i totes les parts que la integren, especialment el gatell de seguretat. Comprovar el correcte tancament del mosquetó. Ús: L’arnés ha de ser còmode, fàcilment adaptable a l’anatomia del treballador de manera que reparteixi, en cas de caiguda, la força de xoc per tot el cós. Tot arnés, fins i tot si no s’utilitza, té una vida útil per “envelliment natural” de cinc anys. Després d’aquest temps, no podem garantir el correcte estat de les fibres que el composen i l’arnés haurà de ser retirat. Aquesta vida útil compta a partir de la data de fabricació, inscrita en el producte. A banda d’aquest temps màxim i en funció de l’ús que se n’hagi fet, caldrà retirar l’equip abans. Alguns aspectes a tenir en compte per a fer aquesta valoració són:\nCaigudes patides amb l’equip.\nLa possible degradació pels raigs ultraviolats.\nCondicions habituals d’ús.\nContacte amb elements abrasius (sorra, pintures…).\nEl mosquetó sempre s’ha d’utilitzar amb el gatell bloquejat, que és quan ofereix més resistència. Sempre que l’arnés estigui brut, caldrà rentar-lo (a mà o màquina) amb sabó per a roba delicada a una temperatura < a 30º. Posteriorment cal que l’assecat es faci en un espai ombrejat airejat i fresc. Periòdicament i prèvia a la utilització caldrà fer una inspecció visual verificant el bon estat de les cintes i les sivelles de tancament i ajust.\nEn qualsevol cas és important destacar que un EPI s’ha d’utilitzar a partir de la planificació preventiva que els experts hagin fet de les activitats que es realitzin i mai de forma improvisada. També és important saber que tenen data de caducitat i que cal respectar-la per tal de garantir al 100% el seu funcionament.\nEn resum un EPI és una eina i com a tal en mans inexpertes i no formades pot resultar inútil així que més important que l’eina és saber quina utilitzar i en quines situacions i condicions i per això estan els serveis de prevenció com ara PRINCIPAT QUALIPREVEN.\nAlex Garcia Tobajas.\nTècnic Superior en PRL.\nCategory: Prevenció novembre 4, 2017\nPreviousPrevious post:Perquè hem de fer calibracions?NextNext post:Any Internacional del Turisme Sostenible pel Desenvolupament


L’endevina de Dostoievski | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\nL’autor de ‘Crim i càstig’ tenia un estil tan caòtic que, més que corregir-li la llengua, se l’havia d’intuir\nFiódor Dostoievski no se sentia obligat a seguir cap mena de normativa.\n8 JUN 2021 - 08:44\tCEST\nA banda, però, el volum de Crim i càstig ens regala una anècdota que serveix per visibilitzar una de les feines més discretes del sector del llibre, que no és altra que la correcció. A les notes amb què tanca el volum, Cabal reprodueix un diàleg entre el mateix Fiódor Dostoievski i Varvara Timoféieva, que era la correctora que l’havia de patir a les pàgines de la revista El Ciutadà. En la conversa entre tots dos, Dostoievski defensa que cada autor té un “estil propi”, una “gramàtica pròpia”, i que “Jo no n’he de fer res, de les normes dels altres!”. Mentre que Timoféieva, amb un punt de desesperació, sembla rendir-se a l’únic recurs que li quedava per fer la seva feina, que no era altre que l’endevinació: “Això vol dir que només podem endevinar-li l’ortografia, a vostè, que no la podem saber”. I ell que sentencia, sense admetre més rèplica: “Això mateix! Endevinar. I tant. Un corrector ha de ser capaç d’endevinar!”.\nÉs clar que la pobra Varvara estava corsecada, i que l’estirabot final de Dostoievski no deixa de ser la reafirmació d’una jerarquia, però el cert és que la feina del corrector literari va molt per aquí. De fet, en la defensa que l’autor de Crim i càstig fa del seu estil no hi ha cap menyspreu envers els professionals de la correcció; en tot cas, hi ha un distanciament dels estils dels altres, i per tant de l’ús d’una norma comuna. Diguem que no es nega a ser corregit (molts autors amb menys obra i més ínfules ja ho voldrien), sinó que demana que el corrector transcendeixi la gramaticalitat i sigui capaç d’entendre el que intenta fer. Que es converteixi en el seu seguidor, el seu defensor, el seu apologeta. Que no li apliqui el corró normativista que sovint ha unificat usos gramaticals i tipogràfics d’acord amb una concepció de la llengua que feia prevaler la uniformitat.\nTradicionalment el corrector literari ha basculat entre dos pols de respecte: el respecte pel codi, que podríem definir com el conjunt de convencions lingüístiques i formals que integren l’estil, i que l’ha de portar a l’aplicació del que entendríem per normativa; i el respecte per l’autor, que en el seu ús creatiu lliure de la llengua ha de buscar-ne les costures i si cal transgredir la norma. I, en general, qui ha sortit guanyant en aquesta pugna ha estat el codi, que sempre ha proporcionat seguretat al professional de la correcció i al sector editorial. Ara bé, l’autor ha de poder fer el que vulgui? És suficient el seu parer sobre l’ús de la llengua, i aquest parer justifica el seu estil? Si fos així, els autors no serien corregits i quedarien a disposició del lector tal com produeixen els seus textos, una opció que ni tan sols Dostoievski defensava. Primer els han de corregir perquè també s’equivoquen, però per corregir-los els han d’endevinar.\nSí, un corrector ha de ser capaç d’endevinar. I a fe que no és fàcil. L’endevinació t’ha de dur a emmotllar-te amb un text que no és teu, que potser no hauries escrit d’aquella manera, i en la teva intervenció no tan sols has de percebre que la correcció que fas o l’esmena que proposes s’adiu a l’estil i la llengua de l’autor, sinó —i vet aquí el més difícil— que l’autor també ha de percebre que s’hi adiu, o fins i tot celebra la intervenció, perquè has estat capaç de dir les coses tal com les hauria dit ell. Glòria, doncs, a l’endevina de Dostoievski, per la part que li toca.


