El Temps a Tarragona: núvols durant el dia i la pluja s'espera divendres | Diari de Tarragona\nLa previsió meteorològica d'aquest dijous 21 de novembre\n21 de Noviembre de 2019 - 00:32 hs\nEl cel romandrà entre molt ennuvolat i cobert fins a primera hora del matí. A partir de llavors, la nuvolositat s'anirà trencant d'oest a est i al migdia el cel quedarà enteranyinat per núvols alts. A banda, hi haurà núvols de retenció al vessant sud del Pirineu i Prepirineu occidental que deixaran el cel entre mig i molt ennuvolat en aquest sector. Al final del dia, la nuvolositat augmentarà per la meitat sud del territori.\nDe matinada són probables ruixats dispersos al litoral i al prelitoral i al nord-oest, i són possibles a la resta. Seran d'intensitat feble i acumularan quantitats entre inapreciables i minses. La cota de neu rondarà els 1.000 metres.\nTemperatura mínima entre lleugerament i moderadament més alta; rondarà entre -2 i 3 ºC al Pirineu, entre 0 i 5 ºC al Prepirineu i a la depressió Central, entre 1 i 6 ºC al prelitoral i entre 3 i 8 ºC al litoral. La temperatura màxima similar o lleugerament superior i oscil·larà entre 5 i 19 ºC al Pirineu, entre 7 i 12 ºC al Prepirineu, entre 9 i 14 ºC a la depressió Central i al prelitoral, puntualment més baixa a l'altiplà Central, i entre 11 i 16 ºC al litoral..\nEl vent serà fluix i de direcció variable de matinada i novament a la nit, amb intervals de calma a l'interior i de terral al litoral. Al centre del dia bufarà entre fluix i moderat de component oest a l'interior, i sud i oest al litoral, si bé a l'Empordà i al nord del litoral central bufarà amb algun cop forts durant el matí i migdia.\nCel molt ennuvolat o cobert arreu del territori, tot i que al matí la nuvolositat serà menys compacta a l'extrem nord-est. Al final del dia s'obriran algunes clarianes al terç sud del país.


Biografia i vida personal de Kyle Chrisley Ex-dona Angela Victoria Johnson - Gent Famosa\n1 Qui és l’ex-marit d’Angela Victoria Johnson?\n3 Valor net i salari d’Angela Victoria Johnson\n4 Estat de relació d'Angela Victoria Johnson\n5 La demanda de legitimació contra Angela\nHi ha tantes persones que van venir al punt de mira com l'esposa o l'exdona de la celebritat. Igual que Angela Victoria Johnson, que va ser a la llum de la filla de Kyle.\nAngela Victoria Johnson va néixer en algun lloc dels Estats Units de pares nord-americans. Angela és de nacionalitat nord-americana i pertany a l'ètnia afroamericana. A més, parteix d’Iva, al sud de Califòrnia.\nQui és l’ex-marit d’Angela Victoria Johnson?\nEl seu exmarit Chrisley és una estrella de la televisió nord-americana coneguda pel seu paper al reality show dels Estats Units Chrisley sap el millor. Va protagonitzar la sèrie amb els seus pares, Todd Chrisley i Teresa Terry i familiars. Va néixer el29thd’agost de 1991, a Carolina del Sud, EUA.\nTítol: la filla d'Angela Victoria Johnson amb el seu avi (Font: biographyline)\nDurant la seva joventut, es va traslladar a Samoa i Àsia per a treballs de caritat amb la Creu Roja i per acabar la seva formació. El seu pare és una estrella de la realitat que és reconegut com el patriarca de la sèrie de realitat Chrisley Knows Best.\nHa treballat només durant poc temps en el camp de l’actuació. També va aparèixer al reality show americà Chrisley Knows Best juntament amb els seus pares i familiars. L’11 de març de 2014 es va estrenar el primer episodi de la sèrie.\nDesprés d'això, va aparèixer al primer episodi de la sèrie, però no apareixia regularment a la sèrie. A causa del seu aspecte irregular al programa, el seu pare Todd el va deixar fora del programa.\nTítol: exmarit d'Angela Victoria Johnson (Font: wordpress)\nTot i això, es va fer famós com a personalitat de TV de realitat. Aleshores, va aparèixer com a part de la sèrie de televisió de realitat familiar Chrisley Knows Best. Tot i això, va causar molts problemes, fins i tot amb la càmera.\nPer tant, va jugar un paper a la primera temporada fins que el seu pare el va enviar a un centre de rehabilitació de drogodependències. De la mateixa manera, Chrisley va aparèixer el 2014 al talk show The Real. Allà va treballar juntament amb Tyson Beckford, Melissa Fumero, Hill Harper i els seus familiars.\nValor net i salari d’Angela Victoria Johnson\nSegons les fonts, el valor net estimat del seu exmarit és 1 milió de dòlars. Ha treballat durant poc temps en el camp de la indústria de l'entreteniment, però ha guanyat una bona quantitat. Bé, el seu valor exacte encara està en investigació. A més, posseeix una casa de 3000 peus quadrats a Atlanta Geòrgia. A partir d’ara, viu la seva prodigiosa vida allà.\nEstat de relació d'Angela Victoria Johnson\nAngela Victoria Johnson era una dona casada. Ella era datat anteriorment per Kyle Chrisley que és una estrella de la televisió nord-americana coneguda pel seu paper al reality show dels Estats Units Chrisley sap el millor. La parellaté diferències d’edat, però el 10 de novembre de 2012 va parir una filla Chole Chrisley. Però fins i tot amb una filla, no van poder continuar la seva relació.\nSubtítol: Angela Victoria Johnson amb el seu exmarit (Font: celebritynewsy)\nAl novembre de 2014, Victoria va anunciar que el seu exmarit estava intentant ofegar-la durant l'embaràs. Després va continuar, dient que el seu exmarit va llançar una ampolla després d'ella, cosa que va colpejar la seva filla. No obstant això, quan la seva filla va complir 1 any, va debutar en televisió el març del 2013. Més tard, la parella va començar a viure temporalment amb la família de Kyle a Atlanta. Però llavors la parella no va poder continuar la seva relació i sense cap anunci públic es van separar.\nLa demanda de legitimació contra Angela\nEl temps anava bé fins que el seu exnòvio no va implicar-se en la addicció a les drogues. Així mateix, Angela va decidir deixar una vida separada amb la seva filla Chloe. Tot i així, no serà tan fàcil per a ella com va pensar. Mentre tenia només 1 any, la família de Chrisley va presentar una demanda de legitimació contra Victoria el 7 d'octubre de 2013.\nAngela Victoria Capítol: Johnson amb la seva filla (Font: Twitter)\nL'any 2017, Kyle va declarar que no ha utilitzat drogues ni coses relacionades durant els últims quatre anys. A partir d’ara, Kyle és vivint la seva vida feliç amb la seva dona a Geòrgia.\nFets d'Angela Victoria Johnson\nNom complet Angela Victoria Johnson\nNens Chloe Chrisley


Acadèmia Anglès a Santa Maria de Palautordera\n660 71 71 99\nAcadèmia Anglès a Santa Maria de Palautordera, Big Apple English, pensem que mai és massa d'hora ni massa tard per a aprendre anglès. La idea de la nostra escola és combinar les classes més tradicionals amb activitats lúdiques, utilitzant de forma intensiva l'anglès. D'aquesta manera l'anglès no només s'estudia, sinó que es viu. Creiem que la cultura no es pot separar de la llengua i pretenem que l'escola sigui un punt de trobada per conèixer la cultura anglosaxona i experimentar l'anglès d'una nova manera.\nPer poder oferir una atenció més personalitzada, a l'acadèmia d'anglès a Santa Maria de Palautordera, Big Apple English, les classes tenen un màxim de 8 alumnes. Ens adrecem a tota mena d'estudiants, des dels que inicien el seu aprenentatge fins als que es preparen per exàmens oficials, passant pels que busquen mantenir el seu nivell. Oferim grups de conversa i tallers puntuals així com classes particulars..\nTelèfon: 660 71 71 99\nPg. Vitamenia, 14 / 08460 Santa Maria de Palautordera\nDe dilluns a divendres de 10 a 12 / 17 a 20h


Benicàssim se suma a la iniciativa d'Ecovidrio 'Recicla vidre per elles' amb la instal·lació de contenidors rosa | Castellón Información\nBenicàssim se suma a la iniciativa d’Ecovidrio ‘Recicla vidre per elles’ amb la instal·lació de contenidors rosa\nEcovidrio transformarà els envasos de vidre depositats en els contenidors en una donació a la Fundación Sandra Ibarra\nBenicàssim s’ha sumat a la campanya ‘Recicla vidre per elles’, una iniciativa impulsada per Ecovidrio i que té com a objectiu mobilitzar als ciutadans a reciclar envasos de vidre per a cuidar del medi ambient i contribuir així amb una causa solidària: la prevenció del càncer de mama.\nDes de hui i durant les pròximes setmanes, dos iglús roses estaran situats en l’avinguda Castelló, enfront de la plaça de Les Corts Valencianes. La ubicació triada en la principal artèria del nucli urbà es troba prop d’establiments d’hostaleria, de centres educatius i habitatges amb la finalitat de sumar com més vidre durant el temps en què estiguen aquests dos iglús ja que Ecovidrio transformarà els envasos de vidre depositats en els contenidors en una donació a la Fundación Sandra Ibarra de Solidaridad Frente al Cáncer. La iniciativa també compta amb la col•laboració de la Generalitat Valenciana.\nCom ha comentat l’alcaldessa, Susana Marqués, “cuidar el medi ambient i contribuir al temps amb una causa solidària com és la prevenció del càncer de mama és l’objectiu d’aquesta campanya de la qual, a partir de hui, des de Benicàssim estem molt orgullosos de sumar-nos. Ja som més de 170 ciutats les que a través de la instal•lació de contenidors roses amb el lema ‘Recicla vidre per elles’ volem, a més de fomentar el reciclatge de vidre i visibilitzar aquesta malaltia, volem llançar un missatge d’esperança a totes les dones i reclamar continuar avançant en la investigació científica”.\nQuant al reciclatge de vidre a Benicàssim, segons les últimes dades relatives a 2020, els habitants de Benicàssim van reciclar un total de 587 tones d’envasos de vidre, la qual cosa suposa que cada habitant va reciclar de mitjana 32 kg. Respecte a la taxa de contenerització, Benicàssim se situa amb una mitjana de 114 habitants per contenidor, comptant amb un total de 161 iglús per als residus d’envasos de vidre instal•lats.\nMarxa ‘Corre por el lazo rosa’\nLa instal•lació dels dos iglús roses arriba els dies previs a la celebració del Dia Internacional del Càncer de Mama, el pròxim 19 d’octubre i, a més d’aquesta acció, Benicàssim celebrarà aquest diumenge dia 17 la novena marxa solidària contra el càncer de mama “Corre por el lazo rosa” i que recorrerà diferents zones del nucli urbà. L’eixida està organitzada per la junta local de la Asociación Española contra el Cáncer (Aecc) en col•laboració amb el consistori i establiments locals i a partir de les 10.00 hores al carrer Sant Tomàs (enfront de l’Església), els participants podran adquirir marxandatge de l’entitat i una hora més tard, a les 11.00 hores, començarà la marxa solidària. La recaptació serà íntegra per a l’associació.\n'Recicla vidre per elles'1 Benicàssim2947 contenidors rosa1 Ecovidrio63


Els aragonesos celebren la Mare de Déu del Pilar amb jotes i flors\nAhir els aragonesos d'arreu del món varen celebrar la patrona de Saragossa, la Mare de Déu del Pilar. Els de Palma varen celebrar a l'església de Sant Sebastià la seva missa baturra, que varen presidir les reines i dames d'honor d'enguany, i que són Adoración Heredero del Valle, Maria del Carmen Domínguez Fuster, Maria del Carmen Muñoz Muñoz i Pilar Aguilar Ramón. A més, hi varen assistir la consellera de Presidència, Rosa Estaràs, i Carmen Sagrado, regidora d'Acció Social de l'Ajuntament de Palma.\nAbans de l'ofici religiós d'ahir va tenir lloc l'ofrena de flors a la Mare de Déu. El Cuadro de Jota del centre Aragonès, amb la col·laboració del cantant Antonio Gracia Lona, va ser l'encarregat de posar música a la missa.\nDesprés de l'ofici va tenir lloc un dinar de germanor amb menjar típic aragonès a la Sala Magna del Poble Espanyol.\nAquests no són els únics actes que el Centre Aragonès de Palma ha previst per a les festes del Pilar. Enguany es dóna la coincidència que se celebra el vintè aniversari de la fundació del centre.\nEls actes continuaran aquest dissabte que ve amb un concurs culinari (on els participants hauran de demostrar la seva habilitat a l'hora de fer torrijas), i amb el sopar que es farà després i amb el lliurement dels trofeus dels campionats, que varen començar dia 25 de setembre.


