Pimes i autònoms, salaris i pensions, energia, impostos, infraestructures, R+D+i o TIC són els principals punts econòmics dels programes electorals del 14-F\nMarta Escobar Martí Barcelona. 11 de febrer de 2021 05:30\nEls candidats a les eleccions del 14-F durant el debat de TVE | ACN\nArriba el 14-F i amb ell els dubtes -o no- sobre quin partit votar i per què. Els programes electorals es fan eterns i llegir unes 150 pàgines per cada formació política que s'hi presenta sovint es fa impossible. Precisament per això, a VIA Empresa hem volgut fer una selecció dels punts més importants a nivell econòmic, d'aspectes que ens preocupen a tots entenem o no d'economia perquè afecten de ple a les nostres vides. Quin suport rebran els autònoms amb un nou Govern? Quines decisions es prendran respecte la bretxa, els salaris i les pensions? On queden els emprenedors i les pimes en les mesures que es prenguin? I l'energia, la gran oblidada amb la covid-19, quin camí protagonitzarà a partir d'ara? O, què passarà amb el frau fiscal i els impostos? Es posaran els punts sobre les is amb les infraestructures? I, finalment, posarem la directa amb l'R+D+i i les TIC ara que la pandèmia ha fet aflorar aquestes necessitats més que mai?\nAmb aquest recull volem donar llum a 10 punts imprescindibles en l'economia de qualsevol país o territori dels principals partits representats al Parlament de Catalunya. Ciutadans, PDeCAT, ERC, PSC, En Comú-Podem, CUP, PP i el nou partit Junts. De Vox no ens n'hem volgut fer ressò perquè, com deia el candidat del PP al debat de TV3, si el seu objectiu és acabar amb les autonomies i tancar els parlaments, les seves propostes no van enlloc i de moment, no tenen representació ni tampoc cap diputat al Parlament. Després de repassar tots els programes, segur que se'ns escapen moltes coses, però també val a dir que, per exemple, del PP, que es fa molt difícil trobar el document sencer, no s'ha trobat cap menció a les pensions, a la bretxa i els salaris, a les infraestructures o a l'R+D+i.\nSigui com sigui, aquí va un recull en 10 punts del més important del terreny econòmic ens els programes que haurem de votar aquest diumenge perquè ens representin durant -en principi- els propers quatre anys a la cambra catalana.\nDonar suport a les pimes i autònoms afectats per la crisi de la covid-19 per poder aguantar i recuperar-se.\nPosar en marxa un pla de rescat amb ajuts directes del 75% de la facturació perduda per a totes les pimes i autònoms que s’han vist afectats per aquesta crisi sanitària.\nDonar ajuts de 2.000 euros per a pimes i autònoms que hagin vist limitat el desenvolupament normal de la seva activitat.\nImplantar una tarifa plana de 60 euros per als autònoms que iniciïn una nova activitat a Catalunya.\nAjudar els autònoms que s’hagin vist forçats a cessar la seva activitat a fi que puguin recuperar llacunes de cotització i accedir a una pensió contributiva en jubilar-se.\nAfavorir que els autònoms que treballen en activitats de temporada mantinguin l’alta durant tot l’any.\nFacilitar que els autònoms contractin substituts durant el temps de baixa per no interrompre la seva activitat.\nFacilitar el relleu generacional dels autònoms que es jubilin perquè no hagin de tancar el seu negoci.\nAugmentar el finançament de Catalunya entre 7.000 i 10.000 milions d'euros anuals per compensar autònoms i pimes afectats per la crisi.\nDeixar exempts de cotització a la Seguretat Social els autònoms amb ingressos inferiors al salari mínim.\nPromoure davant l'Estat la modificació de la llei que regula la segona oportunitat.\nAdoptar un pla de recuperació laboral post-pandèmia destinat a reocupar treballadors i autònoms que hagin perdut la feina.\nMinorar la fiscalitat de les pimes i autònoms.\nIncrementar la capacitat financera de la Generalitat per poder donar suport a tot el teixit productiu.\nIncrementar els programes de finançament a emprenedors, pimes i autònoms.\nReforçar la lluita contra el frau laboral i combatre, entre d'altres, els falsos autònoms.\nLimitar o suspendre l'activitat econòmica dels autònoms que mantinguin facturacions anuals inferiors al 50% respecte al mateix mes del 2019.\nDemanar a l'Estat un pla estratègic per al treball autònom.\nEstablir una tarifa zero per als autònoms no habituals i per aquells que tenen ingressos inferiors al salari mínim interprofessional.\nRegular una tarifa plana reduïda durant dos anys per als col·lectius de treballadors autònoms que iniciïn una activitat.\nReglamentar la figura de l'autònom a temps parcial.\nCrear el Consell Català del Treball Autònom per consensuar noves i millors propostes de reconeixement, impuls i suport als autònoms.\nReducció dels impostos sobre la renda provinents del treball.\nTarifa plana impositiva i de cotitzacions socials per als emprenedors i autònoms.\nMarc fiscal que impliqui la possibilitat de diferir el pagament de l'IRPF en els primers anys d'activitat.\nUn estat emprenedor que estimuli l'activitat empresarial a través del suport a la innovació a través d'un pla de desenvolupament industrial i una administració eficient que doni suport a pimes i autònoms.\nDesarticular els falsos autònoms.\nGarantir que no s'utilitza la figura dels autònoms per precaritzar el treball i externalitzar els costos.\nReforçar programes d'ajuda i suport als nous autònoms.\nPotenciar la figura del ciutadà com a generador de valor afavorint l'activitat econòmica col·laborativa en xarxa i del col·lectiu dels autònoms.\nBastir un sistema de suport i protecció per als autònoms.\nCombatre les males pràctiques que abusen dels falsos autònoms i establir un pla específic per detectar-ho.\nCrear línies específiques d'assessorament i suport tècnic per a autònoms.\nImpulsar a través de l'ICF línies especials de finançament per a autònoms.\nTraslladar al sistema públic d'ocupació de pagament de la prestació de desocupació dels treballadors autònoms.\nImplementar mesures tributàries per al teixit productiu, autònoms, petites i mitjanes empreses i tercer sector.\nElaborar i executar un pla de seguretat laboral i contenció per rescatar el teixit productiu, les pimes i els autònoms.\nInterrupció del pagament de les quotes d'autònom i lloguers de locals.\nReconceptualitzar l'IVA com a mecanisme regulador de consum per a autònoms i pimes, que tenen menys possibilitats de fer front a les pujades.\nOferir préstecs a petites empreses i autònoms per facilitar que puguin dur a terme la reconversió de les seves activitats.\nPosar en marxa una línia de préstecs i avals de fins a 100.000 euros per a microempreses i autònoms a tipus d'interès 0 i fins a 10 anys de retorn, per a garantir la liquiditat i la continuïtat de les seves activitats.\nCrear una línia d'avals que complementin el 20% no avalat en les línies de crèdit ofertes per l'Estat a pimes i autònoms a través de l'ICO.\nHabilitar crèdits pont per a petites empreses i autònoms on s’avali un 75% dels préstecs referits a les despeses generades durant el primer trimestre del 2020.\nReagrupar en un únic departament les polítiques d'empresa, d'autònoms i treball.\nModerar la fiscalitat del treball, pimes i autònoms.\nDesenvolupar la llei de facilitació de l'activitat econòmica.\nReduir la pressió fiscal a empreses i autònoms.