Portal de la Direcció General de Dependència-Requisits\n> Pensió no contributiva d'invalidesa\nPNC d'Invalidesa - Requisits\nL’Estat a través de la Seguretat Social garanteix a les persones compreses en el seu camp d’aplicació, per realitzar una activitat professional contributiva o per complir els requisits exigits en la modalitat no contributiva, la protecció adequada per fer front a les contingències i en les situacions que es contemplen a la Llei General de la Seguretat Social.\nLa pensió no contributiva d’invalidesa assegura a tots els ciutadans en situació d’invalidesa i en estat de necessitat una prestació econòmica, assistència médico-farmacèutica gratuïta i serveis socials complementaris, encara que no s’hagi cotitzat o se s’hagi cotitzat de forma insuficient per a tenir dret a una pensió contributiva.\nPoden ser beneficiaris de la pensió no contributiva d’invalidesa els ciudatans espanyols i els nacionals d’altres països, amb residència legal en Espanya que compleixin els següents REQUISITS:\nManca d’ingressos suficients:\nExisteix manca quan les rendes o ingressos que es disposi, en còmput anual per a 2021, siguin inferiors a 5.639,20 € anuals. No obstant, si són inferiors a 5.639,20 € anuals i es conviu amb familiars, únicament es compleix el requisit quan la suma de les rendes o ingressos anuals de tots els membres de la seva unitat econòmica de convivència, siguin inferiors a les quanties establertes més endavant.\nExistirà unitat econòmica de convivència en tots els casos de convivència del beneficiari amb altres persones unides amb aquell per matrimoni o per llaços de parentiu de consanguinitat o adopció fins al segon grau. El parentiu per consanguinitat fins al segon grau inclou a: pares, avis, fills, néts i germans del sol·licitant.\na. Convivència tan sols amb el seu cònjuge i/o parents consanguinis de segon grau:\nNº convivents €/any\nb. Si entre els parents consanguinis amb els quals conviu es troba algun dels seus pares o fills:\nRequísits específics de la pròpia pensió no contributiva d’invalidesa:\nEdat: Tenir 18 anys o més i menys de 65 anys.\nResidència: Residir en territori espanyol i haver-ho fet durant un període de cinc anys, dels quals dos han de ser consecutius i immediatament anteriors a la data de la sol·licitud.\nDiscapacitat: Grau de discapacitat igual o superior al 65%.\nEl dret a la pensió no contributiva d'invalidesa no impedeix l'exercici d'aquelles activitats, siguin o no lucratives, compatibles amb la discapacitat de la persona pensionista i que no representin un canvi en la seva capacitat real pel treball.\nLes persones que amb anterioritat a l'inici d'una activitat laboral vinguessin percebent pensió no contributiva d'Invalidesa podran compatibilitzar la percepció de la pensió amb els ingressos derivats de l'activitat, durant els quatre anys següents a l'inici de l'activitat, si la suma de la quantia anual de la pensió que tingués reconeguda el pensionista i dels ingressos anuals que percebi o prevegi vagi a percebre de l'activitat laboral no superen 12.418,00 €. En cas d'excedir d'aquest límit, la quantia anual de la pensió es reduirà en la quantia necessària per no sobrepassar-ho. El límit indicat de 12.418,00 € és el resultat de sumar els imports anuals fixats en 2021 per a l'indicador públic de renda d'efectes múltiples (Iprem), que es xifra en 6.778,80 € i per a la pensió d'invalidesa no contributiva, que és de 5.639,20 €.\nLa pensió no contributiva d’invalidesa és incompatible amb la pensió no contributiva de jubilació, amb les pensions assistencials (PAS) regulades a la Llei 45/1960, de 21 de juliol, per la que es creen determinats Fons Nacionals per a l'aplicació social de l'impost i de l'Estalvi, i suprimides per la Llei 28, 1992, de 24 de novembre de Mesures Pressupustàries Urgents i amb els subsidis de garantia d’ingressos mínims (SGIM) i per ajuda de tercera persona (SATP) contemplats en el Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seva inclusió social , així com amb la condició de causant de l’assignació familiar per fill a càrrec amb discapacitat igual o superior al 65%.\nLa quantia individual de la pensió s’estableix en funció del número de beneficiaris de pensió no contributiva integrats en la mateixa unitat econòmica de convivència, dels ingressos personals i/o de les persones que integren la unitat econòmica, de manera que aquesta quantia no pot ser inferior a 1.409,80 € anuals, que es correspon amb el 25% de l’import íntegre per a l’any 2021.\nLa quantia individual establerta s’incrementa amb el complement per necessitat d’altra persona sempre que s’acrediti un grau de discapacitat igual o superior al 75%, així com la necessitat del concurs d’una altra persona per a realitzar els actes esencials de la vida. L’import d’aquest complement per a l’any 2021 és de 2.819,60 € anuals.\nFONT d'aquesta informació: IMSERSO (Institut de Mayors i Serveis Socials).


SOUNDPAINTING | cfreet\nEl Soundpainting és un llenguatge de signes multidisciplinar per a la composició en temps real. Creat per Walter Thompson el 1974 a New York, avui en dia té uns 1200 signes i és el llenguatge que utilitza el soundpainter / director per indicar quin tipus de material artístic suggereix i també per interaccionar amb els intèrprets i així crear les composicions al moment.\nEls intèrprets ofereixen diferents materials artístics seguint les indicacions del Soundpainter, tenint en compte el que està succeint i guiats també pels seus propis criteris. Tots els artistes estan connectats i interactuant, d’alguna forma, en tot moment.\nEl soundpainter pren decisions constantment per tal d’organitzar el material que s’està generant i, fins al moment concret en què aquest és generat, ningú sap exactament el que succeirà.\nEls signes del llenguatge s’organitzen mitjançant la sintaxi: Qui, Què, Com i Quan.\nAixí, trobarem diferents tipus de signes que ens poden indicar: un material específic, un estil, un gènere, la disciplina, localitzacions escèniques, intencions, qualitats del so, etc.\nEs tracta, al final, d’improvisacions dirigides, úniques i irrepetibles.