La música s’anomena Wilco\nLa banda de Jeff Tweedy enlluerna al Poble Espanyol\nUn moment del concert ahir a la nit deWilcoal Poble Espanyol\nLa banda nord-americana Wilco és una de les de les grans lligues més assídues dels escenaris barcelonins, Liceu inclòs. Ahir van fer seu l’agradable espai del Poble Espanyol, dins el Cruïlla XXS, i ho van fer amb un canvi significatiu en la seva línia de combat a causa de l’absència del seu formidable guitarrista Nels Cline a causa de la covid.\nAquest inesperat embat –que ja ha afectat els concerts anteriors d’aquesta setmana a Bilbao i Saragossa– ha obligat a reestructurar l’equilibri del sextet donant més protagonisme a Pat Sansone, un brillant i contrastat multiinstrumentista. Així es va poder veure Tweedy assumint un primera persona guitarrístic no gaire habitual, rascant àcidament a Sunken treasure o amb solos exaltats a At least that’s what you said.\nVa continuar amb el pistó cada vegada més accelerat\nVan aparèixer puntualment a les nou del vespre l’ara temporalment quintet, i van atacar el final del capvespre amb un parell de temes del seu flamant àlbum Cruel country . Primer el tempo pausat de I am my mother, que es va prolongar amb el tall que dona nom a l’àlbum. Una arrencada en mode country d’arrels més o menys ortodoxes que al final va servir perquè Tweedy disculpés l’absència de Cline per raó de força major; “The show must go on” (l’espectacle ha de continuar), va afegir.\nHo van demostrar brillantment i musculosament els altres quatre músics que donen vida al combo de Chicago: Glenn Kotchke (bateria), Mikael Jorgensen (sintetitzadors i efectes), John Stirratt (baix) i l’ esmentat Sansone, que es va desdoblar al capdavant dels teclats i amb les guitarres. I així al llarg de dues hores, durant les quals van visitar unes vint-i-cinc composicions, centrades especialment en alguns dels seus àlbums més emblemàtics com Yankee Hotel foxtrot, A ghost is born, Being there i, lògicament, el que van publicar fa un mes i que dona peu a aquesta gira.\nLa tornada de Tweedy\nAmb aquest àlbum, Tweedy i els seus tornen en bona part a les seves arrels country amb un llistó qualitatiu molt elevat i que els connecta amb els àlbums abans esmentats i que sens dubte són els més memorables. El que passa, i aquesta és una de les formidables grandeses de Wilco, és que en directe és on assoleix tota la seva dimensió aquella cohabitació del country amb el rock, sempre des d’una perspectiva gens acomodatícia i sí viva.\nI ho van demostrar amb una repassada generosa que de seguida va anar adquirint velocitat de creuer. I amb una interconnexió amb el públic –3.000 incondicionals de trenta anys cap amunt que van gaudir de valent–, com es va materialitzar al final de Box full of letters , amb una ovació que va emocionar el gloriós músic. O quan va assegurar en un altre moment que havia trobat molt a faltar el públic d’una ciutat a què havia estat massa anys a tornar. O quan va posar definitivament la pell de gallina a propis i estranys amb aquella joia que té per títol Jesus, etc .


Publiquem la plataforma Rehacademia, un espai per fer un pas endavant i compartir amb tu més coneixement. D’aquesta manera, portem el nostre propòsit d’impartir formació al màxim nivell.\nI és que ja fa uns quants anys que compartim coneixements a través de Rehacademia en format presencial, i l’any passat vam fer un pas endavant per fer arribar aquest coneixement a tothom a través de webinars en línia. Ara fem el pas definitiu amb aquesta plataforma, un espai en el qual compartirem continguts de diferent índole: píndoles, recursos, cursos, etc.\nFormació Vigilància del maluc en nens amb paràlisi cerebral\nPer començar, participem a Vigilància del maluc en nens amb paràlisi cerebral, en què un equip de tres investigadors s’ha proposat millorar els coneixements i els procediments sobre la vigilància del maluc dels fisioterapeutes i dels terapeutes ocupacionals. Es tracta d’un estudi que inclou un programa formatiu, en el qual es realitza una enquesta inicial per saber quin és el coneixement actual sobre aquest tema, i a posteriori s’adaptaran els continguts del curs en funció de les necessitats detectades durant l’obtenció inicial de les dades.\nTambé publiquem els webinars que vam realitzar de març a maig de l’any passat, i en els que vam posar a tot el nostre equip a la teva disposició.\nRehacademia és un espai multidisciplinar, obert i interactiu, on els diferents punts de vista ens ajuden a tots a créixer i a millorar la nostra competència professional. Amb moltes ganes de compartir, transmetre i aprofundir tot el coneixement i tota l’experiència acumulada en el món de les ajudes tècniques generals, pediàtriques, posicionament, prevenció d’úlceres per pressió… Rehacademia té l’objectiu d’aglutinar tot aquest bagatge, aquest coneixement, tant pràctic com teòric, i defensar un dels valors que ens defineixen a Rehagirona com a empresa: la formació.