\nUn marc de relacions laborals propi adaptat a la realitat empresarial del país, majoritàriament de pimes i autònoms.\nConstituir una finestreta única i directe de suport i atenció als autònoms.\nImplantar la figura de l'interlocutor de l'empresa i dels autònoms.\nDefensar l'establiment d'una fiscalitat específica per als autònoms i emprenedors.\nImpulsar programes de suport formatiu amb tècnics de promoció econòmica que donin suport als autònoms.\nBretxa i salaris\nFomentar la igualtat de gènere dins les empreses i la reducció de la bretxa salarial entre dones i homes.\nCrear ajuts per complementar el salari dels treballadors en ERTO de manera que a final de mes rebin, com a mínim, el salari mínim interprofessional.\nAbaixar l’IRPF que paga la classe mitjana i treballadora.\nCrear una Renda d’Emancipació per tal de facilitar l’emancipació dels joves menors de 35 anys.\nReclamar que les dones siguin subjectes de ple dret, lluitar contra la bretxa salarial, contra el sostre de vidre i denunciar la violència de gènere.\nCombatre les diferències salarials per raó de gènere i vetllar per una efectiva reducció de la bretxa salarial.\nApostar per salaris dignes en línia amb la pujada del salari mínim.\nElaborar el llibre blanc de les professions socials per avançar cap a l'equiparació salarial dels professionals del sector públic.\nProtegir i assegurar que les dones que han estat mares es respecti la seva categoria laboral, el seu salari i el seu lloc de feina.\nDemanar a l'Estat que els treballadors que han estat en ERTO el 2020 i el 2021 amb ingressos inferiors als 22.000 euros bruts anuals no hagin de fer la declaració per IRPF.\nEl Govern ha de poder determinar d'acord amb les organitzacions sindicals un salari mínim interprofessional català.\nSalari digne i reducció de les desigualtats salarials incrementant el salari mínim a 1.200 euros.\nIgualtat salarial i garantia professional.\nEliminar la bretxa salarial de gènere promovent la transparència retributiva a les empreses.\nEquiparar les condicions laborals.\nImpulsar un model salarial lligat a la negociació col·lectiva.\nPromoure un pacte social per la igualtat en el treball.\nFer inspeccions laborals a les empreses per evitar situacions de bretxa salarial.\nResoldre la bretxa de gènere del sistema contributiu.\nIncloure un marc europeu vinculant de salaris mínims que s'acosti al 60% del salari mitjà de cada estat membre.\nAcabar amb el dumping social consagrant el principi d'igual salari per igual treball.\nEquiparació de les condicions laborals i salarials en el sistema sanitari.\nRegular el salari dels professionals que treballen en els àmbits d'atenció i cura.\nReactivar el Consell del Treball Autònom de Catalunya.\nTreballar en igualtat sense discriminació per raó de gènere.\nExigir a la contractació pública clàusules de gènere en les empreses perquè tinguin plans d'igualtat, corregeixin la bretxa salarial o actuïn contra l'assetjament.\nEquiparació dels salaris al sector social i sanitari.\nSubstituir la normativa actual per una llei que impulsi un marc català de relacions laborals.\nEquiparar salarialment els contractes en pràctiques o formatius als contractes ordinaris.\nContinuar recuperant la capacitat adquisitiva dels salaris per reactivar l'economia.\nDonar continuïtat al procés d'increment del salari mínim interprofessional.\nSuprimir les dobles escales salarials.\nIntroduir clàusules de revisió salarial en funció de l'IPC real.\nAmpliar els nivells de cobertura del Fons de Garantia Salarial.\nDeterminar la quantia d'un Salari Mínim Interprofessional de referència amb els agents socials.\nPosar fi a la precarietat dels col·lectius feminitzats, que és el principal factor de l'escletxa salarial.\nPosar fi a les valoracions de llocs de treball sexistes que generen escletxa salarial.\nEstablir un salari mínim interprofessional de 1.239 euros al mes en 14 pagues.\nProposar un índex de preus que respongui a la situació econòmica de la ciutadania i en relació als salaris.\nEvitar dobles i triples escales salarials.\nEnfocar la lluita de classes a la millora dels nivells salarials, de les jornades laborals, dels contractes i altres condicions laborals.\nAplicar protocols d'assetjament laboral i sexual per vigilar les condicions laborals, contractuals i salarials.\nAcabar amb la discriminació salarial i laboral per motius de gènere.\n(No es troba cap referència a les 101 propostes principals del seu programa i costa de trobar de trobar el pdf amb el programa sencer).\nConcertar amb els agents socials i econòmics l'increment del Salari Mínim per damunt dels 1.200 euros mensuals.\nImplantar un sistema de beques salari per als joves d'entre 16 i 18 anys de llars desafavorides.\nExigir l'equiparació salarial en organismes de caràcter cultural vinculats a l'esfera pública.\nPromoure la revalorització dels sectors professionals feminitzats on hi ha salaris més baixos i pitjors condicions laborals.\nGarantir que les empreses compleixen les seves obligacions en matèria d'igualtat salarial entre dones i homes.\nEliminar la bretxa salarial i de gènere.\nPosar tots els mitjans necessaris perquè els emprenedors tinguin una veritable segona oportunitat.\nZero morositat per estimular l’emprenedoria.\nFacilitar la feina a les startups i la dinamització de l’ecosistema emprenedor.\nFomentar la vocació industrial i l'emprenedoria entre les persones joves com una oportunitat de desenvolupament professional.\nIncloure la formació per a l'autoocupació i l'activitat emprenedora des dels nivells educatius més bàsics fins a la formació universitària.\nFoment de les activitats d'emprenedoria i innovació establint un marc de relació més estructurat entre universitat i recursos professionals.\nPotenciar l'estratègia 5G per convertir aquesta tecnologia en motor d'ocupació, emprenedoria i creixement econòmic.\nMés suport financer als autònoms i emprenedors per expansionar la seva activitat.\nUn estat emprenedor amb protagonisme actiu en l'economia, que fomenti els nous sectors productius i inverteixi en innovació.\nCrear una banca pública i un fons nacional per a la innovació per tal de facilitar crèdit a l'emprenedoria.\nFomentar l'emprenedoria cooperativa i col·laborativa.\nUn estat emprenedor com a motor d'innovació a través de polítiques transversals i de mecanismes de compra pública innovadora.\nLa transferència tecnològica al servei de l'empresa, l'emprenedoria i la innovació social.\nSuport a l'emprenedoria i al treball autònom.\nSuport a l'emprenedoria cultural.\nDonar suport a l'emprenedoria i les startups del sector salut.\nPromoure l'emprenedoria entre el col·lectiu i la constitució i la continuïtat de cooperatives.\nPromoure l'emprenedoria entre les dones.\nCrear espais de connexió i activitats amb altres emprenedors i inversors.\nDesenvolupar programes de finançament, formació i emprenedoria en economia social.\nFomentar el disseny i la incorporació d'assignatures o crèdits universitaris en emprenedoria i innovació.\nFomentar l'emprenedoria comercial i gastronòmica amb suport financer i acompanyament.\nFomentar i donar suport a l'emprenedoria rural i ecofeminista.\nDonar suport a l'emprenedoria col·lectiva en l'economia digital.