FAMÍLIA TORRES CONSOLIDA EL PROJECTE DE RECUPERACIÓ DE VARIETATS PREFIL·LOXÈRIQUES - Vinassos\nPublicat el 4 Abril, 2022 6 Abril, 2022 per Vinassos\nFamília Torres presenta varietats ancestrals inèdites a la Barcelona Wine Week. Formen part del projecte de recuperació de varietats prefil·loxèriques enfocat avui a trobar solucions al canvi climàtic\nFamília Torres avança en la recuperació de varietats ancestrals catalanes, un projecte que va iniciar el celler del Penedès fa quaranta anys, amb la vista posada en el canvi climàtic per crear els vins del futur. Mireia Torres, directora d’Innovació i coneixement de Família Torres, i el sommelier Sergi Castro, han presentat a la Barcelona Wine Week sis varietats que es troben en diferents fases d’experimentació, tres d’elles inèdites. Mireia Torres ha iniciat el tast amb una dada reveladora: segons estudis del 2017, en el món existeixen 10.000 varietats de raïm encara que només 1.500 es continuen mantenint a la vinya i únicament 16 d’aquestes representen el 50% de les vinyes que estan en producció.\nTambé el 2017, a l’Estat espanyol, el Registre de varietats comercials recollia 235 varietats de les quals es conreen 155, encara que amb només 10 varietats es cobreix el 78% de la superfície vitivinícola plantada. La pèrdua progressiva de varietats locals d’interès s’ha degut a diverses circumstàncies com l’arribada de l’oïdi el 1852 a l’Estat (afectant els ceps més sensibles), la fil·loxera el 1900 i també els canvis de clima i de criteris qualitatius de producció.\nPer a Mireia Torres, “tot i que la superfície dedicada a la vinya s’ha reduït considerablement en comparació amb la que hi havia abans de la devastació causada per la fil·loxera, l’existència de varietats minoritàries i ceps que creixen en estat silvestre indica que a l’Estat existeix un gran potencial vitícola per descobrir i potenciar i per això ha reivindicat la importància de la investigació“. Va ser Miguel A. Torres, pare de Mireia i quarta generació de Família Torres, qui va iniciar el projecte de recuperació de varietats prefil·loxèriques a mitjans dels anys vuitanta, una idea que va sembrar al seu cap el professor de la Universitat de Montpeller, Denis Boubals. “De ser una iniciativa romàntica i filantròpica per recuperar el patrimoni vitícola ha passat a convertir-se, gràcies a l’impuls de la cinquena generació i la preocupació manifesta del celler envers el canvi climàtic, en una solució per a la viticultura del futur i una oportunitat de crear vins únics“, han explicat durant el tast.\nDe les més de 50 varietats recuperades, Família Torres “s’està focalitzant en aquelles que, a més de gran potencial enològic, estan ben adaptades a les altes temperatures i a la sequera: són varietats, en la seva majoria, de cicle llarg i maduració tardana, resistents i que donen lloc a vins de grau alcohòlic moderat, marcada acidesa i capacitat d’envelliment“.\nTambé del Penedès, concretament de la finca Castell de la Bleda, és la Moneu Natural 2020, una varietat que s’ha adaptat especialment bé a aquesta zona i que presenta “una acidesa natural molt bona, molta fruita i tanins suaus”, segons Mireia Torres.\nA més d’experimentar amb la varietat, en aquest cas s’ha experimentat també amb la vinificació, que s’ha realitzat amb la mínima intervenció, mantenint el vi en contacte amb les seves pells durant tres mesos en un tenalla de fang de 700 litres. Mentre que la varietat moneu forma part del cupatge del vi ecològic Clos Ancestral, la varietat forcada es destina a l’alta restauració com a vi monovarietal de producció molt limitada. Pirene 2020 s’ha presentat en primícia al certamen vinícola, ja que no estarà disponible al mercat fins d’aquí a uns mesos, també com a vi monovarietal per a la restauració. És una varietat que, segons Mireia Torres, “recorda a les varietats nobles procedents de climes més freds com la pinot noir, per la seva intensitat, fruitositat i elegància”.\nEl tast s’ha completat amb tres varietats inèdites, presentades per primera vegada en públic. Són varietats negres plantades de manera experimental a les vinyes de Família Torres a Costers del Segre, que es troben encara en una fase d’estudi molt inicial però que ja mostren un gran potencial enològic, si bé encara queda molt per descobrir. De les tres, la més sorprenent, segons Sergi Castro, és la varietat codificada temporalment com V40 2021. “És una varietat amb un perfil aromàtic increïblement complex”, ha assenyalat. Està plantada a la finca Purgatori, al cor de Les Garrigues, com és el cas la V54 2021, una varietat negra que Mireia Torres ha descrit com a “fresca i elegant, amb molt bona acidesa, tanins sedosos i voluptuositat”. Finalment, Cua Negra 2021, plantada a la finca de Sant Miquel de Tremp, al Prepirineu, és una varietat molt adaptada al canvi climàtic, segons Mireia, “ja que madura molt tard, a finals d’octubre, i presenta una increïble acidesa i gran intensitat de color”.\nLA RABASSA DEL CARLETS, LA PETITA JÚLIA, LA TIETA I EL COCÓ, LES NOVETATS DEL CELLER VINYA JANINE\nAnterior Previous post: TERRA DE GARNATXES LLIURA 7 MIL EUROS A L’HOSPITAL SANT JOAN DE DÉU GRÀCIES A LA SEVA GARNATXA VALENTA\nSegüent Next post: LA FIRA DEL VI DE FALSET HA OBERT JA LA PLATAFORMA ONLINE PER COMPRAR TIQUETS ANTICIPADAMENT