Hectoralos/GSOC 2019 final report - Apertium\nHectoralos/GSOC 2019 final report\nRevision as of 18:15, 25 August 2019 by Hectoralos (talk | contribs) (→Objectius i pla de treball)\n2 Pujades (commits)\n3 Objectius i pla de treball\n4 Desenvolupament del projecte\n4.2.1 Portuguès brasiler\n5 Algunes xifres\n5.1 Parell català-italià\n5.1.1 Diccionari bilingüe\n5.1.2 Direcció italià>català\n5.1.3 Direcció català>italià\n5.2 Parell català-portuguès\n5.2.1 Diccionari bilingüe\n5.2.2 Direcció portuguès>català\n5.2.3 Direcció català>portuguès\n6 Conclusions, mancances i futures direccions de treball\nAquest document descriu el treball realitzar per Hèctor Alòs en el marc del Google Summer of Code 2019. Han supervisat el projecte Marc Riera i Xavi Ivars.\nObjectius i pla de treball\nEls objectius i el pla de treball estan descrits en la proposta que vaig fer\nS’ha tractat de millorar dos traductors existents: el català-italià (primera meitat del projecte) i el català-portuguès (segona meitat). En tots dos casos, es tracta dels dos sentits de la traducció. Això fa que per al primer parell s’hagi desenvolupat el traductor de català a italià, ja que fins ara només existia el d'italià a català. En el cas del portuguès, es va demanar de generar tant portuguès europeu (que és bàsicament el que s'utilitza també a les excolònies portugueses d'Àfrica i Àsia), com brasiler, quan fins ara només es generava el primer. A més, hi ha la complicació afegida del canvi ortogràfic de 1990 que afecta sobretot, però no només, al portuguès europeu. Els sistemes actuals a Apertium contemplaven només les formes antigues. El problema, però, és que el canvi, avui dia, s’aplica només parcialment a Portugal, i gens a Angola. En conseqüència, es va decidir de generar tres variants del portuguès: l'europea posterior al canvi ortogràfic (que és la varietat «per defecte»), l'europea anterior al canvi i la brasilera posterior al canvi ortogràfic.\nLes tretze setmanes del projecte s’ha dividit en set per al parell italià-català i sis per al portuguès-català. La raó de posar una setmana mes al primer parell ha estat la necessitat de crear una direcció, com qui diu, des de zero (tot i que, evidentment, s’han reutilitzat moltes coses de traductors anteriors). Donat que el meu coneixement del català és molt millor que el de les altres dues llengües, en cada meitat del projecte primer he treballat sobretot en la direcció al català i, en la segona meitat de cada part, en la direcció des del català. De tota manera, totes dues direccions estan molt interrelacionades.\nEn les setmanes prèvies al GSoC pròpiament dit, he baixat les traduccions a l’italià i al portuguès del Viccionari català. També, Jaume Ortolà ha tingut l’amabilitat, com en altres ocasions, d’extreure de LanguageTool els noms, adjectius i adverbis italians i portuguesos en format ltoolbox, a més d’una llista de verbs. Això ha facilitat, i molt, la inclusió de paraules en els diccionaris, especialment en el cas portuguès, en què el nombre de paraules extretes de LanguageTool ha estat enorme. Cal dir, però, que he trobat força errors, sobretot ortogràfics i de picatge, en les traduccions del català a l’italià, però justament la llista de paraules de LanguageTool n’ha facilitat la supervisió.\nA continuació explico el desenvolupament de les dues parts del projecte. Una visió numèrica de l’evolució del desenvolupament setmana a setmana pot veure’s aquí\nEls problemes d’aquest parell ha vingut sobretot del costat italià, en què, fins ara, només s’havien publicat els parells italià-català i italià-sard. Tots dos han estat desenvolupats molt ràpidament, cosa que s’ha notat molt per un diccionari monolingüe italià relativament reduït i, sobretot, molts problemes en la desambiguació morfològica de l’italià. La millora d’aquesta desambiguació mitjançant Constraint Grammar ha estat una part important del treball. A més, en ser el primer parell que genera italià desenvolupat fins al nivell de poder ser estable, s’han inclòs algunes regles al post-generador italià, que no és trivial (encara en falten algunes, en particular per a les sigles). En essència, però, ja estava fet. La feina principal, que ha ocupat la meitat o més del temps, ha estat l’extensió del diccionari bilingüe.\nA més d’això, en la direcció italià-català, s’han incrementat molt les regles de transferència i s’han afegit centenars de regles de selecció lèxica.\nPer a la nova direcció català-italià s’han reutilitzat a bastament recursos dels parells sard-italià i occità-francès, tant en les regles de transferència com en les de selecció lèxica. És per això que hi ha sensiblement més regles de selecció lèxica del català a l’italià que en sentit invers.\nEn les dues últimes setmanes del GSoC he tingut l'oportunitat de testejar el nou mòdul apertium-anaphora, el qual ha estat desenvolupat alhora en el marc del GSoC. Ha estat del tot experimental, intentant utilitzar el nou mòdul per a trobar el referent del determinant possessiu català el seu. Si el mòdul indicava que el referent era singular, es triava el determinant il suo (amb la concordança de gènere que s'escaigui); en canvi, si el referent era plural, es triava il loro.\nEls resultats, però, no han estat satisfactoris. És probable que, amb l'experiència que n'hem tret d'aquest primer intent, una nova configuració en millori els resultats. En particular,\nla configuració triada donava poca prioritat com a possible antecedent als noms precedits per preposició, però hem trobat que en força casos de manca d'encert justament l'antecedent anava precedit de preposició;\nl'antecedent a vegades era el subjecte elidit de la frase actual o l'anterior, la qual cosa fa que trobar el nom o el pronom antecedent sigui pràcticament inabordable; potser es pot provar quins resultats s'obtenen si se li diu al mòdul que l'antecedent pot ser un verb.\nPer altra banda, una millora d'aquest tipus posa en evidència algunes mancances que tenim fins ara:\nL'ús d'una eina com aquesta fa més important incorporar més i més antropònims als diccionaris, ja que són possibles antecedents. Seguint l'esperit de la distribució de tasques al llarg de la cadena de processos d'Apertium, l'eina no té en compte les paraules desconegudes com a potencials antecedents.\nPossiblement convindrà "encapsular" les seqüències de nom i cognom. En una frase (no gaire catalana) com\nJoana Pujol mira el seu rellotge\n"Joana" i "Pujol" competeixen en igualtat de condicions com a possibles antecedents. La tria de l'un o l'altre resulta atzarosa. Però només si es tria "Joana" es farà la tria de her en anglès en comptes de his.\nConsiderem la frase següent:\nOs cavalos usam uma elaborada linguagem corporal para comunicar uns com os outros, a qual os humanos podem aprender a compreender\nEn la traducció al català la paraula femenina linguagem esdevé el nom masculí llenguatge. Això fa que el pronom relatiu a qual hagi de canviar a el qual. Però, com veiem, refiar-nos massa del mòdul és perillós. Un problema semblant el tenim, en el català-italià (i en l'occità-francès, del qual ha heretat les regles en t2x) quan es tracta de mantenir l'acord entre subjecte i atribut. Les regles de t2x només canvien el gènere del suposat atribut si el suposat subjecte ha canviat de gènere de la llengua font a la llengua destí. En la versió actual d'apertium-anaphora no tenim accés a la morfologia de l'antecedent putatiu en la llengua font, per la qual cosa no podríem fer la comprovació que ara mateix fem en les regles de transferència estructural.\n(Totes aquestes qüestions han estat, lògicament, discutides amb el desenvolupador del mòdul, Tanmai Khanna, al llarg d'un extens intercanvi de missatges electrònics.)\nDit tot això, en cas de funcionar, apertium-anaphora seria un mòdul molt interessant per millorar la tria de, per exemple, possessius i alguns relatius (per exemple de el qual/la qual/els quals/les quals en traduir el cuyo castellà o el cujo portuguès). Tanmateix, el mòdul no està pensat per a abordar el problema de tria del pronom subjecte a l'hora de traduir, per exemple, del català al francès o l'anglès.\nLa situació inicial d’aquest parell era molt diferent de l’anterior. Primerament, sobre el portuguès s’ha fet molta feina a Apertium, amb parells estables portuguès-castellà, portuguès-gallec i portuguès-català. Contràriament a l’italià, la desambiguació del portuguès funcionava molt bé i estaven definides unes 150 regles de transferència en una direcció i més de 300 en l'altra, cosa que ha fet que n’hagi hagut d’afegir ben poques. En conseqüència, el parell català-portuguès continua tenint la transferència estructural en un sol pas. L’ús pràctic del traductor no ha mostrat que sigui prioritari passar-lo al model de tres passos (o més) que utilitza el català-italià.\nLa feina en aquest parell, doncs, s’ha concentrat en els diccionaris i les regles de selecció lèxica. Del costat portuguès-català s’han reutilitzat algunes regles de selecció lèxica del parell castellà-català. En tot cas, el nombre d’aquestes regles és sensiblement inferior a l’italià, en part perquè la proximitat lingüística entre català i portuguès és més gran i, en part, perquè inicialment el parell català-portuguès tenia un diccionari bilingüe més extens, amb selecció lèxica resolta, sobretot, amb etiquetes r dins del diccionari bilingüe, així com algunes regles de transferència.\nQuant al diccionari monolingüe portuguès, d’una banda s’han afegit desenes de milers de nous lemes i, d’una altra, s’han introduït distincions per a cadascuna de les tres variants. Hi ha més de 3500 lemes etiquetats com a específics d’una o dues variants.\nEl mateix s’ha fet amb el diccionari bilingüe, en què les entrades han passat de 9000 (sense comptar noms propis) a gairebé 26.000 (també, sense comptar noms propis). Unes 2300 entrades estan etiquetades com a específiques o preferibles d’una o dues de les variants.\nLes noves regles de l’Acordo Ortográfico de 1990 permeten, a vegades, dobles ortografies, especialment en la variant europea. Per exemple, mentre que «sector» és l’única forma acceptada per a la variant europea anterior a l’Acordo i «setor» ho és per a la variant brasilera, totes dues formes s’accepten ara per a la variant europea. Això fa que en el diccionari monolingüe tinguem:\n<e lm="sector" v="pt pt_pre1990">                 sector<par n="amor__n"/></e>\n<e lm="setor" v="pt br">                          setor<par n="amor__n"/></e>\n(on pt és la variant europea segons l’Acordo de 1990, pt_pre1990 la variant europea anterior i br la variant brasilera posterior a l’Acordo)\nLes variants brasileres que han quedat obsoletes amb el canvi ortogràfic estan indicades com a no generables:\n<e r="LR" lm="qüestão">                           qüest<par n="aceitaç/ão__n"/></e>\nPer als canvis ortogràfics ha resultat bàsic el Portal da Língua Portuguesa de l'Instituto de Linguística Teórica e Computacional, mentre que el Vocabulário Ortográfico Comum da Língua Portuguesa ha servit de suport.\nEl treball de generació del portuguès brasiler s’ha fet, sobretot, en els plans ortogràfic i lèxic.\nEntenc que l’ús principal dels traductors d’Apertium és el de traduir articles de la Viquipèdia i notícies. Per això en tots aquests traductors el tipus de textos que he treballat són justament aquests. En el cas del portuguès, he intentat cobrir les diferències més importants de la terminologia sociopolítica que apareix en les notícies d’actualitat de Portugal i el Brasil (amb diferents termes per a «alcalde», «ajuntament» i «eleccions municipals», per exemple). En canvi, he deixat de costat la introducció de la gran quantitat de canvis que implica el canvi de segona persona a tercera en traduir al portuguès brasiler. Això implica desenes de canvis en les regles de transferència, tal com es veu en el parell castellà-portuguès. Bàsicament, es tractaria de copiar aquestes diferències i anar-les provant, tenint en compte que les regles no són idèntiques en català-portuguès i castellà-portuguès a causa, sobretot, del pretèrit perfet perifràstic del català. Simplement, no apareixen pràcticament mai verbs en segona persona en textos enciclopèdics o periodístics. He preferit dedicar el poc temps del projecte en qüestions que he considerat més productives, com l’ampliació dels diccionaris i la comprovació empírica de la qualitat del diccionari traduint nombroses notícies d’actualitat (sobretot del portuguès al català, tant de diaris brasilers com portuguesos).\nCal esmentar que hi ha casos en què una mateixa paraula s’ha d’interpretar de maneres diferents en un context de portuguès europeu i brasiler. Per exemple «estrelar» és «fregir (un ou)» en el primer cas i «protagonitzar (un paper)» en el segon. És possible que afegir un pas inicial en el pipeline que determinés de quina variant del portuguès estem traduint ajudi a desambiguar millor, però no m’ha semblat necessari fins ara (ni s’ha considerat necessari res de semblant per a traduir des del català).\nEntrades totals: 45.165\nNoms propis: 21.946\nResta d’entrades: 23.219\nRegles de selecció lèxica: 510 + 77 crides a macros\nRegles de transferència estructural: 113 (t1x) + 3 (t2x) + 1 (t3x)\nCobertura «ingènua»: 91,2%\nRegles de selecció lèxica: 813 + 79 crides a macros\nRegles de transferència estructural: 107 (t1x) + 3 (t2x) + 1 (t3x)\nCobertura «ingènua»: 94,7%\nEntrades totals: 47.754\nNoms propis: 21.925\nResta d’entrades: 25.829\nRegles de selecció lèxica: 283 + 65 crides a macros\nRegles de transferència estructural: 177\nCobertura «ingènua»: 91,4%\nRegles de selecció lèxica: 315 + 60 crides a macros\nRegles de transferència estructural: 372\nCobertura «ingènua»: 94,4%\nConclusions, mancances i futures direccions de treball\nEl projecte demostra, una vegada més, que és possible desenvolupar ràpidament un traductor automàtic de qualitat a Apertium entre llengües estretament relacionades. Alhora mostra com de més fàcil és fer-ho a partir d’un llenguatge «madur» com el català, en què ja es disposa a Apertium d’un extens diccionari monolingüe, d’una desambiguació morfològica molt provada i de nombroses regles de transferència i desambiguació lèxica que es poden adaptar a noves llengües del mateix grup lingüístic. Això fa que es resultats de la traducció a partir del català semblen millors que en la direcció al català, fins i tot quan en el cas del parell català-italià la direcció del català a l’italià s’ha desenvolupat en mig GSoC.\nEls traductors tenen algunes mancances destacables:\nNo hi ha canvis de verb pronominal a verb no pronominal o a la inversa en aquests parells. Per exemple «desempenhar-se» es tradueix com a «reeixir-se» i «submergir-se» com a «mergullar-se» (en comptes de «mergulhar»). Convindria afegir aquestes regles en les quatre direccions.\nEn la selecció lèxica, no resulta gens evident poder triar entre traduccions diferents en el cas de verbs transitius o intransitiu. Per exemple, en el cas del verb portuguès «mergulhar», l’ús transitiu s’ha de traduir com a «submergir», però l’intransitiu com a «submergir-se».\nEn el traductor del català a l’italià, entendre si estem davant d’un ús transitiu o intransitiu del verb és important ja que en molts casos en depèn la tria del verb auxiliar italià (essere o avere).\nEl postgenerador italià actualment produeix lo PSC en comptes de il PSC. Cal repassar com s'hi tracten sigles.\nS’hauria de treballar més el tractament de l’article partitiu italià en les dues direccions del traductor català-italia.\nEn les traduccions al català, la tria entre el pronom «el» i «ho» no és evident i genera no pocs errors.\nEl portuguès tendeix a utilitzar considerablement més sovint els pronoms de subjecte que el català. Ara mateix, simplement calquem la llengua d’origen.\nUn problema típic en els traductors d’Apertium són els topònims. El més habitual és que no es reconeguin com a tals, de manera que qualsevol localitat del tipus «Sant Joan de les Fonts» es tradueix paraula a paraula. Alguns topònims com «Malgrat» i «Igualada» s’inclouen de seguida, però, això és només la punta de l’iceberg. Tenir una llista de municipis preparada per a carregar en fer un nou traductor del català seria molt útil. Però tenim exactament el mateix problema amb els topònims portuguesos i italians. Els resultats són bastant ridículs. Però no es tracta només d’això. Tenir una llista de topònims fa que la selecció lèxica de la preposició «a» o «en» sigui molt millor.\nHa estat un plaer treballar molt intensivament sobre aquests traductors. Trobo que, gràcies al codi obert, posem a disposició de la gent recursos i eines que tenen múltiples utilitats.\nEl que fem a Apertium és una feina col·lectiva, en què tota millora és el resultat de feina de molta gent. Voldria, però, agrair particularment als meus mentors, el seu suport i, particularment a en Marc pels seus comentaris. Xavi Ivars, Tino Didriksen i Kevin Unhammer m'han solucionat diferents problemes tècnics. Estic especialment en deute amb Jaume Ortolà que, com abans ja m'havia fet per al francès, ha generat de forma quasi miraculosa enormes diccionaris monolingües d'italià i portuguès, sense els quals els resultats d'aquest projecte serien molt i molt més fluixos. També li agraeixo diferents comentaris a alguns dels meus commits a apertium-cat. Quant al portuguès, he comptat amb l'ajuda de Suso Moinhos, Fernando Pita i Roger Prieto. Amb l'italià, he comptat en tot moment amb l'ajuda de Gianfranco Fronteddu, que m'ha respost a nombrosos dubtes lingüístics i ha estat posteditant traduccions automàtiques a l'italià en diferents etapes del desenvolupament. Els seus detallats comentaris d'aquestes proves han estat de gran utilitat.\nRetrieved from "https://wiki.apertium.org/w/index.php?title=Hectoralos/GSOC_2019_final_report&oldid=70363"\nCatalan and Italian\nPortuguese and Catalan\nThis page has been accessed 6,542 times.


Notícies - 'Tots som monestir' mostra algunes 'coincidències insòlites' al Museu de Sant Cugat\nL'exposició crea un diàleg entre els municipis que formaven part de les terres del Monestir\nImatge del Cartulari de Sant Cugat, objecte dels anys 1225-1249 / Foto: Diputació de Barcelona\nel 7/abr/21 Sara Bella Cultura PDF\nEl Museu de Sant Cugat acull fins al 16 de maig 'Tots som monestir', la nova exposició itinerant de 'Coincidències insòlites', de la Diputació de Barcelona. Es tracta d'una mostra de petit format que presenta el llegat que es conserva en els fons dels museus dels municipis que actualment se situen en les terres que posseïa el monestir: Sant Cugat, Cerdanyola, Montcada i Ripollet. Després de Sant Cugat, la mostra es podrà visitar a totes aquestes ciutats.\nUn Cartulari de principis del segle XIII que recull la història del procés de formació del domini senyorial del monestir, una escudella de finals del segle XVI o una olla oxidada del segle XII són alguns dels objectes que formen part de 'Tots som monestir'. Segons ha explicat la regidora de Cultura, Esther Madrona, durant la presentació de la mostra, "l'exposició crea un diàleg entre municipis que ens ajuda a entendre que hi compartim els orígens".\n'Coincidències insòlites' és una iniciativa que va néixer l'any 2004 de la mà de la Diputació de Barcelona per vincular els diferents museus de la Xarxa de Museus Locals. Fins al dia d'avui ja compta amb un total de 39 mostres, organitzades amb la participació de 35 museus. La cap de la Unitat de la Xarxa de Museus Locals, Laura Costa, ha expressat durant l'acte "la importància d'impulsar projectes de col·laboració i de treball en xarxa com aquest, sobretot en el context de crisi que vivim".\nAquesta col·laboració entre persones és el que acaba fent grans els museus. Ens dona vida, ens dona sentit, i descobrir que coses que passen a Sant Cugat són iguals o semblants a coses que poden passar a qualsevol d'aquestes ciutats veïnes, és la gràcia de tot plegat. I més en un context de pandèmia com l'actual.