\nAfavorir l'accés a espais de treball i de coworking a les incubadores d'emprenedors.\nProposar que s'impulsin des de la banca pública línies de crèdit especials per a persones, petites empreses, emprenedors, entitats socials i projectes d'investigació.\nPromoure un model d'emprenedoria, d'autoocupació i de treball autònom de qualitat.\nDesplegar i aprofundir en els nous models d'economia social com el cooperativisme i l'emprenedoria social.\n(Costa de trobar alguna proposta vinculada amb l'emprenedoria).\nPosar a disposició de nous emprenedors els locals comercials de titularitat pública, oferint un lloguer assequible i fins a dos anys de carencia.\nGarantir el domini d'altres llengües com a eines d'aprenentatge i emprenedoria.\nImpulsar l'emprenedoria científica a través de la creació d'un fons d'inversió público-privat.\nFomentar el talent emergent i l'emprenedoria cultural professional.\nCrear una línia específica de crèdits per a dones que endeguin un projecte empresarial amb seu fiscal a Catalunya.\nContinuar sent referents en el foment de l'emprenedoria i les startups.\nFer de Catalunya el millor país per fer néixer i créixer un negoci.\nPotenciar l'emprenedoria digital femenina impulsant els plans ja existents i incrementant els ajuts.\nCrear una línia de cursos per potenciar la innovació.\nDonar suport a l'emprenedoria en activitats agràries i complementàries.\nPotenciar el programa Catalunya-Emprèn per un millor acompanyament dels nous emprenedors.\nCrear un programa de suport a l'emprenedoria en economia circular.\nIncentivar la producció d’energies renovables per a autoconsum.\nImpulsar la depuració i reutilització de l’aigua, tot garantint que sempre sigui més barat que pagar les multes per vessaments.\nFomentar l’aprofitament de les sinergies amb la producció d’energia.\nEstudiar la potencial obtenció d’energia renovable en turbines a zones concretes de la xarxa de circulació d’aigua potable i regenerada.\nAmpliar els objectius de rehabilitació dels fons europeus també a petites reformes dels habitatges amb un impacte important en el descens del consum d'energia.\nAccelerar l'estalvi energètic i el gran salt a les energies renovables.\nDesnvolupar la llei catalana del canvi climàtic.\nTransitar des del model energètic vigent cap a un de nou més eficient.\nFixar terminis per l'abandonament de l'energia nuclear.\nAssolir un model energètic basat al 100% en energies renovables amb horitzó 2050.\nAprovar la llei de transició energètica.\nEstimular l'autoconsum elèctic i la producció en xarxa.\nAprovar el pla de treball per a una energia neta 2021-2025.\nPromoure la generació elèctrica per a l'autoconsum d'edificis mitjançant energies netes.\nDesenvolupar projectes locals de producció d'energies renovables.\nPromoure i impulsar la bioenergia.\nGestionar a tots els efectes l'activitat de distribució d'energia al territori.\nAvançar cap a una nova fiscalitat energètica i ambiental per promoure l'energia neta i les emissions zero.\nRegular els mercats al servei de l'interès general amb una política de competència que eviti les situacions de domini.\nInversió pública en infraestructures de foment de la competitivitat: transport, dades i energia.\nPolítica procompetitiva i d'integració en l'espai europeu en els mercats regulats impedint la creació d'oligopolis.\nGarantia de la independència, la transparència i el remitent de comptes dels organismes reguladors.\nImpulsar el pla d'abordatge per a la detecció, prevenció i intervenció social per a la pobresa energètica.\nDesplegar la llei 24/2015 de mesures urgents per afrontar l'emergència en l'habitatge i la pobresa energètica.\nGarantir el dret fonamental a l'energia.\nElaborar un pla d'energia català.\nElaborar un pla català de transició ecològica i digital justa o un nou acord verd de Catalunya.\nElaborar un pla de barris 2.0 fomentant les comunitats energètiques d'autoconsum amb energia solar i eòlica.\nElaborar un pla de renovació i modernització dels polígons industrials amb compartició d'energia renovable.\nGarantir l'aportació de tots els recursos necessaris per evitar talls de subministrament a les persones vulnerables.\nCrear una plataforma digital que recopili les sinergies territorials d'economia circular.\nPromoure un pla de suport a les instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum ciutadà, comercial i industrial.\nPromoure la creació d'empreses i agències energètiques públiques locals.\nCrear l'Agència Catalana de l'Energia.\nIntegrar un servei estable d'intermediació en deutes de l'habitatge, de mediació extrajudicial, per als casos d'impagament de lloguer i de lluita contra la pobresa energètica.\nReconstruir el sector econòmic públic reapropiant-se de sectors estratègics, com l'energia.\nPromoure models de producció agroecològica impulsant la generació d'energia elèctrica.\nFomentar la millora de l'eficiència energètica de la producció.\nTransició energètica amb l'aprovació de la Llei de transició energètica i el desplegament del Pla Nacional Integrat d'Energia i Clima.\nCrear una vicepresidència de transició ecològica.\nCrear una empresa pública d'energia que permeti accelerar la transició energètica a Catalunya.\nGarantir el dret fonamental a l'accés a l'energia a tota la població.\nAprovar un pla d'auditories energètiques de llars, empreses o edificis i equipaments.\nImpulsar un pla d'acció per reduir la contaminació atmosfèrica, lluminosa i sonora i la reducció de gasos de les emissions de gasos d'efecte hivernacle.\nControl públic dels sectors essencials per garantir la reproducció de la vida com l'aigua, l'energia, el transport i les telecomunicacions.\nExigir l'obligatorietat en tota nova construcció o rehabilitació de contemplar sistemes de recollida, reciclatge de resiuds i de generació d'energia neta.\nAssolir una veritable fiscalitat ecològica.\nNacionalització de la distribució de l'energia per garantir-ne el subministrament a tota la ciutadania.\nPromoure la reducció del consum de matèria i energia en termes absoluts i especialment per a les classes dominants.\nAvançar cap a un model d'energia que permeti disposar dels serveis que possibilitin que les persones visquin dignament.\nBasar el model energètic de Catalunya en les fonts d'energia renovables.\nPromoure l'autoproducció d'energia.\nDesenvolupar noves tecnologies aplicades a l'agricultura.\nImplementar les energies renovables.\nFomentar programes d'R+D per a l'aplicació d'energies renovables.\nAdequar la xarxa d'infraestructures perquè hi hagi punts de càrrega d'energies netes per als vehicles.\nAplicar les mesures sobre mobilitat, construcció, indústria i energia perquè no se superin els límits de contaminació atmosfèrica.\nPrioritzar la descarbonització de les indústries intensives en energia fòssil i de la mobilitat.\nAprovar una llei per a la transició energètica.\nGarantir l'accés a l'energia a tots els ciutadans i famílies que es trobin en situació de vulnerabilitat econòmica.\nFomentar la competència en el sector energètic perquè estigui al servei dels usuaris.\nCrear l'Agència de l'Energia de Catalunya.\nElaborar un nou pla d'acció en energia i pel clima amb vista al 2050.\nFrau fiscal i impostos\nLluitar contra la corrupció i contra el frau i l’evasió fiscal.