28/02:. [FEMART] Itinerància de l'Àpat Transgressor: Totes "A TAULA"!! - Ca la Dona, un espai de dones i per a dones\n28/02:. [FEMART] Itinerància de l’Àpat Transgressor: Totes “A TAULA”!!\nData: (19h.) Dimarts 28 de febrer del 2018\nLLoc: Centre Cívic El Sortidor\nItinerància de l’Àpat Transgressor: Totes “A TAULA”!!\n“A TAULA” és un cicle de Cultura i Gastronomia que proposa el\n“A TAULA” és un cicle de Cultura i Gastronomia que proposa el Centre Cívic El Sortidor\nDins d’aquest cicle el proper 28 de febrer FemArt farà una presentació i una xerrada que serveix per enmarcar la celebració del 8 de març. L’Àpat Transgressor s’exposarà i es presentarà a la cuina del centre. Com recordeu, l’Àpat Transgressor és el resultat de la Mostra FemArt 2016 que es va presentar a les Jornades Radical-ment Feministes aquell mateix any. Tot i que la intervenció recopilava obres de més de 30 artistes, al centre El Sortidor només comptarà amb una selecció d’aquestes.\nL’Àpat transgressor, inspirada en The dinner party (1979), de Judy Chicago, mostra una instal·lació col·lectiva on cada artista ha fet el seu propi servei de taula, posant de relleu sabors i sabers radicalment feministes. La inauguració s’acompanyarà amb una actuació musical de Meconio.\nINAUGURACIÓ I PRESENTACIÓ\n28 de febrer a les 19h\nPlaça del Sortidor, 12\n20/02:. (18:30h.) [ASSEMBLEA] La Comuna8/03:. [MANIFESTACIÓ UNITÀRIA] 8 de Març 2018 / Vaga Feminista\n[MANIFEST] Fora la justícia patriarcal dels nostres cossos, de la nostra vida i del nostre territori!\t7 Octubre 2019\nCa la Dona dóna suport al manifest i us convidem ...\n23/09 Dia Internacional sontra l’explotació sexual i el tràfic de dones i infants\t23 Setembre 2019\nExigim protecció efectiva de les víctimes i/o su...\n28/09::. Dia Internacional per la despenalització total de l’avortament\t20 Setembre 2019\nAQUEST ANY ANEM A ANDORRA A DONAR SUPORT A L...\n29/11:. “Se alquila: vientre de mar feliz”\t29 Novembre 2019\nLa problemàtica dels ventres de lloguer serà l&#...\n18/12::. Projecte Arxipèlag 2019\t29 Novembre 2019\nEl 18 de desembre es presentarà el ...\n2/12::. Visita de feministes de Nicaragua\t29 Novembre 2019\nDilluns 2 de desembre a les 19.30 les Feministes ...\nObrim la biblioteca de Ca la Dona\t7 Novembre 2019\nEstem molt contentes d’anunciar que dilluns 11 de novembre, obrim la biblioteca de Ca la Dona ...\nRecord a Cynthia Cockburn\t4 Octubre 2019\nCynthia Cockburn va morir el passat 12 de setembre. Feminista, activista per la pau des de feia més...\nTamaia engega un nou grup de ‘Dones grans i sàvies. Resiliència front la violència masclista’\t27 Setembre 2019\nTamaia engega un nou grup de 'Dones grans i savies' per tractar les violències maslistes.\nTelf: 93 4127161\nde 11h a 14h i de 16h a 20h\nAtenció telefònica dll-dj:\nde 12h a 14h i de 17h a 20h\nMail: info@caladona.org (Secretaria)


Tot a punt per al Festival Internacional de Música de Cantonigròs - Tornaveu\nTot a punt per al Festival Internacional de Música de Cantonigròs\nDijous, 22 de juny de 2017 10:54h\nEl Festival Internacional de Música de Cantonigròs torna a rodar. I ja van 35 anys carregats de cultura i agermanament dels pobles, en què grups vinguts d’arreu del món certifiquen que, malgrat tots els matisos, la dansa ens converteix en un sol poble. El Festival se celebrarà al Teatre L’Atlàntida de Vic entre el 13 i el 16 de juliol, i com cada any, contempla una gran competició i exhibició de música coral per a cors de veus mixtes, cors de veus iguals femenines, cors infantils, cors de música popular i danses populars. Els grups s'hauran d'inscriure a la categoria en la qual volen participar competint amb els altres grups inscrits, i també prendran part en algun dels concerts que diàriament se celebraran al final de la jornada.\nEn l’edició d’enguany hi participen grups provinents de setze països d’arreu del món, a més de grups de Catalunya i d’Espanya. Entre aquests països hi ha representants de l’Argentina, Bulgària, el Canadà, Israel, Malàisia, Moldàvia i la Xina. Tots els actes es duran a terme al Teatre Atlàntida de Vic, entre els dies 13 i 16 de juliol.\nMés de tres dècades de bagatge\nA l'Associació Festival Internacional de Música de Cantonigròs l’avala una trajectòria de més de tres dècades organitzant aquest esdeveniment, en concret, des de l’any 1983. Basat en la competició i exhibició de música coral mixta, veus iguals femenines, cors infantils i danses populars d'arreu del món, s’estructura en competicions de diferents categories, sense oblidar que l’objectiu final no és la competitivitat, sinó “l'enfortiment dels llaços d'amistat entre tots els països de la Terra, l'esperança de pau i convivència de totes les nacions”, explica l’organització. Durant els dies del certamen, més de 400 voluntaris treballen en l'organització, així com unes 800 famílies d'una trentena de pobles de l'entorn de Cantonigròs ofereixen les seves cases per hostatjar els participants. El Festival, segons les seves possibilitats, preveu que tots els grups vinguts de fora de Catalunya convisquin tant com sigui possible amb la gent dels pobles, participant en les seves activitats i estil de viure.\nPodeu consultar el programa del festival, fent clic aquí.