Emergències 2014 - Las Naves\nEmergències és un programa dirigit a joves artistes per a la realització de projectes expositius, que tracten sobre qualsevol vessant de la creació artística contemporània i que destaquen per la seua creativitat, qualitat i sostenibilitat.\n«Emergències» forma part del programa de beques de residència de Las Naves que facilita als seleccionats la possibilitat de produir les seues obres i mostrar-les en la Sala Turbinas – Espai expositiu. L’objectiu de la beca és permetre al becari materialitzar la idea escollida.\n«Valencia» és un projecte fotogràfic que mostra la quotidianitat d’esta ciutat. Es tracta de situacions que passen cada dia, instants fugaços que sovint passen desapercebuts per nosaltres. Esta sèrie fotogràfica congela diversos d’eixos moments perquè puguen ser observats i fer que ens identifiquem i ens hi veiem reflectits.\nHomy és un habitatge per a situacions d’emergència. A més de protegir, pretén generar una experiència durant el seu muntatge, en el que el treball en equip i la col·laboració consoliden el vincle familiar i reforcen l’autoestima, tan important en estes situacions de crisi, aconseguint crear un sentiment de llar.\nLes parets encunyades porten les peces del mobiliari bàsic per a una mínima qualitat de vida.\nEl disseny pretén donar rellevància a l’actitud de superació de l’afectat-usuari, que ix de la destrucció construint el seu nou futur.\nA future beyond the borders\nDes de fa alguns anys l’èxode dels creatius espanyols cap a altres llocs del món és un fet habitual en la nostra societat. Emigren perquè no se’ls valora, no se’ls reconeix i així, no es pot. Esta exposició pretén recordar-nos a eixes desenes de noms que tots tenim en ment quan pensem en alguna ciutat europea o del món. Companys, amics i familiars que se n’anaren en busca d’un treball somniat, de la valoració merescuda, i que al final troben el seu lloc darrere d’un tauler de quatre potes.\nEdeta és un viatge experimental a través del món de la joiera i la moda. Influències de l’antiga joieria mediterrània es fonen amb aires ètnics per donar llum a una sèrie de conjunts. Evocadores creacions en les que es conjuguen l’estampat tèxtil amb el disseny de les peces i els complements. Un breu i intens recorregut que convida a explorar diversos camps, tècniques i materials.\nHi hagué temps regnats pels cartilaginosos passos del record. En ells tot sofria d’una pregnància vital en la que cada flor mostrava a l’exterior l’acte universal de l’existència, ara, cecs per la boirina que aglutina el temps, sols ens queda la memòria.\nReal Tales, presenta la preproducció d’un projecte d’animació stop-motion per a una sèrie web. Una història que, fent ús dels personatges dels contes dels germans Grimm com a teló de fons, procura una satírica visió de la part més casposa i corrupta de la societat actual.


Ràdio Sió Agramunt 107.9 FM | "Els diables l'Espetec estrenen una guerra d'aigua i un correfoc-cercavila el divendres "\nInici / Notícies / Els diables l'Espetec estrenen una guerra d'aigua i un correfoc-cercavila el divendres\nEls diables l'Espetec estrenen una guerra d'aigua i un correfoc-cercavila el divendres\nEl grup de diables l'Espetec d'Agramunt introduirà diferents novetats a la Festa Major d'Agramunt d'aquest any, que se sumaran a la resta d'actes que organitzen habitualment. La gran novetat d'aquest any serà l'organització d'una guerra d'aigua familiar, que neix de la idea que les entitats de diables, a part del bestiari de foc, també tenen bestiari d'aigua. Segons el president del grup de diables l'Espetec d'Agramunt, Sergi Hernández, si la gent accepta bé aquesta idea, de cara a un futur es podria ampliar el bestiari de l'entitat: "Hem conegut que no només hi ha bèsties de foc, sinó també bèsties d'aigua. Per començar a introduir aquest concepte, serà incentivar el fet de fer una petita guerra d'aigua i, de cara a un futur, que es faci més gran".\nLa guerra d'aigua tindrà lloc a la plaça Fondandana el divendres a partir del migdia, quan acabi la gimcana del matí. Els participants poden portar tots els objectes que vulguin per tirar aigua a excepció dels globus d'aigua.\nPer altra part, el mateix divendres l'entitat també estrenarà un correfoc-cercavila, pensat per a que, a part de cremar pirotècnica, també hi participin altres elements de l'entitat: "Traurem malabars, banderes, a part de la pirotècnica que puguem traure i també diferents tipus de pirotècnica que no es llancen a un correfocs, amb més colors i més vistositat per a que en gaudeixi qui vulgui veure-ho de més lluny i per qui vulgui posar-s'hi".\nEl correfoc-cercavila del divendres tindrà lloc a les 23.15 h a la Plaça del Pou.\nPer altra part, el dissabte serà el dia de major activitat de l'entitat, amb la 3a Trobada de Bestiari, que arrancarà amb la plantada de les figures participants, El Voliak d'Oliana; el Drac de La Bat de Tàrrega i La Figa-foc d'Alguaire, que acompanyaran al Drac Agremont. A partir de les 20.00 h, tindrà lloc el correfoc infantil de Festa Major amb la colla infantil dels diables l'Espetec, a la Plaça del Pou. A la nit, a les 23.15 h començarà la cercavila de bestiari amb els dracs participants a la trobada, cercavila que acabarà a mitjanit a la Plaça de l'Església, lloc on començarà el gran correfocs de Festa Major, que aquest any comptarà amb els Follets d'Artesa de Segre com a colla convidada.\nFinalment, el dijous i el diumenge la colla de diables participaran en la cercavila popular i el seguici popular respectivament.\nImatge d'arxiu del correfocs dels diables de Sant Joan 2019 (Ràdio Sió)\nCanvia el format del programa de Festa Major\nL'Escola de Música d'Agramunt amplia fins a P3 i P4 la seva oferta musical pel nou curs 2019-2020


Centre Municipal Educació de Palafrugell - Amb el Graduat en ESO\nAmb l'ESO aprovada\nCom s'observa a l'esquema de més avall, el Graduat en Educació Secundària Obligatòria t'obre diverses portes: el batxillerat, els cicles formatius de grau mitjà i els ensenyaments artístics.\na) Batxillerat. És l'etapa que es cursa normalment entre els 16 i els 18 anys, tot i que és oberta a persones de qualsevol edat, ja sigui de forma presencial o a distància. És un cicle format per dos cursos de trenta hores lectives setmanals.\nInstitut Frederic Martí, on també s'imparteix el Batxibac en aquestes modalitats\nA Palafrugell podeu cursar els següents cicles de grau mitjà a l'Institut Baix Empordà:\ngestíó administrativa en l'àmbit jurídic\nAmb el títol de tècnic es pot accedir al mercat laboral com a mà d'obra qualificada. Per poder cursar un cicle formació de grau superior cal fer una prova d'accés.\nc) Ensenyaments esportius. Són ensenyaments de règim especial que tenen validesa acadèmica i professional a tot l'Estat. Capaciten per exercir professionalment la matèria esportiva en la modalitat i especialitat cursada. Per saber-ne més cliqueu aquí.\nd) Ensenyaments artístics. Els ensenyaments artístics proporcionen als alumnes una formació artística de qualitat i garanteixen la qualificació dels futurs professionals de les arts plàstiques, el disseny, la música, la dansa, l'art dramàtic i la conservació i restauració de béns culturals. Per saber-ne més cliqueu aquí.


Què fan els lladres durant el confinament del coronavirus?\nBarcelona. Diumenge, 5 d'abril de 2020. 05:25\nActualitzat Diumenge, 5 d'abril de 2020. 05:25\n"Els lladres fan com tots nosaltres: s'han confinat a casa". Ramon Chacón, sotscap de la Divisió d'Investigació Criminal dels Mossos d'Esquadra, no havia vist mai una cosa semblant. Tots els delictes han baixat. Encara és d'hora per poder fer una estadística completa de la delinqüència a Catalunya. Cal, almenys, arribar a mitjans d'abril per poder comparar les dades d'un mes, però ara mateix hi ha un descens en tots els delictes que va del 50 al 70%.\n"Totes les tipologies delictives estan baixant en picat", diu Chacón.\nTampoc arriben noves denuncies. Per tant hi ha una xifra negra que desconeixen perquè la ciutadania es queda a casa i no surt a denunciar a les comissaries. Els Mossos treballen amb un descens dels delictes que podria arribar al 80%.\nAmb tothom tancat a casa no hi ha robatoris a domicilis, ni estrebades pel carrer, ni atracaments... tampoc hi ha estafes, ni robatoris a vehicles ni de vehicles. Per contra del que es podria pensar, no hi ha robatoris a comerços, ni als que estan tancats ni als que estan oberts. Tampoc a empreses ni a polígons ni a obres en construcció on alguns lladres s'emporten material. Però ara, tot està aturat, i tampoc poden revendre res del que roben. També han desaparegut les agressions sexuals derivades de l'oci nocturn. I els lladres tampoc s'arrisquen a rebentar portes de bars o establiments tancats perquè fan massa soroll i hi ha massa policia al carrer.\nÉs una situació sense precedents. Ni els mateixos Mossos d'Esquadra esperaven aquestes dades: "Si em dius abans 'fes un pronòstic', jo em pensava que la delinqüència no baixaria tant. De moment ha canviat per bé".\nTant la petita delinqüència com el crim organitzat evolucionen sempre en paral·lel a l'evolució de l'economia. Si l'economia agafa una línia, el crim organitzat i la delinqüència, també. Ara mateix no sabem quin impacte tindrà, és una incertesa, com que no se sap no podem saber què farà la delinqüència".\nLa pregunta és: "Quant aguantaran els delinqüents sense delinquir?"\nEl sotscap de l'ADIC no té resposta de moment: "El crim organitzat que belluga milions pot estar molt temps sense fer res, al petit delinqüent li és més complicat i hauria d'acabar delinquint abans, però ara no s'està produint. Sorprenentment, tot baixa".\nTampoc han sortit noves maneres d'actuar: "Normalment quan passa això surten modus operandi nous. La gent es reinventa i fa delictes nous, però no n'han sortit".\nRamon Chacón està sorprès de la davallada, de la situació i espera veure quin camí agafaran els lladres quan tot acabi: "És un tema que supera tothom. Si em dius quan passarà això i què passarà... pensava que la delinqüència no baixaria tant. "Quant temps dura això i quant pot aguantar la delinqüència sense delinquir? És una incògnita".\nEl lladre de farmàcies\nA Barcelona sí que hi hagut tres robatoris de farmàcies. Però la policia està sobre la pista del lladre i ho considera un fet aïllat.\nPodríem pensar que hi podria haver repunts en els establiments que continuen oberts, però, si els lladres roben un cotxe per fer els atracaments, la probabilitat que vegin aquest cotxe, perquè està minat de policies per tot arreu i de circulació no n'hi ha, és molt alta.\n"És relativament fàcil que les patrulles acabin enxampant els lladres. No s'ha donat el repunt ni a benzineres ni enlloc", diu Chacón.\nEls ulls posats sobre els serveis essencials\nEls Mossos d'Esquadra fan una vigilància especial en les fàbriques de mascaretes i gel desinfectant i les industries que subministren els serveis essencials per evitar robatoris d'aquest material i la posterior revenda.\nTots els recursos dels investigadors estan posats a la xarxa, a més. Es busquen fake news i estafes associades al Covid-19, tant possibles vacunes, estudis com material que es ven per internet.\nA l'aturar-se tot no hi ha consum de drogues.\nEn el cas de la marihuana, la situació a casa d'alguns fumadors habituals, ha fet que se n'hagin d'estar.\nEls traficants de marihuana són a casa. Els productors continuen produint però no poden posar el producte al mercat. "En el cas de la marihuana es generarà un estoc. En el moment que es deixi de fer el confinament, tota aquesta gent que té marihuana li voldrà donar una sortida, que pràcticament tota anirà cap a Europa".\nQuan es reactivi l'oci nocturn també s'espera que la droga es comenci a moure. "Normalment quan hi ha una demanda alta d'un producte, puja el preu, però estem veient que hi haurà molt estoc de marihuana que el voldran posar de cop al mercat i farà que no pugi el preu".\nLa cocaïna, haixix i heroïna també s'han aturat, "tot i que es belluga". "El petit traficant s'ha aturat perquè ara mateix si vens a casa o al carrer des del minut 1 els Mossos saben que estàs venent i et poden enganxar, en canvi el crim organitzat que entri la droga via vaixells, en principi aquestes rutes encara estan obertes, però hi ha dos riscos: pagar la mercaderia que ve i immobilitzar la droga i la probabilitat que t'enganxi la policia és més alta". També hi ha més control al port, entren menys contenidors, la policia és la mateixa i té més capacitat d'inspecció.\nTampoc es pot moure la droga via carretera perquè la probabilitat que els mossos puguin detectar un narcotraficant és molt alta perquè no hi ha trànsit i hi ha molts mossos sobre el territori.