\nAprovar una llei de protecció de les persones que alerten sobre irregularitats, ordres il·legals dels seus superiors o casos de corrupció.\nAdvocar per aconseguir que s’inclogui una casella a la declaració de l’IRPF i a la de l’impost de societats per finançar la ciència.\nSuspendre l’aplicació de la taxa turística per facilitar l’atracció de turistes a Catalunya mentre duri la crisi sanitària de la covid-19.\nRevertir l’atracament en l’impost de successions que afecta els patrimonis més modestos.\nReduirem l’impost de transmissions patrimonials que es paga en comprar un habitatge.\nImpulsar una racionalització dels impostos propis de Catalunya, especialment els aprovats pels nacionalistes per sostenir el procés.\nReforçar l'autonomia i la lluita contra el frau fiscal i l'economia submergida.\nEstablir una base imposable comuna per a l'impost de societats.\nLa Generalitat ha de tenir la titularitat de tots els impostos suportats a Catalunya.\nImpulsar la cessió i gestió de l'impost de societats amb l'objectiu d'ampliar les deduccions objecte de la reinversió del benefici per a projectes d'innovació i recerca.\nModifcar l'impost de successions i donacions a efectes que als fills i als ascendents se'ls hi apliqui la bonificació màxima del 99% i no tributin.\nSuprimir l'impost de patrimoni.\nReduir els tipus impositius de l'impost de transmissions patrimonials i ampliar algunes bonificacions.\nEliminar l'impost que grava les activitats d'extensió de cable telemàtic.\nBaixar l'impost sobre societats per a les pimes del 25% al 20%.\nArticular a l'impost de societats la possibilitat de deduir les quotes dels autònoms societaris.\nPersecució del frau fiscal i l'elusió fiscal.\nIntensificar la lluita contra el frau fiscal.\nCombatre la morositat i el frau fiscal.\nDesplegar una Agència Tributària de Catalunya amb capacitat per gestionar tots els impostos.\nAplicar una deducció de l'IRPF autonòmic per afavorir la captació de talent.\nInstar a l'adopció d'un règim simplificat de l'impost de societats per a pimes.\nGravar un nou impost al comerç electrònic per preservar el model de comerç de proximitat.\nAvaluar l'efectivitat i el grau d'implantació de l'impost sobre els habitatges buits.\nFer efectiu l'impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica.\nAplicar un impost sobre el carboni.\nLluitar contra l'evasió i el frau fiscal amb la creació d'una Agència Tributària Europea.\nDesenvolupar un pla de prevenció i reducció del frau fiscal.\nTreballar per la creació de la capacitat fiscal de l'Eurozona.\nMés recursos per afrontar les competències que tenim i augmentar la participació acutal de les comunitats en el paquet d'IRPF, IVA i impostos especials.\nAutogovern i corresponsabilitat fiscal.\nAcordar uns límits a la competència fiscal a la baixa en determinats impostos com el de successions o patrimoni.\nReduir la competència fiscal a Espanya i Europa.\nEstudiar la introducció de millores en la modificació del tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques.\nAprofundir en la modificació de l'impost de successions, donacions i patrimoni.\nMillorar la gestió tributària sobre l'impost sobre els habitatges buits.\nRecuperar l'impost de dipòsits bancaris.\nLluitar contra el frau fiscal i l'economia submergida.\nAprovar la legislació necessària per poder investigar el frau fiscal internacional.\nImpulsar l'aprovació al Congrés de normes estrictes de protecció dels alertadors.\nIntroduir instruments tributaris que gravin el luxe i crear un impost sobre els lloguers que depassin els preus de referència del lloguer.\nReducció dels impostos.\nAugmentar les contribucions a les finances públiques dels patrimonis més alts mitjançant modificacions en l'impost de successions i donacions i l'impost de patrimoni.\nSeguir avançant en la reforma de l'impost de successions i donacions per augmentar-ne la progressivitat.\nReformar l'impost de patrimoni per augmentar les contribucions a les finances públiques dels patrimonis més elevats.\nAnul·lar la reducció en l'impost del joc.\nReformar l'impost als habitatges buits.\nAplicar un impost sobre els béns de luxe.\nEvitar el dumping fiscal a les taxes i impostos en què les administracions catalanes disposin de capacitat normativa.\nAmpliar l'abast dels impostos sobre emissions de contaminants atmosfèrics.\nDesplegar plenament els impostos verds.\nEs crearà un impost sobre la compra dels animals domèstics per potenciar-ne l'adopció.\nReforma fiscal que evadeixi i persegueixi el frau fiscal.\nAugmentar els recursos per investigar el frau fiscal en grans multinacionals.\nEndurir el codi penal per a delictes de frau fiscal.\nCreació d'una taxa covid a les grans fortunes.\nCrear un impost propi sobre la propietat.\nDur a terme mesures fiscals sobre el nou concepte de gran tenidor i establir un impost a la segona propietat o residència.\nReforçar els impostos sobre transaccions, successions i patrimoni.\nFer que l'IRPF sigui realment un impost progressiu i fer que qui ingressi més pagui més.\nImpost d'un 3% als beneficis empresarials de més de 5 milions d'euros.\nHarmonització dels impostos sobre herències i béns immobles.\nRevisió de l'impost de valor afegit.\nRecaptar de manera efectiva de l'impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica.\nImpulsar impostos que gravin el consum sumptuari i de luxe, les rendes i el patrimoni de les grans fortunes i els guanys de les grans empreses.\nAugmentar la pressió tributària sobre les grans gestores d'infraestructures de Catalunya.\nAprovar un impost al consum d'aigua per a usos turístics.\nCrear impostos ambientals a productes de plàstic i envasos d'un sol ús.\nDesenvolupar impostos a les emissions de CO2.\nProhibir la venda d'animals o crear un impost anual per la seva compra per destinar-los a refugis.\nReduir la fiscalitat de l'IRPF en els trams de renda més baixos i mitjans, baixant el tipus impositiu del tram autonòmic i reduint el nombre de trams autonòmics fent-los coincidir amb els trams estatals.\nA través de bonificacions, disminuir la càrrega fiscal sobre famílies nombroses, despeses en llar d’infants, llibres de text, aprenentatge extraescolar de llengües estrangeres, despeses en cobertures sanitàries o incrementar la deducció pel lloguer d'habitatge habitual de joves i famílies nombroses.\nImpost de patrimoni: igualar Catalunya al mínim exempt de la mitjana estatal amb l'objectiu que aquest impost acabi desapareixent.\nImpost sobre successions i donacions: serà bonificat al 99% a tots els hereus de primer grau.\nImpost de transmissions patrimonials: reduir l'impost del 7% al 6% en el cas de transmissió de pisos de protecció oficial, o en el cas de famílies nombroses, menors de 32 anys o persones amb discapacitat, passar de tributar el 5% al 4%.\nSuprimir els impostos d'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per aviació comercial i d'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produït per la indústria, l'impost sobre begudes ensucrades envasades, l'impost sobre actius no productius de les persones jurídiques i l'impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica.\nAmpliar tot el 2021 la moratòria del pagament d'impostos i tributs propis per als sectors més afectats per la pandèmia.\nExempció de l'impost sobre estades en establiments turístics.\n(No s'hi diu res sobre el frau fiscal).\nPotenciar l'Agència Tributària de Catalunya perquè tingui capacitat de gestionar el 100% dels impostos que es paguen a Catalunya i per lluitar contra l'economia submergida i el frau fiscal.\nDefensar una ferma harmonització de la base imposable de l'impost de societats a escala europea per lluitar contra l'elusió fiscal.\nPromoure l'erradicació del frau fiscal sensibilitzant la ciutadania.\nAconseguir que els recursos provinents de l'impost de societats tingui un repartiment just.\nImpulsar tipus reduïts d'IVA i d'altres impostos indirectes que graven els productes de consum habitual per a la subsistència de famílies.\nDefensar una fiscalitat àgil i entenedora.\nExigir el traspàs total de l'impost sobre continguts digitals.\nEstablir les millores en les infraestructures i els serveis públics a municipis amb gran afluència turística els mesos d’estiu.\nInfraestructures racionals que promoguin una major cohesió social i una mobilitat més sostenible.\nImpulsar el Corredor Ferroviari del Mediterrani com a infraestructura de transport estratègica per a Catalunya, Espanya i Europa.\nEstablir una avaluació independent, professional i imparcial de les infraestructures que acrediti la seva necessitat en funció del retorn social.\nImpulsarem un important esforç inversor per millorar les infraestructures existents i executar com abans millor les infraestructures que acumulen més retard.\nDotarem dels recursos per avançar fins a la igualtat en l’accés a infraestructures i serveis públics de les persones que resideixin al món rural.\nPrioritzar la despesa en recursos humans, infraestructures i equipaments del sistema sanitari.\nDefinir noves infraestructures tecnològiques.\nImpulsar una renovació sostenible de barris i pobles i la introducció d'una infraestructura verda.\nImpulsar una mobilitat neta, segura i connectada mitjançant la mobilitat elèctrica i l'adequació d'infraestructures.\nEquipar els centres de recerca amb les infraestructures adients i renovar les que han quedat obsoletes.\nDesenvolupar infraestructures de carrils ràpids de transport públic i aparcaments connectats amb serveis de transport ràpid.\nAdequar les infraestructures energètiques i urbanístiques de mobilitat.\nGarantir una ràpida implementació d'infraestructures de recàrrega a tots els aparcaments d'edificis.\nDesenvolupar el pla de mobilitat del Maresme, el Vallès Occidental, el Vallès Oriental i del Bages.\nResoldre els colls d'ampolla viaris.\nMillorar la xarxa viària a les carreteres.\nPromoure les infraestructures necessàries per al desplegament de la indústria 4.0.\nReclamar al Govern espanyol la connexió d'ample ferrovari de via europea entre Castelló i el Rosselló i al Port de Barcelona i de Tarragona.\nReclamar la titularitat i l'administració de la totalitat de la xarxa ferroviària que transcorre per Catalunya amb especial atenció a la xarxa regional, de rodalies i al Corredor Mediterrani.\nExecutar l'Agenda Catalana del Corredor Mediterrani.\nReactivar la taula estratègica del Corredor Mediterrani aturada el 2016.\nConsolidació i millora de l'actual xarxa de ferrocarril.\nDecisions estratègiques als ports de Barcelona i Tarragona i als aeroports.\nInversió en el corredor ferroviari mediterrani.\nDefinir el sistema d'infraestructures bàsiques per garantir el subministrament energètic.\nExigir a l'Estat el compliment de la inversió pendent en les infraestructures.\nInfraestructures digitals per millorar l'eficiència dels serveis i la competitivitat.\nCrear i desplegar infraestructures crítiques tecnològiques.\nUn programa de renovació d'equipaments i infraestructures.\nRevisar la inversió estatal en infraestructures estratègiques de Catalunya.\nCrear un fons universal per a l'accessibilitat universal per finançar programes i actuacions en obres públiques i infraestructures.\nApostar per les ciutats compactes que garanteixin les infraestructures de transport públic necessàries.\nFinalitzar el pla d'infraestructures ciclables metropolitanes.\nPla estratègic per al desplegament d'infraestructures de recàrrega per al vehicle elèctric a Catalunya.\nModernització de les infraestructures.\nTreballar per garantir el nivell d'inversió de l'Estat a Catalunya en infraestructures adequades.\nRevisar el pla d'infraestructures ferroviàries.\nMillora de Rodalies.\nExecutar les noves infraestructures ferroviàries i viàries.\nSeguir promovent el diàleg i el consens per al Corredor Mediterrani.\nFacilitar el desplegament de noves infraestructures de telecomunicacions com el 5G i potenciar-ne la sostenibilitat.\nArticular en xarxa els sistemes culturals amb infraestructures que siguin el motor pels creadors.\nReplantejament dels sistemes i de les infraestructures de mobilitat a gran escala per contribuir a la lluita contra la crisi climàtica.\nDotar tot el territori d'infraestructures físiques i digitals que afavoreixin la implantació d'empreses industrials.\nRealitzar les inversions en infraestructures pendents.\nCompliment de la disposició addicional tercera de l'Estatut d'inversions en infraestructures.\nRealitzar una política d'infraestructures coherent amb els objectius climàtics.\nAprovar un pla d'infraestructures energètiques.\nDissenyar una xarxa de les infraestructures per prioritzar les rodalies i el Corredor Mediterrani.\nGestionar millor la mobilitat davant la proliferació de les infraestructures del transport destinades al cotxe.\nSuperar el dèficit d'infraestructures i gestió de la mobilitat.\nDotar d'infraestructures i personal necessari l'atenció primària.\nNou model de polígons industrials i protecció davant l'especulació urbanística.\nApropiació per part de la Generalitat de tots els quilòmetres de vies de Catalunya propietat de l'Estat.\nControl de les infraestructures bàsiques.\nRecuperar la sobirania en les infraestructures de telecomunicacions.\nNo renovar cap concessió d'autopistes ni de peatges a l'ombra.\nAugmentar la pressió tributària sobre les grans gestores d'infraestructures.\nIniciar les accions necessàries per assumir el control de les infraestructures bàsiques que controla l'Estat com els aeroports, ports i una part essencial de la xarxa viària i ferroviària.\nComençar els procediments per nacionalitzar totes les infraestructures de producció elèctrica.\nImpulsar un canvi radical en la política d'infraestructures posant fi a obres faraòniques i aquelles que siguin econòmicament deficitàries.\nTreballar per al desenvolupament d'una xarxa de transport públic al servei de la ciutadania.\nCrear un operador públic de transport públic i un gestió de les grans infraestructures de transport.\nDesenvolupar la infraestructura verda a Catalunya.\nRedefinir les polítiques d'infraestructures de mobilitat i transport, energètiques, etcètera, que reverteixin la radialitat.\nRecuperar sota gestió pública les infraestructures de sanejament de l'aigua.\nApostar pel desmantellament de les grans infraestructures energètiques que només beneficien el capital.\nImpulsar el desplegament d'infraestructures d'accés a través d'una xarxa compartida pels diferents operadors de fix, mòbil i 5G.