Dins la XXI Setmana Sense Fum amb el lema "Desconnecta't de la cigarreta, endollat a la vida" es pot fer una enquesta sobre el tabac\nUn anymés l'Ajuntament d'Abrera participa a la XXI Setmana Sense Fum, que se celebrarà del 25 al 31 de maig de 2020, amb el lema "Desconnecta't de la cigarreta, endollat a la vida". Al Centre d’Atenció Primària del nucli urbà d’Abrera es disposa d'un professional format en deshabituació tabàquica que pot ajudar a totes aquelles persones que vulguin deixar de fumar. En aquests moments, i donada l'excepcionalitat orginada per la crisi sanitària del coronovarius, s'està estudiant com adaptar aquestes visites que properament, podrien realitzar-se a través de videoconferècia. Per a més informació podeu trucar al telèfon 93 770 25 61. Trobareu la informació referent al Programa d'Atenció Primària Sense Fum fent clic aquí i als enllaços i documents que trobareu al final d'aquesta pàgina.\nEl consum de tabac mata 10.000 persones cada any a Catalunya, i malgrat que la Covid-19 ha afectat la nostra vida en molts aspectes, continua sent important l'abordatge d'aquesta temàtica, adaptant-nos a la nova realitat.\nWebinar de l'AECC sobre el tabac\nEl proper dijous 28 de maig l'AECC organitza el webinar 'Tabaco, un problema sanitario y social' amb l'objectiu d'apropar-nos a les patologies més comuns associades al tabaquisme, podeu consultar tota la informació fent clic aquí.\nEs parlarà de malalties respiratòries associades al consum de tabac i de com en cas de patir un càncer de pulmó el avenços influeixen en la supervivència i finalment es parlarà de recursos per deixar de fumar.\nObjectiu de la Setmana Sense Fum\nLa Setmana Sense Fum té com a objectiu sensibilitzar la població de la importància que té per a la salut el fet de no iniciar-se en el consum de tabac, abandonar-lo i poder gaudir d'un ambient lliure de fum. És una iniciativa de la Sociedad Española de Medicina Familiar y Comunitària (semFYC) i CAMFiC a Catalunya, que durant els últims anys ha organitzat el Programa Atenció Primària Sense Fum a Catalunya.\nAquest any, 2020, es vol dirigir el lema dirigir el lema "Desconnecta't de la cigarreta, endollat a la vida" a la població jove, a la prevenció de l'inici del tabac, especialment amb les altres formes de fumar (cigarretes electròniques, catximba/xixa, cigarretes fetes a mà, etc). Per escollir el lema d’aquest any 2020, es va organitzar un concurs obert a tots els estudiants de la facultat de Comunicació de 3r i 4t, de les Universitats de Catalunya, i els membres de l'organització de la Setmana Sense Fum en van seleccionar el guanyador\nQuè penses sobre el tabaquisme? Participa a l'enquesta online\nPer aquest motiu, des de l'Ajuntament d'Abrera s'anima a tota la població major de 14 anys a fer l'enquesta online que estarà activa fins al 25 de maig. Podeu accedir-hi fent clic aquí. L'objectiu d'aquesta enquesta és conèixer el consum i l‘opinió de la població general en temes d’actualitat sobre tabaquisme. Amb la informació recollida es realitzarà un informe que es farà públic abans de començar la Setmana Sense Fum que enguany es celebrarà del 25 al 31 de maig de 2020.\nWeb del Programa d'Atenció Primària Sense Fum\nWeb per Deixar de Fumar de la Generalitat de Catalunya\nWeb "El Tabac al Descobert" de la Diputació de Barcelona


Un home pateix cremades greus de segon grau en un incendi a Móra la Nova\nUn home pateix cremades greus de segon grau en un incendi\nEls bombers rescaten l'home amb cremades importants\nEl ferit ha estat evacuat amb helicòpter a l’Hospital Vall d’Hebron de Barcelona\nActualitzada 03/09/2018 a les 09:20\nUn local de kebabs ha començat a cremar aquesta tarda a Móra la Nova, concretament el local número 35 del carrer Major del municipi. El local ocupa la planta baixa d’un edifici que té dues plantes més però en les quals no hi resideix ningú.\nEls bombers han rebut l’avís quan passaven dos minuts de tres quarts de cinc de la tarda i han activat 7 dotacions per extingir l’incendi i rescatar la persona que es trobava en aquells moments dins el local. L’home ha patit ferides greus de segon grau en un 20% del cos i el SEM l’ha traslladat en helicòpter medicalitzat fins a l’Hospital Vall d’Hebron de Barcelona.\nComenta el contingut : Un home pateix cremades greus de segon grau en un incendi a Móra la Nova