valència en 2022 serà la capital del turisme intel·ligent la capita\nL'alcalde, Joan Ribó, ha celebrat hui la designació de València com a Capital Europea del Turisme Intel·ligent per a 2022, i ha explicat que "esta elecció ha estat avalada per pro-jectes desenvolupats a la ciutat per fomentar el turisme innovador, sostenible, inclusiu i de disseny". En mostrar la seua "satisfacció", Joan Ribó ha indicat que la capital del Túria ha competit amb altres ciutats europees referents en matèria de sostenibilitat com ara Co-penhaguen, i ha destacat que València, "cada dia avança més en esta línia, amb projectes com l'estudi de la petjada de carboni pel turisme, per garantir el desenvolupament soste-nible en el territori turístic, el que significa apostar per un turisme intel·ligent". "A més -ha afegit l'alcalde- la ciutat, que també serà Capital del Disseny en 2022 treballa per ser una destinació innovadora, amb una infraestructura tecnològicament avançada, com demana el turisme intel·ligent".\nPer la seua banda, la vicealcaldessa i regidora de Desenvolupament i Renovació Urbana, Sandra Gómez, ha ressaltat que esta designació "es tracta d'un reconeixement que valora les polítiques desenvolupades per l'Ajuntament de València des de 2015 per a situar la ciutat com una referèn-cia internacional del turisme urbà". Sandra Gómez ha destacat "la importància d'un guardó que certifica que València està en el camí correcte i que és una ciutat segura, sostenible i molt atrac-tiva tant per al turisme com per als inversors". "És un orgull i un reconeixement del treball que hem realitzat estos anys per a posicionar a València com una destinació urbana enfront d'altres moviments turismofòbies o models de turisme de masses", ha explicat.\n"València ha triat el seu propi model, un model que ara ha sigut premiat per la UE declarant Va-lència com la destinació més sostenible i intel·ligent de tota Europa", ha defensat Gómez, qui ha insistit que el reconeixement és fruit del treball que va començar en 2015 per a revertir el sistema de grans esdeveniments. "El nostre projecte arranca amb un Pla de Turisme en el qual ens mar-quem l'objectiu de revertir el model de grans fastos". "Nosaltres ens vam proposar un model que fora molt sostenible al llarg de tot l'any. És a dir, no volíem grans concentracions en mesos esti-vals sinó que la ciutat es posicionarà com un destí urbà que és tan atractiu de visitar tant al juny com al febrer i estereconeixement demostra que l'hem aconseguit", ha continuat.\nLa vicealcaldessa ha apuntat que "la capitalitat atorgada per la UE converteix definitivament el 2022 l'any de València". I és que, a més de la Capital del Turisme, la ciutat albergarà la Capital Mundial del Disseny, serà la seu dels Premis de la Crítica Literària i culminarà l'Any Berlanga amb la celebració dels Premis Goya. Esdeveniments que donaran continuïtat a la gala de presentació de la Guia Michelin Espanya i Portugal de 2022 que se celebrarà també a la Ciutat de les Arts i les Ciències al desembre d'enguany.\nPer la seua banda, director de la Fundació Visit València, Antonio Bernabé, també ha valorat l'e-lecció de València com a Capital del Turisme Intel·ligent en 2022: "És un al·licient per a continuar treballant en este model de turisme intel·ligent que hem posat en marxa des de 2015 a l'Ajunta-ment de València. És un guardó que se suma als reconeixements que està tenint la ciutat com a millor ciutat per a viure i com a ciutat més saludable del món i tot això és gràcies a l'esforç d'ad-ministracions, d'empreses, de col·lectius i de ciutadans que estem fent de València una ciutat cada dia millor".\nEl director de Visit València, igualment, ha assenyalat que la Comissió Europea ha decidit atorgar la Capitalitat del Turisme Intel·ligent a València com un reconeixement "a la personalitat, la crea-tivitat i la innovació que suposa la Capital Mundial del Disseny i tota aqueixa aposta permanent per buscar solucions innovadores per a millorar la competitivitat a través de la informació, la in-tel·ligència i l'optimització de les eines digitals en la gestió, en el màrqueting i en la interpretació dels recursos per a fer-los més accessibles i atractius. Tot això és el que ha tingut en compte la Comissió per a atorgar-nos esta capitalitat. Per tant, és un al·licient per a continuar treballant en este model de turisme intel·ligent que hem posat en marxa i que hui es reconeix", ha finalitzat Bernabé.


Gent Normal: 30 MINUTS MUSICALS AMB AGNÈS MARQUÈS\n30 MINUTS MUSICALS AMB AGNÈS MARQUÈS\nSer presentadora d’informatius no et fa semblar la persona més divertida del planeta. De fet, tendeixen a semblar gent recta i als que t'imagines sempre amb aquell posat tan d'anar per feina. I més si treballes a Tv3, on el vestuari no acostuma a ajudar. Per això, ràpidament ens vam fer fans de l’Agnès Marquès que, amb el seu pentinat outsider, ens "locutava" les notícies del cap de setmana mentre preníem l’Espidifen de rigor per passar el mal de cap provocat per la nit anterior. Després vam veure que ens seguia al Twitter, i vam deduir que tan seriosa no podia ser si llegia les nostres barbaritats. Llavors ens la vam creuar al Primavera Sound i després a l’Helio a un bolo dels The Free Fall Band. Inclús ens va recomanar llibres per Sant Jordi. Bromes a part, Agnès Marquès representa el periodisme d’arrel que tant costa trobar a la professió. Si, a més, et posa “Santos que yo te pinte” a una llista d’Spotify, ja et mires les notícies amb una altra cara. L’Agnès ja és la presentadora indie oficial del telenotícies i ens fa un tomb per la seva vida musical en 30 minuts que inclouen grups imprescindibles com REM, Eels o els Ramones i que culmina amb "Common People" dels Pulp.\nAgnès per a Gent Normal\nQue aixequi el dit qui no hagi viscut un moment en què s’ha dit a si mateix “ara hauria de sonar aquella cançó... i això seria perfecte”, qui no hagi buscat en la música refugi o impuls per crear una atmosfera determinada, qui no s’hagi evadit al volant quan ha sonat a la ràdio una cançó que l’ha transportat a algun lloc, o a una persona. Jo sóc de totes aquestes. I em faltarien dits per afegir que canto mentre vaig en moto, faig esport o cuino, i fins i tot, a vegades, per adormir-me recito lletres com qui compta ovelles (i funciona).\nTots tenim una banda sonora original. La meva està bastant farcida, i és eclèctica, perquè m’agrada “posar una cançó” a cada persona que m’estimo. Darrere "Yellow", de Coldplay, "Chelsea Morning", de Joni Mitchell, "Santos que yo te pinte", de Planetas, "There is a light that never goes out", de The Smiths, "Qué será será", de Doris Day, "Hey Man", d’Eels, "Candilejas", composada per Charles Chaplin per a la seva pel·lícula homònima, i "Las Oportunidades", de Calamaro, hi ha cares, mans i somriures particulars. A l’espera que ens coneguem, podeu associar-me a la tan normal Brown Eyed Girl, em fareu contenta.\nFotografia de portada: El Periodico.\nPublicado por JG a les 12:09\nEtiquetes: 30 minuts musicals, Agnès Marquès, minuts musicals, música


Un nen aguanta un any amb mal de queixal i acaba amb un forat a la mandíbula\nUn nen de 15 anys va aguantar estoicament durant un any el mal de queixals fins a acabar amb un gran forat a la mandíbula. Xiao Mo es va presentar a l'hospital de la localitat xinesa d'Hangzhou juntament amb la seva família per descobrir que presentava una lesió que se li havia "menjat" gran part del costat dret de la boca. Segons informen diversos mitjans locals, una tomografia en tres dimensions va confirmar als professionals que s'havia produït una àmplia destrucció òssia com a conseqüència d'un ameloblastoma, una espècie de tumor de creixement lent i afectació local.\nTot va començar quan Mo va començar a notar un dolor lleu de queixals. El jove no li va donar massa importància i va aguantar un any amb les molèsties fins que es van fer insuportables. A finals d'agost, la seva família el va convèncer per acudir a un dentista, on una tomografia en tres dimensions va revelar que un ameloblastoma se li havia "menjat" gran part de la mandíbula, provocant-li un gran forat al costat dret de la boca i diverses lesions.\nMo va haver de sotmetre's a una operació quirúrgica que va permetre als especialistes extirpar-li el tumor i poder regenerar la part feta malbé de la boca, gràcies a l'ajuda d'uns implants dentals que li van ser introduïts per facilitar la ingesta d'aliments.


Noticies - 52.589 manresans són cridats a les urnes per a les eleccions d'aquest diumenge\n52.589 manresans són cridats a les urnes per a les eleccions d'aquest diumenge\nL’Ajuntament de Manresa desplegarà un operatiu per informar sobre la participació i els resultats de les eleccions generals d’aquest diumenge a través del web www.manresa.cat/eleccions i de l’app Viu Manresa al mòbil.\nEl cens electoral per a la convocatòria d’eleccions generals a Manresa que se celebraran aquest diumenge, 10 de novembre, és de 52.589 electors. La xifra és superior de 71 persones a les 52.518 que hi va haver el 28 d’abril de 2019, quan es van celebrar les darreres eleccions generals.\nPel que fa als col·legis electorals, n’hi haurà 20 amb un total de 82 meses. El llistat de col·legis electorals i les seves adreces és el següent:\nCentre d'Esplai “Nostra Llar” (carrer Dos de Maig, 26)\nEdifici de l’Ajuntament (Plaça Major, 6)\nOficina d’Acció Ciutadana (plaça Democràcia,1)\nL’Ajuntament desplegarà un operatiu informatiu durant la jornada electoral\nL’Ajuntament de Manresa desplegarà un operatiu per informar sobre la participació i els resultats de les eleccions generals a través del web www.manresa.cat/eleccions. Com en les darreres eleccions, es tornarà a incorporar aquesta informació electoral a l’aplicació Viu Manresa, des d’on es podran consultar des del cens electoral i el lloc de votació fins els resultats en temps real. A més a més, des de l’apartat L'Ajuntament respon de l’APP s’atendran les peticions d’informació que puguin formular els ciutadans durant la jornada electoral.\nUn altre canal d’informació serà el compte de Twitter de l’Ajuntament de Manresa (@ajmanresa), on es donaran a conèixer les dades de participació a les 14 hores i a les 18 hores, així com també els resultats permanentment actualitzats a partir de les 8.30 h. del vespre, a mesura que es vagi tancant el recompte de vots en les diferents meses electorals.\nDurant tot el dia de les eleccions, per atendre consultes i incidències es podrà trucar també als telèfons 938 782 444-678 872 162-938 782 300. També hi haurà un servei d’atenció presencial a l’Oficina d’Aenció Ciutadana (OAC).


Detinguda Noelia de Mingo per apunyalar a dos dones en un supermercat i una farmàcia\nL'ex doctora va acoltellar a huit persones a l'hospital en 2003, de les quals tres van morir, en un brot psicòtic\ndilluns, 20 de setembre 2021 - 15:50h\nNoelia de Mingo, metgessa condemnada per matar a tres persones en 2003 | Telecinco/Mediaset\nNoelia de Mingo ha sigut detinguda al Molar (a 39 quilòmetres al nord de la capital) per apunyalar a almenys dos persones per l'esquena, en l'avinguda d'Espanya de la localitat. Ha patit un brot psicòtic, probablement per haver deixat la medicació que la mantenia estabilitzada de l'esquizofrènia paranoide que pateix.\nL'agressió múltiple s'ha produït al voltant de les 12 hores en el comerç MaxCoop Unide, situat en l'avinguda d'Espanya número 41. Allí ha apunyalat a la caixera, una dona de 46 anys, que presentava una ferida d'arma blanca en l'hemitòrax esquerre.\nDesprés de ser estabilitzada pels sanitaris del Summa112, ha sigut traslladada en ambulància a l'Hospital 12 d'Octubre de Madrid.\nDe Mingo es va dirigir després a una farmàcia contigua, on ha ferit, a l'altura de la clavícula, a l'empleada d'esta farmàcia, una dona 53 anys, que tenia diverses ferides incises de caràcter moderat. Després de ser estabilitzada, ha sigut evacuada a l'hospital de La Paz.\nEssencial la intervenció de dos policies locals\nDos policies locals del Molar han aconseguit desarmar i detindre a l'autora, que s'ha quedat parada diversos minuts en un carrer amb el ganivet a la mà, davant l'estupor i la por de molts veïns, que s'han tancat a les cases i comerços de la zona.\nL'arrestada ha sigut dirigida a dependències del Lloc del Molar i l'arma ha sigut localitzada i pendent de la seua recollida per personal especialista de Policia Judicial.\nVa donar resposta així a la petició que li va formular el jutjat de vigilància penitenciària que atenia el cas i a la vista de la coincidència absoluta dels informes emesos per tots els professionals que han tingut contacte amb l'afectada.\nAl seu torn, apreciaven que és conscient de la seua malaltia, ha acceptat el tractament i que la medicació no li generava cap efecte secundari.\nTambé exposava que Noelia de Mingo havia realitzat una estratègia de reincorporació social progressiva, amb eixides de permisos de 15 i 60 dies, sent l'últim gaudit per un període de 90 dies.\nNoelia de Mingo pateix esquizofrènia paranoide crònica\nTots ells van establir que Noelia de Mingo pateix esquizofrènia paranoide crònica, que no té cura, però "es manté estable i no ha tornat a presentar des del seu internament episodis de descompensació".\nTambé van determinar que és "plenament conscient" de la seua malaltia (element absolutament essencial en esta mena de patiment) i "reconeix perfectament els símptomes que pogueren fer-li veure que pot empitjorar".\nEls especialistes també van assenyalar de manera unànime que s'havia adaptat sense contratemps al centre psiquiàtric penitenciari i posseeix una "clara consciència" del mal ocasionat.\nTambé van determinar que continuara controlada pel psiquiatre de l'Hospital Infanta Sofía de San Sebastián de los Reyes, qui donaria compte de la seua evolució a la Secció 16 de l'Audiència Provincial de Madrid.\nEl mateix professional hauria de donar compte al tribunal de qualsevol símptoma o element de descompensació que s'aprecie en l'afectada, sobre la qual podrà adoptar les mesures terapèutiques d'urgència que foren precises.\nCom a última mesura de control, el tribunal va estipular que cada tres mesos la Clínica Mèdic Forense de Madrid informara de l'evolució de la pacient.\n"La clau, segons el parer d'este tribunal, per a fer compatible eixe equilibri entre necessitat terapèutica de la resposta estatal i seguretat, està en el control, en el seguiment puntual i raonable de la persona afectada per la mesura", van exposar els tres magistrats en aquella resolució.\n"Una dona embarassada perd el fill que en un tiroteig durant un botelló" "Molts joves en atur es troben en risc de pobresa o exclusió social"