\nConsolidar un ecosistema d'infraestructura col·laborativa i oberta de tecnologies lliures.\nDesplegament de noves infraestructures per a serveis de comunicacions.\nCrear una xarxa pública neutra de fibra òptica i telefonia.\n(La paraula 'infraestructura' o 'infraestructures' no apareix en les 101 propostes que presenta el PP, tampoc no mencionen la xarxa viària, rodalies o el Corredor Mediterrani, entre altres).\nEliminar els peatges d'autopista per implantar la vinyeta i completar la xarxa d'infraestructures necessàries per garantir una mobilitat resilient i sostenible.\nDotar els centres educatius d'infraestructures tecnològiques.\nConsolidar Catalunya com a hub logístic del sud d'Europa.\nMillorar la mobilitat de les ciutats reduint l'ocupació del transport públic i les infraestructures viàries.\nInfraestructures digitals i ciutats intel·ligents.\nMillorar les comunicacions del món rural.\nDesenvolupar infraestructures satèl·lit per proporcionar serveis digitals de comunicació 5G-IoT.\nFomentar la creació de les infraestructures necessàries per convertir Catalunya en el port digital del Mediterrani.\nDesplegar una xarxa d'infraestructures viàries que abasteixin adequadament tota la població.\nPropugnar que la Generalitat sigui la titular del transport ferroviari interurbà.\nImpulsar una llei de logística per aprofitar els màxims recursos possibles.\nCrear el centre de monitoratge d'aeròdroms i heliports per a la gestió remota de petites infraestructures aeroportuàries.\nExigir el traspàs i la plena gestió dels ports de Barcelona i Tarragona.\nEstablir els objectius estratègics per a les infraestructures respecte els nous sistemes de mobilitat.\nImpulsar el Corredor Mediterrani com a infraestructura ferroviària clau per a l'economia.\nAjudar als autònoms a accedir a una pensió contributiva en jubilar-se.\nGarantir el manteniment del poder adquisitiu i millorar gradualment les pensions mínimes.\nDefensar l'adequació del sistema de pensions de manera acordada en el sí dels Pactes de Toledo.\nDret a viure la vellesa i les discapacitats amb autonomia personal, independència i dignitat a través d'unes pensions dignes.\nCrear un sistema de pensions de repartiment sostenible i solidaritat intergeneracional.\nCrear un fons de reserva de pensions.\nMantenir l'aportació de la cotització dels treballadors per garantir i millorar el nivell retributiu de les pensions.\nBlindar el sistema de revalorització anual de les pensions d'acord amb les variacions de l'IPC.\nPromoure que els complements a les pensions contributives que fa la Generalitat es facin extensives als catalans a l'exterior.\nEnfortir el sistema públic de pensions seguint les recomanacions aprovades en el marc del Pacte de Toledo.\nTreballar per reduir la bretxa a les pensions.\nReformar el sistema de pensions per garantir pensions dignes per a tothom.\nAcabar amb les pensions més baixes.\nDerogar els aspectes més regressius de les reformes de pensions del PP i el PSOE.\nIncrementar la pensió mínima contributiva i no contributiva i actualitzar-les d'acord amb l'IPC.\nGestionar plans de pensions públics per part de la Tresoreria de la Seguretat Social.\nGarantir un finançament suficient del sistema públic de pensions.\nEliminar les desgravacions d'assegurances privades o col·lectius de pensions.\nAugmentar les pensions de viudetat al 100%.\nEliminar els incentius fiscals a la inversió en assegurances i pensions privades.\nPosar fi al sistema actual de pensions precàries.\nPermís de maternitat i paternitat amb suspensió obligatòria de 24 setmanes per progenitor amb una retribució mínima de 1.200 euros mensuals per part de la Seguretat Social.\nAccés a la jubilació ordinària a partir dels 60 anys garantint unes pensions 100% públiques i dignes.\n(A les 101 propostes presentades pel PP de Catalunya no hi ha cap referència a les pensions).\nExigir unes pensions justes i dignes per a les dones.\nImpulsar el model propi de prestacions de jubilació de la Catalunya-Estat.\nDonar suport a les pimes i autònoms afectats per la crisi de de la covid-19.\nPosar en marxa un pla de rescat amb ajuts directes del 75% de la facturació perduda per a totes les pimes i autònoms que s’han vist afectats per aquesta crisi.\nSimplificarem les càrregues administratives que suporten les empreses.\nAfavorir la transferència de tecnologia de les universitats i centres tecnològics i d’investigació a les empreses, especialment les pimes.\nOrientar una part dels fons europeus del Next Generation per destinar-los a projectes de sostenibilitat ambiental amb la participació de pimes.\nAportar incentius per relacionar les institucions de recerca d'excel·lència amb les pimes de Catalunya.\nReivindicar que la distribució dels fons europeus incorpori una reserva rellevant per a les pimes.\nMinorar la fiscalitat de les pimes i dels autònoms.\nRebaixar del 25% al 20% l'impost sobre societats per a les pimes.\nEstablir una fiscalitat equilibrada entre pimes i multinacionals.\nReserva rellevant de fons per a pimes.\nMillorar l'accés a la formació dels treballadors de les pimes.\nImpulsar la revisió de la llei de la segona oportunitat.\nMillorar l'accés del món local i les pimes als fons europeus.\nImpulsar un sistema fiscal per afavorir l'economia productiva.\nLluitar contra la morositat.\nInvertir en R+D+i fent les infraestructures necessàries i garantint l'accés al finançament de les pimes.\nFomentar els processos d'innovació empresarial.\nDonar suport a les pimes amb mesures de finançament directes i indirectes.\nPromoure el treball autònom i les micropimes.\nDesenvolupar programes de suport i formació perquè les pimes puguin aprendre a ser més innovadores, productives i sostenibles.\nAprovar un pla de recuperació i reconstrucció de l'economia amb concertació amb els agents socials que enforteixi també a les pimes.\nElaborar programes de suport a les pimes en la transició a la indústria 4.0.\nImpulsar polítiques específiques adreçades a les pimes.\nImpulsar plans d'eficiència energètica per a la indústria, especialment adreçats a les pimes.\nImpulsar un nou mapa productiu de les nostres ciutats i dels polígons d'activitat econòmica com a oportunitat per als sectors més castigats per la covid-19 com les pimes.\nElaborar i executar un pla de seguretat laboral i de contenció per rescatar el teixit productiu, les pimes i els autònoms.\nPosar fi als abusos sobre les famílies i les petites empreses i autònoms provocat per l'oligopoli bancari.\nReconceptualitzar l'IVA per a pimes i autònoms.\nAjudar a les pimes en la gestió de Fons europeus, perquè la falta de suport de les institucions no provoqui la pèrdua d'aquests fons.\nCrear una línia d'avals que complementin el 20% no avalat en les línies de crèdit ofertes per l'Estat a pimes i autònoms a través de l’ICO.\nElaborar un pla de suport a la internacionalització de les pimes, que inclogui, entre d'altres, l'impuls de la cooperació entre empreses, sistemes d'informació de mercats i empreses potencials i àrees d'aterratge a l'exterior.\nImpulsar la competitivitat de les pimes adaptant la normativa, facilitant la capitalització i el creixement i desenvolupar la llei de facilitació de l'activitat econòmica.