Nautilus.cat | Presentació llibre\nOriol Junqueras presenta dilluns #cosesdelboe a Barcelona\n#cosesdelboe, andreu mas, Barcelona, Editorial, nautilus, Oriol Junqueras, pere aragonès, Presentació llibre\nOriol Junqueras, president d’ERC, presentarà aquest dilluns 8 de setembre a dos quarts de vuit del vespre a la llibreria Claret de Barcelona (C/Roger de Llúria, 5) el nostre llibre Les #cosesdelboe i el filòsof de butxaca. La mà foradada escrit pel diputat d’ERC Pere Aragonès i pel periodista i CEO de Nautilus Andreu Mas, i editat per la nostra empresa en col·laboració amb El Punt Avui.\nEl llibre recull 100 exemples de despeses poc justificables, quan no supèrflues, que afecten les principals institucions de l’Estat espanyol: la monarquia, l’exèrcit i el govern espanyol, entre d’altres. Serveixin com a exemple els 250.000 euros gastats en un any en paper higiènic per a les dependències policials; els més de dos milions d’euros per desinfectar i desratitzar les residències dels aspirants a guàrdies civils; els 69.600 euros per fer un retrat de Felipe González destinat al Congrés; els 17 milions d’euros per una ambaixada al Japó o els 149.500,50 euros per remodelar un pavelló a La Zarzuela per posar-hi els trofeus de caça del Rei Joan Carles I.\nEl volum té el seu origen en una intervenció parlamentària del diputat Pere Aragonès que va dedicar un torn parlamentari de cinc minuts a quantificar una per una totes les despeses injustificables de les ambaixades espanyoles al món, per contrarestar, d’aquesta manera, l’acusació del PP que el goven català gastava massa diners en les delegacions catalanes a l’estranger. A partir d’aquell moment, el diputat republicà va començar a rastrejar al Boletín Oficial del Estado despeses de tota mena i les va publicar al Twitter amb l’etiqueta #cosesdelboe. Avui té milers de seguidors. El periodista Andreu Mas aporta al llibre el to àcid dels comentaris i es val de grans personatges de la història per posar-hi el contrapunt; és la seva particular filosofia de butxaca, que ens permet indignar-nos sense perdre el somriure.\nI ara en castellà per a tot Espanya\nEls editors aprofitarem la presentació per anunciar que el llibre es distribuirà a finals d’any en castellà a tot Espanya, gràcies a la col·laboració del col·lectiu Súmate. El llibre canvia el títol pel de El BOE rompe el saco. El despilfarro del poder español. L’edició en castellà incorpora diverses novetats respecte de la catalana, la més important un capítol nou dedicat a la despesa en infraestructures que han esdevingut inútils com trens d’alta velocitat que no van enlloc o grans aeroports buits de gent. El pròleg anirà a càrrec d’Eduardo Reyes, president de Súmate. L’edició en castellà es finançarà mitjançant una campanya de micromecenatge a la plataforma Verkami que estarà oberta el mateix dilluns 8 de setembre. Us n’anirem informant!!!


Què passarà amb la nova ortografia a la selectivitat?\nQueixes dels professors perquè, a aquestes altures de curs, oficialment, encara no els han comunicat res\nRedacció 02/02/2017 - 07.59 Actualitzat 03/02/2017 - 09.58\nSelectivitat i nova normativa\nEls exàmens de català de la selectivitat es donaran per bons tant si es responen amb les normes de sempre com si incorporen els canvis ortogràfics i gramaticals que l'Institut d'Estudis Catalans ha aprovat el 2016 i d'aplicació aquest 1 de gener. Segons ha pogut saber Catalunya Ràdio, els organitzadors de les proves ja tenen a punt les instruccions que enviaran a tots els centres, on preveuen una doble correcció dels exàmens.\nLes noves normes d'ortografia\nPerò, entre els professors de català, hi ha queixes perquè, a aquestes altures de curs, oficialment, encara no els han comunicat res. Salvador Joan, el cap del departament de català de l'Institut Narcís Monturiol de Barcelona, no entén que encara no els hagin convocat a la reunió que es feia sempre al primer trimestre per orientar-los de cara a les PAU.\n"Aquest any, amb la nova normativa implantada per l'Institut d'Estudis Catalans -la nova gramàtica, les noves normes de correcció, etc.-, aquesta reunió es faria encara més necessària, perquè als centres no ens han arribat encara unes pautes clares de correcció dels exàmens de selectivitat ni de correcció dels exàmens de llengua catalana de cara a finals de curs."\nPerò el problema va més enllà del català. Tampoc no s'han convocat reunions per orientar els professors de la resta de matèries. Antoni Aguilar, de l'Escola Pia de Mataró, és un dels directors de centre que ho han explicat.\n"Nosaltres hem trucat per les consultes pertinents i se'ns ha confirmat que encara no s'havia convocat ningú, i els companys estan amb aquest neguit."\nAquest any, la selectivitat es farà entre el 13 i el 15 de juny.\nLes noves normes ortogràfiques de l'IEC recullen eliminar la majoria dels accents diacrítics, els que distingeixen paraules amb la mateixa grafia. Dels 150 casos existents fins ara, només mantindran l'accent 15: bé/be, déu/deu, és/es, mà/ma, més/mes, món/mon, pèl/pel, què/que, sé/se, sí/si, sòl/sol, són/son, té/te, ús/us, vós/vos.\nLa nova ortografia oficial també preveu escriure amb dues erres paraules que en duien una, com ara "erradicar" o "arrítmia", i rectificar la norma sobre guionets. Així, "exdirector" es continuarà escrivint tot junt, però si és un compost, com "ex-director general", caldrà escriure-hi el guionet.


Portada Actualitat Opinió Estem d’enhorabona\nExdirector general de Joventut\nPels qui ja portem un quants anys en això de l’educació en el lleure, la revista Estris és una capçalera de referència. Des del 1971, s’ha anat consolidant com un veritable punt de trobada, en el qual la gent del sector disposa de tota mena de recursos, informacions i anàlisis que els són de gran ajuda a l’hora de dur a terme la seva tasca educativa i social.\nAvui, Estris fa un nou pas endavant i es fusiona amb la comunitat virtual enGrup.cat per generar Estris.cat: una potent plataforma on line al servei de l’educació en el lleure i de tot el Tercer Sector. No tinc cap dubte que aquest nou instrument, dissenyat sota el concepte 2.0, esdevindrà també un referent obligat per a tots aquells qui dediquen una part del seu temps i dels seus esforços a l’educació en el lleure.\nPer tant, no puc fer altra cosa que celebrar-ne el seu naixement i donar la benvinguda a aquesta nova eina, pensada per a l’educació en el lleure del segle XXI i que ha de permetre innovar en els mètodes de formació i en els mecanismes d’informació i comunicació.\nAvui, sens dubte, estem d’enhorabona.