El dia que Alfred Tennyson va morir, el 6 d’octubre del 1892, Londres va estar de dol. Ho recorda el primer episodi de la tercera temporada de Penny dreadful. També els seus versos més famosos “ ‘Tis better to have loved and lost / Than never to have loved at all ” (“És millor haver estimat i perdut / que mai haver estimat en absolut”). La cita no és gratuïta en una sèrie que arrenca amb uns personatges devastats per tot allò que els va succeir a l’entrega anterior. A diferència d’altres ficcions televisives que es queden amb els arquetips i els llocs comuns del terror sense voler-ne entendre els orígens, la naturalesa o la tradició literària, Penny dreadful va més enllà del compendi d’alguns dels principals mites i escenaris del gòtic clàssic i proposa un endinsament en l’època que es van generar, quan les emocions s’abraçaven en la seva totalitat. Una època en què una ciutat sencera plorava un poeta.\nLes penny dreadful eren novel·les de duro que es van popularitzar al segle XIX a la Gran Bretanya pels temes que tractaven de manera sensacionalista: crims esgarrifosos, esdeveniments sobrenaturals, situacions fantàstiques... Sweeney Todd, el barber assassí a qui Stephen Sondheim va dedicar el famós musical, és un dels llegats d’aquesta literatura barata i seriada que els joves britànics sense recursos devoraven en algun carreró fosc i de mala mort de Londres. Les penny dreadful equivaldrien a la versió britànica i gòtica de les pulp fiction policíaques que triomfarien als Estats Units ja entrats al segle XX i a les quals Quentin Tarantino homenatjaria al film del mateix nom. La sèrie de John Logan reivindica dècades de literatura popular menyspreada que se celebra ara des de la televisió.\nA Penny dreadful coincideixen el doctor Frankenstein, la seva criatura i la pretesa nòvia d’aquest, Dràcula i Renfield, el Dr. Jekyll, un home llop nord-americà a Europa, Dorian Gray... Una lliga extraordinària dels grans personatges de la literatura gòtica britànica i, per tant, figures provinents de novel·les prestigioses i no de la literatura barata. Però a l’univers de la sèrie conviuen amb personatges de ficció com Sir Malcolm Murray, un explorador d’una societat geogràfica; Vanessa Ives, una mèdium capaç de seduir les forces del mal, o Billie Piper, una prostituta irlandesa maltractada per la tisi... Tots plegats es mouen també per un Londres on les mansions sumptuoses, els teatres de l’òpera i els museus que atresoren les riqueses naturals de l’Imperi conviuen amb els soterranis sòrdids on es duen a terme terribles experiments, els laboratoris on es desafien les lleis de Déu, els carrerons sinistres i els manicomis amb pràctiques obsoletes...\nAixí la sèrie recrea i manté viva la fascinació per les llums i ombres de l’Anglaterra victoriana alhora que recupera les inquietuds de l’època. Com la literatura d’aleshores, Penny dreadful no deixa de preguntar-se per la naturalesa monstruosa de l’ànima humana i pel vessant humà de tot monstre. Com el responsable del Museu d’Història Natural d’identitat sospitosa li diu a Vanessa Ives (una Eva Green que aquí demostra ser l’encarnació perfecte de Barbara Steele) en el primer episodi de la tercera temporada, en aquesta ficció televisiva se sent debilitat per totes aquelles criatures rebutjades per la societat.


Keita Baldé paga l'allotjament de 80 temporers en dos hotels - Teleponent\nInici Coronavirus Keita Baldé paga l’allotjament de 80 temporers en dos hotels\nKeita Baldé paga l’allotjament de 80 temporers en dos hotels\nImatge de la futura regidora de Persones, Comunitat i Agenda 2030 de Lleida, Mariama Sall, i l'activista Nogay Ndiaye\nUn total de 80 persones temporeres s’allotgen des d’aquest cap de setmana en dos hotels de Lleida, 40 a l’Ibis i 40 al Reina Isabel.\nL’estada l’assumeix el futbolista de l’AS Mònaco Keita Baldé, que al maig es va comprometre a fer-se càrrec del cost de l’allotjament dels temporers que dormen al carrer.\nTot i això, es tracta d’una mesura provisional que s’allargarà dues setmanes, a l’espera d’enllestir un recurs “més definitiu” per aquesta temporada. Així mateix, la Paeria ha gestionat amb l’ATM el reforç de les línies regulars de bus que fan el trajecte Lleida – La Granja d’Escarp, a fi de facilitar el trasllat dels treballadors del camp.\nL’aportació econòmica del futbolista ha permès l’alimentació d’aquestes persones i, des d’aquest cap de setmana, l’allotjament als hotels durant dues setmanes.\nAquest dissabte, 40 persones ja van dormir a l’Hotel Ibis i, des d’aquest diumenge, 40 més ho faran al Reina Isabel. Per facilitar el trasllat d’aquestes persones entre l’hotel i els camps fruiters, la Paeria ha gestionat amb l’ATM el reforç de les línies regulars de bus que fan el trajecte Lleida – La Granja d’Escarp. El cost dels títols de transport també els ha assumit Baldé.\nL’activista Nogay Ndiaye ha explicat que “assegurant l’allotjament d’aquestes 80 persones, es compleix amb el desig del futbolista d’ajudar aquelles persones que actualment encara no tenien un allotjament”.\nPer la seva banda, la futura regidora de Persones, Comunitat i Agenda 2030, Mariama Sall, considera que és “una mostra clara dels fruits que dóna la coordinació entre les institucions, les entitats i també el teixit empresarial de la ciutat amb la correcta atenció de les persones com a objectiu comú de tots els agents implicats”. (acn)\nArticle anteriorEls bombers treballen en apagar un incendi a Torres de Sanui\nArticle següentRestablertes les restriccions a vehicles pesants a la N-340 i l’N-240


Relat "El MICo: PART IV I FINAL"\nInici > detall del relat: El MICo: PART IV I FINAL\nNOTÍCIA VISTA AL PERIÒDIC DIGITAL NOTÍCIES FRESQUES (UN DIARI DIGITAL ALTERNATIU I DIFERENT)\nMASSACRE A LA CIUTAT\nTot pareixia anar bé en aquest preciós dia. Els carrers feien olor de pa acabat de fer, a pastes, a menjar.... Hi feia una temperatura estable i la gent anava a fer els seus quefers. Tot rutllava com tocava. Però a les 12 del migdia del dia d'avui l'assumpte ha canviat. Un home ha eixit de casa seua, escopeta en mà, mentre disparava a tort i a dret. L'home ha matat a unes cinc persones i n'ha ferit altres 10. Testimonis afirmen que l'home no parava de cridar.\n- Maleït Mico, vaig acabar amb tu!\nCap dels testimonis ha sabut dir a quin mico es referia, encara que un servidor sí que ha vist un mico molt petit pels voltants, ja que he sigut testimoni dels esdeveniments. Així i tot, sols he vist el mico una vegada la policia ha abatut a l'home.\nResulta que després de disparar a tort i a dret la policia, com és normal en aquests casos, ha acudit ràpidament al lloc de l'incident, el qual estava replet de gent atemorida, ja que era hora punta quan ha ocorregut el succés. La policia, que no ha pogut raonar amb el subjecte agressor, li ha disparat tants trets com han sigut necessaris perquè parara de disparar. Fins i tot l'home no ha parat de disparar fins que ha mort dessagnat.\nLa policia s'ha acostat al cos inert i ha sigut en eixe moment quan he vist al mico, el qual, en paréixer ningú més ha advertit la seua presencia. Les ambulàncies han estat treballant durant tot el dia per atendre els ferits.\nL'home hi treballava en un despatx, els companys de feina l'hi han descrit com una persona professional, que treballava i complia amb els seus deures. Encara que alguns companys han comentat que últimament es comportava d'una manera estranya. L'agressor no hi tenia cap antecedent de problemes mental, però els experts han afirmat que ha tingut un brot psicòtic que li ha produït alguna mena d'alteració.\nSiga com siga el dia ha sigut molt trist per a tothom a la ciutat. Ja es comencen a concentrar la gent en un sentiment de dol comú, als carrers. En aquest cas no es pot tirar la culpa a ningú, simplement es pot dir que ha sigut un succés fortuït, ja que no hi havia antecedents mentals en l'agressor i tenia el permís d'armes en regla.\nJo els he comentat la meua visió del mico a la policia, ells han dit que allí no hi havia cap mico, que he d'haver imaginat per suggestió, ja que l'agressor cridava "maleït mico!" Jo no les hi tinc totes. Un servidor pensa que si hi havia un mico pels voltants, encara que no pense que això siga motiu per a tirotejar a la gent del carrer.\nEn un registre al domicili de l'agressor s'han trobat molts llibres i documents sobre ocultisme i coses esotèriques. També molts utensilis de tortura i manuals per a drenar la sang o simplement matar i desollar animals. En paréixer era un obsés de la caça i el misteri. Pot ser que aquesta combinació li haja produït que es despertés un problema mental latent. Però això són especulacions. Però ja sabeu que en aquest diari ens agrada expressar la nostra opinió durant la redacció de les notícies.\nA hores d'ara mentre escrit aquesta notícia encara escolte les sirenes de les ambulàncies i de la policia pel carrer. El meu despatx està situat en una quarta planta d'un edifici antic. Des d'aquí, com ja sabeu, us informe dels esdeveniments que succeeixen a la nostra ciutat. Doncs de moment fins aquí, quan se sàpiguen més coses de l'assumpte us aniré informat i... Mira que curiós! En aquests moments el mico que h vist al carrer hi pica a la meua finestra. Donaré per conclosa aquesta redacció i em disposaré a obrir la finestra al mico per a què entre, igual em dóna llum a sobre els successos esdevinguts.