\nEstablir la figura del dinamitzador de la formació dual per a les pimes.\nFer un pla integral d'avaluació de competitivitat de les pimes per impulsar les reformes necessàries.\nDur a terme programes d'ajudes en el finançament, en la transició i en la reconversió del sector industrial en situacions de crisi provocada per la covid-19 i reforçar i ampliar els fons d'ajuts directes per a les pimes.\nConsolidar l'Eurecat i el model d'innovació i transferència tecnològica que representa per a les pimes.\nImpulsar reformes legislatives necessàries per afavorir la competitivitat de les pimes.\nCrear un pla nacional de suport per a la innovació digital de les pimes.\nAdaptar la normativa catalana tenint en compte que s'ha de fer amb criteris diferents per a pimes i grans empreses.\nLa Generalitat complirà amb el pagament a 30 dies, amb especial prioritat al tercer sector i a les pimes.\nIncrementarem el pressupost públic en R+D+i fins assolir l’objectiu europeu del 2% del PIB.\nPosar les empreses al centre de l’R+D+i configurant un sistema Integrat de Ciència i Tecnologia de Catalunya.\nCrearem un xec d’innovació com a eina per afavorir la inversió en R+D+i per part de les empreses.\nPotenciarem l’ecosistema d’innovació català per posar Catalunya i tot Espanya a l’avantguarda de la R+D+i europea.\nMés R+D+i i últimes tecnologies per al desenvolupament, expansió i especialització de la indústria agroalimentària de Catalunya.\nCrear l'Agència Catalana d'R+D+i en salut.\nEstablir relacions de benefici bidireccional amb les empreses amb capacitat d'inversió en R+D+i.\nIncentivar l'R+D+i recuperant teixit productiu i ocupació de qualitat.\nFomentar la col·laboració de la sanitat pública amb centres d'innovació i universitats per facilitar l'accés a l'R+D+i en la pràctica diària.\nReforçar les xarxes d'innovació entre entres educatius.\nAssolir una despesa global total en R+D+i del 2,12% del PIB català en cinc anys.\nIncorporar 7.000 nous investigadors al sistema català d'R+D.\nDestinar un mínim d'un 10% de la despesa pública en R+D+i i a la seva promoció.\nAplicar un funcionament coordinat, integrat i avaluable d'R+D+i.\nCrear el Consell de Mecenatge en R+D+i de Catalunya.\nUn teixit empresarial competitiu en l'entorn globalitzat invertint en R+D+i i les infraestructures necessàries.\nFoment de la cultura de la innovació.\nPromoure incentius específics per afavorir la contractació amb centres especials d'ocupació i d'inserció social i empreses que impulsin l'R+D+i.\nInvestigació, innovació biomèdica i farmacèutica, motor de desenvolupament econòmic.\nCompromís per la recerca, la innovació i l'ús sostenible de noves teràpies impulsant l'R+D+i en salut.\nEstablir mecanismes i orientar recursos públics que permetin fomentar l'R+D+i empresarial en sectors estratègics.\nAugmentar l'R+D per impulsar el desenvolupament de tecnologia pròpia.\nCrear una línia de finançament per fer viables projectes d'R+D+i.\nMantenir la transversalitat especialment amb els Departaments d'Universitats, Educació i Treball incorporant programes propis de recerca.\nAugmentar els recursos destinats a R+D+i fins a assolir el 3% del PIB.\nUtilitzar la compra pública per accelerar els fluxos d'innovació pública, privada i social-comunitària.\nFomentar projectes de col·laboració amb centres de recerca i tecnologia.\nAplicar tecnologies i inversió en R+D+i com a elements generadors de llocs de treball de qualitat.\nApostar per un sector d'R+D+i en productes que es puguin reintroduir fàcilment a la cadena productiva.\nFer polítiques públiques transformadores basades en la recerca i la innovació.\nUn fons de reconversió industrial i de foment del cooperativisme basat en la innovació.\nFer de la recerca pública i les universitats un motor de país.\n(No es troba cap menció a l'R+D+i en les 101 propostes del PP de Catalunya, tampoc cap paraula vinculada a la recerca, a la investigació o a la innovació).\nAprovar la llei de la ciència de Catalunya per definir i consolidar el model propi d'R+D+i.\nImpulsar una llei de mecenatge que optimitzi els beneficis fiscals per a filantrops i inversors vinculats a les activitats d'R+D+i.\nEnfortir el sistema R+D+i mitjançant el foment d'accions que en concretin la cooperació.\nFomentar programes d'R+D per a l'aplicació d'energies renovables en els edificis d'habitatges.\nEstablir programes d'R+D+i per a la progressiva substitució de substàncies perilloses en la fabricació de productes.\nPotenciar, facilitar i simplificar l'aplicació del marc d'estímuls fiscals als projectes d'R+D+i de les empreses.\nPosar en marxa el programa CatDigital 2035 per fer de Catalunya un referent mundial digital.\nFacilitar la digitalització i la implantació de les TIC a les empreses, en especial les pimes.\nImpulsar una formació en entorns digitals i TIC en col·laboració amb les empreses, i treballarem amb els Ajuntaments per posar aquesta formació digital a l’abast de tota la població.\nPosarem en marxa un Programa d’Adaptació a les TIC i el teletreball.\nUtilitzar el potencial de les TIC per apropar els consumidors i els productors rurals de Catalunya.\nFomentar un ús adequat i segur de les TIC i les xarxes socials entre les persones joves.\nTransformació digital de les empreses i potenciació de les TIC.\nExpandir el programa Barcelona Digital Talent creant una versió nacional per impulsar la generació i la captació de talent digital als principals nodes TIC més enllà de Barcelona.\nPotenciar les empreses catalanes del sector TIC.\nDonar suport a la configuració del clúster TIC que es troba en fase de creació.\nImpulsar les activitats agràries, agroalimentàries i industrials aprofitant les TIC.\nIntroducció de les TIC en l'activitat comercial.\nLes TIC com a eines transversals de transformació social i d'economia col·laborativa.\nLes TIC a l'abast de tothom.\nUna llei d'organització i digitalització de l'administració de la Generalitat.\nImplantar mesures d'impuls a la digitalització de les cooperatives.\nPla de digitalització específic per al comerç.\nDigitalització de la destinació turística.\nMillorar la cobertura de les TIC en àrees rurals per a formació a distància.\nOferir formacions gratuïtes relacionades amb l'ús de les TIC en dones majors de 45 anys.\nTreballar la digitalització dels ensenyaments.\nDigitalització democràtica en tots els centres educatius.\nTecnologia al servei de les persones avançant cap a l'empoderament digital.\nImpulsar la transformació digital del sector industrial a través de programes específics i amb el suport del Centre Tecnològic de Catalunya.\nPotenciarem accions de promoció digital com trobades empresarials, fires virtuals i marketplace.\nPotenciar els punts TIC com a centres de suport al desenvolupament del teletreball i digitalització de les pimes a tot el territori.\nPromocionar i potenciar el capital humà femení en el sector TIC.\nImpulsar el clúster TIC Turisme.\nAssolir la igualtat efectiva entre dones i homes a través del desplegament del pla dona TIC.\nCrear una estratègia trasnversal a tota la Generalitat per potenciar el pla dona TIC.\nContinuar visibilitzant referents femenins en les TIC.\nExigir una justícia moderna, àgil i eficient amb plena implantació de les TIC.