"Hem vingut a la 1 de la nit i ens hem fet companyia" - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n"Hem vingut a la 1 de la nit i ens hem fet companyia"\n"La setmana passada vam venir un dia a les 5 del matí i no vam aconseguir número. Necessitàvem el DNI i el passaport del nostre fill"\nj. sallentmanresa 26.07.2014 | 08:11\nLa Nelly i l´Alberto van aconseguir el número 1 dels torns extra J. S.\nDijous, a les 8 del matí, davant de la porta de la comissaria de la Policia Nacional de Manresa, s'hi aplegaven una cinquantena de persones, una xifra una mica més baixa del que és habitual cada matí. Al capdavant de la cua, la Nelly i l'Alberto presumien de ser els primers, lloc que s'havien ben guanyat: "som aquí des de la 1 de la nit", expressaven amb un tímid somriure i amb cares de cansament.\nLa llarga espera va tenir recompensa: el policia que va sortir a les 8 del matí els va donar el tiquet amb el número 1. Això significava que, quan obrís la comissaria a les 9 del matí, tan bon punt hi hagués algun forat disponible entre les cites prèvies, serien els primers de ser atesos pels funcionaris. Els últims de rebre número, en canvi, s'haurien d'esperar pràcticament tot el matí i creuar els dits per ser atesos abans de 2/4 de 3 de la tarda, l'hora en què els funcionaris tanquen l'atenció al públic.


Autogovern i senyes d`identitat\nLa falta d`autogovern, es la causa fonamental de la perdua de les senyes d`identitat dels pobles.\nEste principi reconegut per tots, en Castello no es cumplix en absolut. Tant la Real Senyera com l`Himne Regional, la Llengua Valenciana o la religio, en quant a senyes d`identitat valencianes, no mai han tingut tanta indiferencia quant no detractors, com ne tenen hui, despres de vint anys de govern autonomic.\nLes inversions multimillonaries en l`ensenyança, televisio autonomica etc..., no han servit per a fer coneixer als valencians la seua verdadera historia i cultura en comu, i aixina entre tots defendre-la d`agressions de fora i de dins.\nHeraldica: Els edificis antics mes emblematics de Castello, lluïxen l`heraldica del Regne de Valencia ( inclus en temps molt dificils per al regionalisme) com a prova del nostre orgull de ser valencians. El Fadri, l`Ajuntament, la Con-catedral, l`Institut Francesc Ribalta i algun atre, tots tenen en la frontera el Losange Coronat, emblema del nostre antic regne. L`institut, dalt del Losange lluïx Lo Rat Penat, completant la nostra heraldica.\nL`estatua del Rei en Jaume es un eixemple modelic de l`heraldica en la Corona d`Arago. Dalt el rei, en la seua heraldica propia com a rei de tota la corona. Als seus peus, en quatre florons, els escuts diferenciadors d`Arago, Valencia, Mallorca i Catalunya. Lo Rat Penat estaba representat en l`artistica reixa de ferro forjat que tancaba el monument. Despres, la reixa va estar uns anys junt al Fadri, pero aprofitant l`ultima restauracio, l`han feta desapareixer.\nSenyera: El dia 6 de febrer de 1908 l`Ajuntament de Castello, a proposta del regidor Gaeta Huguet, va aprovar per unanimitat la següent proposta: ´Destinada a aquest exelentísim Ajuntament será confeccionada una senyera que sía fac-simil de la qu´ecsistic á la metrópoli valentina y qu`els reys de la nostra nacio li donárent com a propia ( .... )´. (HMV, Renaiximent, 22-11-1908, nº 7, pg.1-2)\nEl 25 de juliol de 1930, en la Ciutat de Valencia es va celebrar La Festa de la Real Senyera, un acte regionalista fortament lligat a la nostra bandera. Acte presidit pels alcaldes de les tres capitals de provincia i els presidents de les tres diputacions provincials. Despres del president de la diputacio de Valencia prengué la paraula el senyor Breva, alcalde de Castello, dient: ´Ante el juramento de fidelidad a la señera, la voz de Castellón no podia faltar y aquí estoy para deciros que no es vuestra solo la señera, es de toda la región....´ acabà abraçant a l`alcalde i besant la senyera. L`alcalde d`Alacant sr. Mengual tambe digué: ´Vengo en nombre de Alicante a sumarme al homenaje que tributais a nuestra señera, la Señera de la Región Valenciana....´. Despres la manifestacio encapçalada pels alcaldes i presidents de les diputacions, en el Parterre, tornà a interpretar l`Himne Regional. ( H.M.V. Las Provincias, 6-7-1930, pg. 2).\nLa Real Senyera sempre s`ha tingut en Castello com algo entranyable, (entitats com els Cavallers de la Conquesta, la lluïen en els seus actes) pero hui, se llimita als edificis oficials per imperatiu llegal, i l`Himne Regional al menys que yo sapigue, nomes se cante en Castello una vegada l´any, en l´entrega dels premis Fadri de la nostra Cardona Vives.\nLa Llengua: La Llengua Valenciana va tindre en Gaeta Huguet u dels primers professors de tota la regio; donava classes en sa casa abans dels cursos de Lo Rat Penat, al mateix temps que patrocinava els 3.000 eixemplars de la gramatica del pare Fullana. A la mort d`Huguet, Lluis Revest el sustitui en l´ensenyança, al temps que feya la “Gramatica de la Llengua Valenciana, notes per al seu estudi i conreu“, en la que sense els actuals complexos i en tota claritat, nos explica en quins punts genuïns valencians son inaceptables les formes catalanes i lo ridicules i confusses que resulten en la llengua valenciana.\nCastello sempre ha tingut molt clar quina es la seua llengua i quin el seu nom. L`Universitat Jaume I per lo vist no ho te tan clar, i eixa falta de claritat li ha portat conflictes judicials, pedre´ls i quedar en evidencia. Realment lamentable.\nReligio: Sant Vicent Ferrer, patro de la Comunitat Valenciana, sempre ha tingut molta presencia en Castello. El dia de Sant Vicent va ser festa en Castello fins despres de l`estatut que la van llevar, i tant en la basilica com en la Capella dels sants patrons en Santa Maria, Sant Vicent sempre ha estat junt a la Mare de Deu del Lledo i Sant Cristofol, patrons de la ciutat.\nEnguany, que ademes de la festa del Lledo, celebravem el 750 aniversari del privilegi del trasllat concedit pel primer rei cristia del Regne de Valencia, el patro d`este regne, de forma sorprenent, es substituit per Sant Blai, sent per tant marginat en tots els actes. Des del Compromis de Casp, que no es va decantar pel Comte d`Urgell, Sant Vicent Ferrer no es sant de la “devocio” d`alguns.\nCom podem vore, els castelloners sempre nos hem sentit valencians i hem lluït orgullosos l`heraldica valenciana; pero mentres la nostra Generalitat, poc o no res, està fent per a fomentar el sentiment valencià, el catalanisme no ha parat d`enfrontar-nos a Castello i Alacant en Valencia, nostre cap i casal. “Dividix i venceras”.\n* La Real Senyera, Antoni Atienza