En el Tot Mataró i Maresme del 4 al 10 d'octubre de 2019, trobaràs l'Especial Tot Llar: Afronta amb ganes el canvi d'estació.\nTot i que ja fa dies que va començar la tardor, l'octubre és el mes perfecte per posar fil a l'agulla i transformar casa teva.\nCada racó de la casa és important, sobretot quan fa fred i hi hem de passar més estona. Després de la neteja general i el canvi d'armari, dona un cop d'ull a les últimes tendències en decoració, als sistemes de calefacció més eficients o a diverses i\nVesteix la llar per a l'arribada de la tardor\nA mesura que els dies es van escurçant i la calor i el bon temps s'acomiaden, ve més de gust refugiar-se a casa. És per això que t'oferim aquests consells de decoració perquè casa teva fac.\nEl canvi de temporada sovint ens anima a apostar per les tendències més innovadores i suggerents pel que fa a la decoració de la llar. En aquest sentit, tingues present que donar la benvinguda a la tardor no ha de ser sinònim de colors foscos ni estampats avorrits.\nESPECIAL TOT LLAR - EDICIO 1886 (DEL 4 AL 10 D'OCTUBRE DE 2019)


La literatura medieval catalana en una línia del temps timeline | Time\nAparició de les Llengües romàniques\nOct 26, 1071\nGuillem VII de Peitieu (1071 - 1126)\nVa ser un noble occità, considerat el primer trobador en llengua occitana, comandant de la croada de 1101, Duc d'Aquitània (Guillem IX d'Aquitània) i de Gascunya (Guillem IV el Jove) i comte de Poitiers (Guillem VII de Poitiers), era fill de Guillem VIII d'Aquitània i d'Hildegarda de Borgonya. Fou també un dels personatges més singulars del seu temps.\nLes Homilies d'Organyà (finals del segle XII i principis del XIII)\negons els experts, les Homilies d'Organyà conservades es van escriure entre finals del segle XII i principis del XIII. El caràcter de la lletra és el propi de l'època de transició a l'art gòtic, i la qualitat del pergamí, bastant gruixut i ordinari\nOct 29, 1109\n(1130-1145 - 1190-1200) va ser un important trobador, compositor, i poeta occità.\nOct 27, 1138\nÉs un dels trobadors catalans més importants, i també, el trobador del qual ens han arribat més textos. les seves pròpies composicions.\nEl rei Alfons (1154 - 1196)\nVa ser el primer rei d'Aragó, fill d'en Ramon Berenguer, que fou comte de Barcelona, va conquerir el Regne d'Aragó i el va prendre als sarraïns. Va anar-se a coronar a Roma; i quan tornava, va morir a Polmon, al burg de sant Dalmaci. I el seu fill va ser rei, Alfons, que va ser pare del rei Pere, el qual va ser pare del rei Jaume.\nOct 29, 1162\nOct 26, 1164\nCorona d'Aragó (1164 - 1707)\nRamir II va casar a la seva única filla, Peronella, amb el comte de Barcelona Ramon Berenguer IV. En 1162 el fill d'aquests es va convertir així, per herència, en el primer rei de la Corona d'Aragó.\nEntenem com a Corona d'Aragó el conjunt d'homes i territoris que estaven sota la sobirania del rei d'Aragó, siguin regnes, ducats, marquesats, comtats o senyorius. Després d'aquesta unió va començar un període d'expansió territorial, primer a la Península Ibèrica, dins el procés de la Reconquesta.\nOct 26, 1168\nFou un trobador català també de gran importància i vescomte de Girona i Urgell.\nOct 29, 1190\nés un trobador català que es recorda sobretot per la seva obra Las rasós de trobar, el primer tractat de poètica (juntament amb el Donatz proensals d'Hug Faidit) que es coneix en una llengua romànica. Nascut a Besalú, sembla que començà professionalment com a joglar i es formà al castell de Mataplana, el qual elogia en alguns versos.\nOct 29, 1201\nSón una compilació de normes jurídiques que constitueixen el fonament del dret català.\nFou un dels trobadors catalans més importants i va ser especialment famós per la seva vida, de la qual no es coneixen gaires detalls contrastables. La vida que figura en els Cançoners després de la seva mort va ser al·ludida, repetida o ampliada per Petrarca, Boccaccio, Stendhal, etc., encara actualment és matèria literària.\nOct 26, 1213\nPoesia trobadoresca catalana (S.XII-XIII)\nLírica trobadorescaLa poesia trobadoresca va néixer a les corts aristocràtiques occitanes durant el segle XI, encara que va florir en el segle XII. La llengua que utilitzava era l'occità, ja que era una llengua important i s'utilitzava a la zona sud de França.\nLa literatura trobadoresca exposava un concepte d'amor cortès que reflectia els estaments de l'època. El poeta conqueria el cor de la dama, el nom de la qual era cobert per una senhal per evitar al gilós, marit, i els lausengiers (envejosos) amics del marit.\nOct 27, 1213\nLes grans cròniques catalanes són les següents:\n-Llibre dels feits o crònica de Jaume. I\n-Llibre d'en rei Pere o crònica de Bernat Desclot.\n-Llibre de Ramon Muntaner.\n-Crònica de Pere el Cerimoniós. Són narracions de prosa destinades a enaltir la dinastia catalana regnant i justificar les seves actuacions. Es caracteritzen per la seva immediatesa, el detallisme, el monarquisme, el heroisme, la versemblança, el subjectivisme, i finalment, la uniformitat lingüística.\nJaume primer va regnar del 1213 fins al 1276.\nOct 29, 1227\nDe 1327 fins al 1336.\nConquesta de Mallorca 1229\nOct 27, 1232\nLa narrativa didàctica medieval (S. XIII) té com a objectiu principal ensenyar els principis morals i religiosos del cristianisme, ja que en aquella època estava tot marcat pel teocentrisme, i tot es centrava en la religió.\nOct 27, 1235\nEscriptor de narrativa didàctica en llengua catalana.\n-Llibre d'Evast e Aloma e de Blanquerna.\nOct 26, 1240\nPere el Gran (1240 - 1285)\nPere el GranVa ser el fill primogènit de Jaume I, i sembla ser que va participar escassament en la creació literària trobadoresca. Com en el cas dels altres reis de la Corona d'Aragó,\nEl rei Pere és autor de dos sirventesos.\nOct 29, 1250\nPoemes religiosos més antics\n-L’Epístola farcida de Sant Esteve-\nAujats, senyors qui credets en Déu lo paire\n-Planctus de la Verge\nOct 29, 1257\nL'autor és Ramon LLull.\nOct 29, 1258\nOct 27, 1259\nÉs un trobador català vinculat a la casa reial en temps de (Jaume I i del seu fill Pere el Gran).\nOct 29, 1261\nEls Furs de València recopilen les lleis del Regne Valencià i tenen també un notable interès lingüístic.Els Furs de València van representar el dret territorial valencià durant més de quatre segles, des del 1261, quan Jaume I els va jurar i promulgar, durant la reunió de les Corts Valencianes el mateix any, fins al 1707, amb la derrota d'Almansa (25 d'abril) i el consegüent Decret de Nova Planta del Regne de València.\nDante Alighieri (el nom Dante podria ser una contracció de Durante), conegut tradicionalment en català com el Dant (Florència, maig/juny de 1265 - 13/14 de setembre de 1321), és un dels autors més reconeguts de l'Humanisme.\nEl Regnat de Pere "el Gran" va durar de 1276 fins a 1286.\nVa regnar des de l'any 1285 fins al 1291.\nOct 29, 1289\nLlibre de Maravella\nOct 29, 1291\nRegnat de Jaume II: de 1291 fins 1327.\nOct 27, 1301\nCurial e Güelfa és una de les obres més importants del gènere de novel·la cavalleresca en català.\nOct 29, 1304\nPertany al moviment humanista, era Itàlia. La seva literatura va influencia els poetes catalans i els aportar noves idees humanistes.\nVa començar en 1336 i va finalitzar l'any 1387.\nOct 27, 1346\nOct 29, 1348\nOct 29, 1359\nAutor important de prosa religiosa.\nOct 29, 1381\nVa regnar de l'any 1387 fins el el 1396.\nOct 29, 1388\nL'autor és Bernat Metge.\nL'humanisme, en sentit ampli, és un corrent de pensament enfocat en l'ésser humà que va néixer a Itàlia a finals del segle XIV.\nUna de les concrecions de l'humanisme va ser el moviment europeu de retorn a l'estudi i valoració dels clàssics greco-llatins que es va desenvolupar a partir del segle XVI, la vessant cultural del qual va ser el Renaixement. L'erasmisme n'és un dels exponents més emblemàtics.\nFou successor al tron de la Corona d'Aragó després de la mort del seu germà Joan el Caçador el 1396, el qual no havia tingut cap fill mascle supervivent.\nVa ser rei des de l'any 1396 fins al 1410, quan morí sense desendència.\nAusiàs March: Segle d'Or\nLa Impremta es va crear l'any 1400.\n(1412 - 1416)\nFerran I era de la dinastia dels trastàmares de Castellà però amb el compramis de Casp es va converir en rei de la Corona Catalano-aragonesa.\nEl seu regnat començà l'any 1412 i acabà el 1416.\nOct 27, 1413\nJoanot Martorell (Gandia, aprox 1413 - València, 1468) fou un escriptor medieval valencià, conegut per haver escrit el Tirant lo Blanc, la seva obra més coneguda i considerada la primera novel·la moderna d'Europa.\nOct 29, 1416\nOct 27, 1435\nCompromís de l'infant Ferran amb Isabel de Castella\nOct 29, 1495\nÉs un acord de "pau per territoris" entre el rei d'Aragó Ferran II i el rei de França Carles VIII per restituir territoris ocupats per Lluís XI durant la guerra civil catalana.


PASSEM COMPTES amb Cristina Carrera i Yusef Quadura | Ateneu Roig\nmarzo 25, 2021 marzo 25, 2021 roigcultura\nAmb un petit retard d’un parell de dies, ja podeu veure online el primer vídeo de PASSEM COMPTES.\nQue és Passem Comptes? Una sèrie de converses amb Conselleres i Consellers del nostre barri de Gràcia, en les quals han estat convidats tots els grups polítics, i que s’aniran fent en els propers mesos a l’Ateneu Roig. La idea és que sigui una activitat oberta a tota la ciutadania i que pugueu preguntar a les conselleres i consellers les vostres preocupacions respecte al nostre barri pel que fa als càrrecs que ostenten, que han fet fins ara, quan han passat dos anys de legislatura, i que plans tenen. Una setmana abans de cada PASSEM COMPTES anunciarem la possibilitat que fer preguntes als propers participants.\nEl primer PASSEM COMPTES va ser dilluns passat, i va tenir com a convidats a Cristina Carrera, Consellera d’Educació, Cultura i Envelliment i Cures, de BeC i Yusef Quadura, Conseller d’Habitatge, també de BeC. Les converses van ser moderades per Albert Balanzà, director de l’Independent de Gràcia, que va fer les preguntes que li van arribar.\nPodeu veure aquí el vídeo i us convidem a que participeu amb les vostres preguntes en les properes sessions.


Viu el Vallès | Un dia amb la família a Viladecavalls: Excursió amb vistes, animals de la granja i parc d’aventura\nUn dia amb la família a Viladecavalls:\nExcursió amb vistes, animals de la granja i\n< TORNA A ET PROPOSEM\nUs proposem passar un dia a l’aire lliure amb la família a Viladecavalls!\nUna excursió per estirar les cames i gaudir de bones vistes i una visita a un centre d’oci on podreu enfilar-vos a lianes, llençar-vos per tirolines i tocar els animals de la granja… Què us sembla? Us animeu? Sí? Doncs, seguiu llegint!\nMATÍ: Excursió al Turó de les Bassotes\nUs proposem començar el dia tot fent aquesta excursió que us portarà fins al capdamunt del Turó de les Bassotes, on tindreu un excel·lent mirador de Viladecavalls i del seu entorn (a uns 539 metres d’alçada).\nDistància: 0,5 km.\nPunt de sortida: Al capdamunt del carrer Camí de Can Buixeres, cal agafar la carretera que ens porta a l’antiga casa senyorial de Can Buixeres. Al cap d’1 Km, una mica abans d’arribar a l’entrada d’aquesta casa, trobarem una esplanada a la dreta on podrem aparcar els nostres vehicles i on podem començar l’excursió.\nTrobareu la informació i la descripció de l’itinerari aquí.\nNo us perdeu la visita a l’antic forn de calç, conegut com el Forn Riscal (des de l’aparcament hi ha una pista que hi condueix) i la Pedra Degollada, una formació natural singular força curiosa.\nUn cop feta aquesta ruta, us proposem dues opcions!\nLa primera opció que us proposem és acabar de passar el matí passejant pel nucli de Viladecavalls, aprofitar per entrar a algun dels seus comerços locals i dinar en un dels seus restaurants. Els podeu consultar aquí, en trobareu per a tots els gustos!\nTot seguit, podeu anar a passar la tarda a la Granja Aventura Park.\nL’altra opció que us proposem és que, un cop acabada l’excursió al Turó de les Bassotes, aneu directament fins la Granja Aventura Park a acabar de passar el dia. Si és l’hora de dinar i heu de fer un mos, podeu triar entre el bar restaurant o la zona de pícnic que trobareu al mateix parc.\nPerò, què és la Granja Aventura Park? Un parc d’oci educatiu per a tota la família! Hi trobareu la granja amb animals, l’hort, l’espai d’aventura amb lianes i tirolines, les zones de joc lliure, els sorrals… un parc preparat per passar un dia gaudint de la natura i dels animals!\nCal que feu la reserva de l’entrada al parc, consulteu-ne les condicions aquí.\nPer tenir informació sobre com arribar a Viladecavalls, consulteu el següent enllaç.\n[Votacions: 2 Nota: 4/5]


CRÒNIQUES MATARONINES: 4ª BIENNAL TORRES GARCÍA DE PINTURA: KO TÈCNIC – DISCURSOS: ANTONI LUIS i ENTREVISTA ALS GALARDONATS\n4ª BIENNAL TORRES GARCÍA DE PINTURA: KO TÈCNIC – DISCURSOS: ANTONI LUIS i ENTREVISTA ALS GALARDONATS\nSeguidament, Antoni Luis president de l’Associació Sant Lluc per l’Art (ASLL), va adreçar-se als presents, amb les salutacions i agraïments de rigor, tot informant de la participació de 247 artistes, dels quals n’han estat escollits 40 per a l’exposició (l’any 2009 en varen ser 239).\nDesprès d’una breu salutació en castellà en deferència tant a la representant oficial del govern del Paraguay com a artistes de fora de Catalunya, Luis va remetre el seu discurs a l’escrit del programa de mà i del catàleg, tot indicant que “un esdeveniment artístic com aquesta biennal, té llarga vida assegurada (...), precisament enfortir el futur de l’art a casa nostra, i en particular aquest premi de pintura, quina millora en la seva dotació és un horitzó que no podem perdre de vista, a fi de que no es tracti d’un guarniment brillant però transitori. (...)” (copiat del programa de mà).\nTot seguit a la seva intervenció, com a secretari del jurat, Antoni Luis va procedir a la lectura del veredicte i al lliurament de guardons.\nVal a dir que per anar a recollir un premi de 9.000 € (no se si lliures d’impostos o no), i que no és “moco de pavo”, els artistes anaven disfressats d’artistes, és a dir, com si estiguessin dins el seu estudi o taller de treball: nets, però en estil perdulari, o sigui, vulgars,\nJa se que això fa molt bohemi, queda molt progre, però dona molt mala imatge del mateix premi. I de ben segur que algun lector dirà que d’això no se’n fa cas, i que soc molt primmirada. Se me’n refot perquè el que no suporto és la vulgaritat però molts membres de l’ASLL anaven amb la roba del diumenge, com abans, perquè l’acte s’ho mereix. Fins in tot els iaios del jurat anaven nets i polits. Potser caldrà dir al futurs guanyadors: “Por favor, ir vestidos con decoro”.\nCom a novetat d’enguany, Pep Andreu, (amb vestit i corbata), dins la seva tasca de presentador, va establir un diàleg amb els premiats, per tal de donar a conèixer les característiques del seu treball, mentre a través d’una pantalla es veien les obres guanyadores. Veritablement un encert aquesta novetat, on fins i tot Pep Andreu va estar a l’alçada de les circumstàncies. (En les seves intervencions televisives, es sol enrrollar com una persiana, amb un excessiu protagonisme, sense recordar que és el moderador, no el tertulià)\nPosted by Marta Teixidó at 2:08 PM


Cursos Finances per a no financers - página 2 | Emagister\nCursos en Finances per a no financers\nProvíncia Madrid 11 Barcelona 11 València 1\n.... La formació et capacitarà per a gestionar i dirigir amb eficàcia les finances de l'empresa i millorar la seva competitivitat...\n... i impartida per CEREM - Business School. Un màster de modalitat online que et capacitarà, en una alta qualificació, en fonaments financers hàbils per prendre...\n...CREACIÓ D’EMPRESES. EL PLA DE NEGOCI INVESTIGACIÓ I ANÀLISI DE LA DEMANDA DEL MERCAT INICIACIÓ A LES FINANCES ATENCIÓ AL CLIENT COMUNICACIÓ INTERNA...\n... teòrica i pràctica per poder començar a aprendre economia i finances des de ja...\n...), dissenyat i impartit per la Facultat de Turisme i Finances – Universitat de Sevilla, t'aportarà els coneixements necessaris perquè puguis gestionar...\n..., econòmica i financera de l'empresa. Inversió i finançament. Mercats financers. Control de gestió. Habilitats directives...\n... com el seu càlcul i el tractament de les desviacions, constitueixen els principals objectius d'aquest mòdul. Anàlisi d'Estats Financers A través de casos reals...\n... en: Finances Finances corporatives avançades Mercats financers globals Fusions i adquisicions Anàlisis d'inversions Gestió de carteres Capital de risc i private...\n...A lo largo de este curso aprenderás a revisar cuáles son los principales conceptos contables y sus aplicaciones. UD1. Introducción a la contabilidad financiera...\n...El Màster en Direcció Financera (MDF) d'ESIC t'ofereix l'oportunitat de convertir-te en un expert en finances empresarials. A través d'una formació...\n...Amb molta freqüència professionals de sectors no financers i emprenedors es veuen enfrontats a situacions on és necessari el la anàlisi d'informació...\n... del catàleg formatiu de emagister.com, l'MBA Finances, que et proporcionarà tots els coneixements i competències necessàries perquè siguis capaç de desenvolupar...\n... Posicionament. Estratègia de Canal. Internacionalització. Recursos clau, - Outsourcing, Pricing, Finançament en la Borsa. Creixement inorgànic. M & A. Finances...\n... de l'empresa. De la mateixa manera, se'ls facilitaran els coneixements necessaris perquè estableixin indicadors, ja siguin financers o no financers, tendents...\n... d'aquest mòdul. Anàlisi d'Estats Financers A través de casos reals s'estudien detalladament els estats financers de l'empresa, així com els instruments...


L'economia indexada (1)\nQuè entenc per economia indexada?\nUna economia en la que els principals contractes econòmics que volem que mantinguin el seu valor real al llarg del temps com els dipòsits bancaris, els lloguers, les hipoteques, els bons... es troben indexats a la inflació. Així, si la inflació augmenta un 3% (o 7%), els ingressos o pagaments augmentaran també en un 3% (o 7%). La fixació dels preus per part del mercat queda fóra de la indexació dels contractes.\nExisteixen economies indexades?\nNo existeix cap economia indexada al 100%, però existeixen economies amb diferents nivells d'indexació. Per exemple, existeixen moltes economies en les que els contractes laborals o els lloguers contemplen un augment d'acord amb la inflació. També existeixen nombroses economies, com els EUA o Regne Unit, en les que els bons indexats estan augmentant la seva presència en el mercat. Algunes economies, com Islàndia o Xile, tenen alts nivells d'indexació i en elles la majoria d'hipoteques també es troben indexades a la inflació.\nPresentació. Les crisis econòmiques i l'economia indexada\nEl fals relat de la crisi (3). El sobreendeutament de les famílies.\nEl tercer dels grans mites de la crisi actual és que les famílies nord-americanes estaven sobreendeutades. De fet, per a alguns economistes, pràcticament tot el món occidental s'hi troba. Per defensar aquest argument indiquen que el deute de les famílies, empreses i governs va augmentar desmesuradament . Per exemple, la ràtio entre l'endeutament de les llars i el PIB va augmentar en 10 anys des de l'entorn del 70% fins prop del 100% el 2007, unes xifres mai assolides prèviament i que suposaven arribar al voltant del 130% dels ingressos disponibles. Però tal com passava amb el preu de les cases, relacionar els actius (cases) o passius (préstecs) sense tenir en compte els tipus d'interès no té cap sentit. Si observem el gràfic a partir de les dades de The Federal Reserve Board veiem que la mitjana del servei del deute i les obligacions financeres (interessos + retorn de capital + quotes de lísing) de les llars propietàries d'habitatge durant el tercer trimestre del 2007, va ser del 17,55%, quan 10 anys enrere es trobava voltant del 15%.\nNo semblen pas ni uns ratis excessius ni un increment significatiu. En definitiva, tot i que hi hagués algunes llars sobreendeutades, mal finançades o fins i tot estafades, tampoc sembla que es pugui afirmar que de manera general les llars dels EUA es trobessin sobreendeutades, ja que l'esforç financer que van haver de fer les famílies no va augmentar significativament gràcies a la baixada dels tipus d’interès.


'Luigi', expulsat del PSC i amb gran poder als ajuntaments\nL. DEL POZO ·27/05/2010 - 08:20h\nLuis García, Luigi, tenia dues vides: una de fiscal i una altra de real. La diferència eren els diners de què disposava. "Té un elevant nivell de vida però declara un baix nivell d'ingressos", s'afirma en el sumari del cas Pretòria. També es diu que es podria haver embutxacat uns vuit milions d'euros per la seva intervenció "en les operacions" urbanístiques Pallaresa (Santa Coloma de Gramenet), Niesma (Sant Andreu de Llavaneres) i Badalona.\nDavant del jutge Baltasar Garzón, Luigi va explicar que al llarg de la seva vida havia treballat "en tres àmbits": la promoció immobiliària, el mercat de compravenda d'art i la inversió en borsa. Però es va deixar allò que l'ha enriquit i el motiu pel qual ara està imputat: les relacions privilegiades i els tractes de favor. I aquí ocupa un lloc estel·lar l'exalcalde de Santa Coloma de Gramenet, Bartomeu Muñoz.\n'Luigi' va guanyar vuit milions d'euros amb Pallaresa i Niesma\nUn home amb influències\nPer Luigi, Muñoz és un "excel·lent amic" per darrere l'anomenava "el señorito", amb qui parla "dia sí i dia també". Tanmateix, Luigi va voler deixar clar en la seva declaració que la seva amistat amb l'exalcalde no es basava "en l'interès". "Jo mai he fet", va dir, "ni una sola factura de les meves empreses a l'Ajuntament de Santa Coloma". I, en canvi, el sumari diu el contrari. Segons la informació de la Guàrdia Civil i de la Fiscalia, Luis García "mantenia una relació privilegiada" amb l'exalcalde i intervenia en benefici propi "de forma decisiva en la presa de decisions de transcendència econòmica" per a l'ajuntament.\nTant tractava Bartomeu Muñoz d'excel·lent amic com de señorito'\nDe fet, en el sumari s'explica el seu modus operandi: "Els ajuntaments aproven un projecte urbanístic que ha estat adjudicat a una empresa de l'entorn de Luis García, l'empresa adjudicatària mai realitza el projecte, simplement queda parat", i després d'un període de temps "es produeix una modificació del pla urbanístic". Aquesta modificació "sempre és en benefici de l'adjudicatari i mai del municipi".\nDe fet, es calcula que, per l'operació Pallaresa, l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet va deixar de guanyar en la "revaloració" uns 13 milions d'euros. En el cas de Sant Andreu de Llavaneres, es va calcular en uns quatre milions d'euros.\nSi alguna cosa es desprèn de les declaracions dels imputats i dels testimonis és que Luigi estava aquí i allà, a Santa Coloma, però també a Sant Andreu de Llavaneres i a Badalona i, en canvi, ningú sabia exactament quins eren els seus càrrecs o quin era el seu lloc dins el PSC.\nLuigi va ser diputat pels socialistes durant 12 anys, però l'acusació d'haver descapitalitzat la constructora AGT li va costar l'expulsió del partit. Malgrat tot, ell no pregonava aquest fet i preferia deixar que cadascú imaginés el que volgués.\nProva d'això és el que va explicar Antonio Jiménez, exregidor de Llavaneres, imputat en el cas: "He sabut ara que va ser expulsat del partit", va dir Jiménez al fiscal. I no n'hi ha per menys. Tant ell com Luigi es van reunir per "consolidar la posició de César Arrizabalaga (PSC) i preparar un projecte suficientment interessant" per guanyar les eleccions a l'alcaldia de Montcada i Reixac. I dit i fet.


Hesketh Racing - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn Hesketh 308E del 1977\nHesketh Racing va ser fundada per Lord Hesketh i Anthony 'Bubbles' Horsley com una diversió pel primer. Arribaven a les curses amb Rolls Royce, celebraven les seves actuacions amb cava i s'estaven tots en hotels de cinc estrelles, creant un corrent de 'glamour' dins de la F1.\nVa construir cotxes cada cop més evolucionats fins a arribar a competir al campionat del món de la Fórmula 1, debutant encara que no com a equip oficial a la 1973 en el GP de Mònaco de la mà del pilot James Hunt, i ja com a equip de F1 a la temporada següent (1974) en el GP de Sud-àfrica.\nL'escuderia va tenir monoplaces presents en 69 curses de la F1 amb un total de 103 monoplaces, aconseguint una victòria (Gran Premi dels Països Baixos del 1975) i assolint un 4t lloc com a millor classificació pelcampionat del món de constructors (1975).\nL'últim GP disputat va ser el Gran Premi de Bèlgica del 1978 amb el pilot Derek Daly que no va arribar a qualificar-se per disputar la cursa.\nCurses: 69 (103 cotxes)\nVoltes ràpides 0\nMillor classificació al mundial de constructors: 4 (1975)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hesketh_Racing&oldid=29175072»\nDarrera modificació: 9 gen 2022 a les 12:26\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 gen 2022 a les 12:26.