MOR UN CAMIONISTA AL CAURE-LI UNA PLACA DE FORMIGÓ DAMUNT EL COTXE | Diari La República Checa\nMOR UN CAMIONISTA AL CAURE-LI UNA PLACA DE FORMIGÓ DAMUNT EL COTXE\nEl conductor d’un camió ha mort aquest al migdia a l’aparcament del polígon les Mates del Vendrell en caure-li una placa de formigó damunt el vehicle.\nEls fets han passat al voltant de les 13 h, quan la caixa del camió que conduïa l’home ha topat amb la porxada de l’aparcament. Això ha fet caure una placa de formigó, que ha aixafat completament la cabina, on hi havia el conductor, que anava sol.\nLa víctima és un home de 53 anys. Fins el lloc dels fets s’han desplaçat diverses dotacions de la Policia Local del Vendrell, els Mossos d’Esquadra, Bombers de la Generalitat i el Servei d’Emergències Mèdiques (SEM).\nEl regidor de Governació del Vendrell, Rafel Gosálvez, ha detallat aquest dimarts a la tarda que, cap al migdia, un camió de 3.500 quilos ha accedit a l’aparcament, ha fet un recorregut per l’interior i, en el moment de sortir-ne, ha topat amb un bloc de formigó que recobria la façana. Immediatament, la peça de grans dimensions s’ha desprès sobre la cabina del vehicle ocasionant la mort al conductor, que tenia 53 anys i era originari de Cerdanyola del Vallès.\nLa Policia Local ha obert una investigació per esclarir-ne les causes, atès que l’accident s’ha produït a l’interior del casc urbà. Tècnics municipals també s’han desplaçat al centre comercial per analitzar l’espai, que és privat però té ús públic. Segons fonts policials, el punt on s’ha produït el sinistre és més baix que l’entrada d’accés a l’aparcament, però no hi ha senyals que informin de quina és l’alçada màxima permesa al recinte.\npreviousABELLÓ ALERTA DE LA PRESÈNCIA DE TOXICÒMANS EN EL DESCAMPAT DE CAMPCLAR\nnextLA JOVENTUT SOCIALISTA DE CATALUNYA DEMANA LA BAIXADA DE LES TAXES UNIVERSITÀRIES


El PPCS agraeix la labor dels herois de Castelló\nEls populars agraeixen de manera pública la labor de tots els professionals que treballen en plena crisi del Covid-19 en favor de la província de Castelló\nBarrachina: “Castelló és una província solidària i treballadora i ara també s'està demostrant”\nEl Partit Popular de Castelló ha agraït la labor dels “herois anònims” que estan treballant per la província: sanitaris, forces de seguretat, emprats de supermercats, netejadors, conductors, agricultors… El president del Partit Popular a la província, Miguel Barrachina, ha traslladat “el màxim suport i agraïment a tots aquells que estan treballant en plena crisi del Covid-19 i amb l'estat d'Alarma”.\nEl president provincial també ha volgut agrair la labor dels alcaldes i regidors que estan treballant pels seus ciutadans “prenent mesures perquè els veïns vegen mitigats els efectes de l'aïllament”. Barrachina ha assenyalat que “l'única prioritat ara són els malalts, parar els contagis i salvar vides” pel que “és d'agrair la labor social de tots aquells que treballen a favor de la nostra província”.\nBarrachina ha posat en valor que “Castelló som una província solidària, de gent treballadora i entregada i en aquesta crisi s'està demostrant que així és”. Prova d'això són les diferents cadenes solidàries per a atendre les persones vulnerables que s'han posat en marxa en diferents localitats, les mesures valentes impulsades pels 65 alcaldes populars i “la labor professional de centenars de castellonencs en plena crisi”. “També en els pitjors moments hi ha exemples encomiables i ara és moment de ressaltar-los i que des de la societat ajudem a millorar la situació”.\nEl president del PPCS ha assenyalat a més que “temps hi haurà per a analitzar si alguna cosa ha fallat, per a recuperar l'economia i per a dissenyar el futur que Castelló mereix, però ara la urgència està en la sanitat i les necessitats del sector sanitari i els més vulnerables”. El PP, a nivell nacional, autonòmic i provincial ha mostrat la seua total lleialtat al Govern per a superar la situació i, a més, ha proposat mesures a favor de l'economia i la sanitat d'Espanya.