Divinum – Coq au vin\ncuina d'autor, Divinum, Girona, restaurants\nPublicat per merce domenech el 21 Juny, 2018 21 Juny, 2018\nEns desplacem a la ciutat de Girona per visitar el restaurant Divinum, un lloc de cuina d’autor amb productes de km 0, ambient sofisticat i servei atent.\nLa seva carta no és molt àmplia però tampoc si troba a faltar més menjar ja que tots els seus plats estan elaborats tant al detall que amb una petita selecció podeu viatjar per tota la província de Girona. Com a plat estrella, us recomano el seu filet de vedella de Girona amb foie, poma i Oporto:\nDins la seva carta trobem un espectacular tàrtar de gamba vermella amb safrà, cítrics i gingebre que no hi pot faltar si aneu a fer una visita. Comenceu pel cap … o això és el que ens diuen al restaurant.\nPer fer una mica de mar i muntanya us recomano els seus peus de porc en terrina amb gamba vermella.\nSi us quedeu en gana (que no hi compto) tenen com a postres una carretó de formatges que fa tot el goig però el seu coulant de avellana és excepcional així que no sabria decidir quina és la millor opció.\nHeu d’agafar amb força el restaurant, menjar lent i relaxat ja que els plats necessiten tota l’atenció.\nTipus de menjar: cuina catalana d’autor\nDirecció: Carrer de l’Albereda, 7, 17004 Girona\nEntrada prèvia Bordeaux – Cuina Oberta\nEntrada següent Masala 73


Opinió El búnquer ha caigut\nOpinió 18/06/2019 15:26\nEn aquest context, la secessió de Catalunya ha entrat en un cul de sac. Les guerres d’avui -i el conflicte Catalunya/Espanya encetat l’any 2012 no deixa de ser una guerra- ja no es dirimeixen amb armes convencionals. Els serveis d’intel·ligència, la construcció mediàtica de marcs mentals, el control de les telecomunicacions, el domini del big data, el poder judicial (lawfare)... són els nous camps de batalla.\nDes d’aquesta constatació, “No Surrender”, “Ho tornarem a fer”... són consignes de cara a la galeria, però que no tenen cap recorregut pràctic. Els dos partits independentistes que comparteixen el govern català saben que un altre referèndum –sempre que no sigui pactat amb l’Estat, i això no passarà- és impossible d’organitzar sense la implicació del CTTI, però el búnquer secret ha caigut i ha quedat neutralitzat. Fi del procés.\nCarles Puigdemont independentisme procés\njoan illa Fa 11 mesos\nD'on ha sortit aquest paio? De la facultat de periodisme no crec. Quin bodrio d'article!!!\nJose antonio Fa 11 mesos\nNoi, amb gent com tu no aniriem enlloc. Jo se i molta altre gent sabem el que cal fer, nomes cal proposars'ho. Es el tema economic i es molt fàcil bliquekar-lo.


"Quants pinchers hi ha a la base" i altres subtileses del beisbol | Notícies digerir\n“Quants pinchers hi ha a la base” i altres subtileses del beisbol\nEl beisbol es considera un esport nacional americà. Una característica clau és que la defensa del bàsquet controla la pilota. L’esport és força específic, però les seves regles són fàcils d’entendre. Prou de veure i un partit.\nAprendre a parlar correctament\nUna de les principals idees errònies relacionades amb les regles del bàsquet és “quants pinschers hi ha a la base”. Anem bé i recordem que no hi ha pinschers al bàsquet. Quants pinschers hi ha? Zero Per tant, la resposta correcta a la pregunta de quants pinschers es basen en el bàsquet segons les regles, en principi, no existeix. Hi ha càntirs al bàsquet: aquests són els jugadors que llancen la pilota a l’anomenada casa. La paraula prové de l’anglès pitch – step, height. Si de sobte escoltes: “Quants pinzers hi ha a la base?”, Sapigueu: la persona que no entén que el bàsquet pregunta. Pincher és una raça de gossos i res més.\nConceptes de beisbol\nEl camp de beisbol sembla més aviat un quadrat i es divideix en diverses parts: la base.\nEl beisbol és un joc d’equip amb dos personatges principals: un davanter i un defensor. El paper del defensor el realitza el càntir, que llança la pilota. El davanter realitza el paper del davanter, que es troba a la base i intenta colpejar la pilota. Un cop el batedor colpeja la pilota, pot passar a la base següent i ocupar-la. Aquesta regla funciona si els jugadors de la defensa no aconseguien atrapar la pilota immediatament o agafar i lliurar la pilota a la primera base més ràpidament que l’atacant arriba. El batedor, que ha realitzat un bon cop, es converteix en corredor (corrent). A les seves mans ja no té trossos i es pot moure pel camp.\nAquests són els fonaments més importants sobre els quals descansa tot el bàsquet. L’essència del joc és simple: colpejar la pilota i córrer totes les bases.\nMés desenvolupament del partit\nQuan el batedor va colpejar la pilota i va poder agafar la base, el següent batedor entra al camp. Aquest jugador té exactament la mateixa tasca: colpejar la pilota en la mesura del possible perquè ningú la atrapi. El càntic està intentant llançar la pilota perquè no pogués colpejar. Després que un nou batedor entri al camp, es restableix la puntuació de la “casa”. Hi pot haver tants intents com vulgueu, però hi ha algunes regles:\nSi el servei estava a la zona de vaga i el batedor no podia colpejar la pilota, el davanter obté un cop de vaga. Si el davanter recull tres vagues, s’asseu a la banqueta. D’això se’n diu una vaga. La vaga és un tipus de sortida. La tasca de la defensa és fer tres sortides per a atacar o acabar amb la posada.\nSi el càntir llança la bola fora de la zona de vaga i el batedor no respon (no agita el ratpenat) al terreny de joc, llavors el càntic obté una “bola”. Quan el càntir fa 3 boles, el batedor pot anar fàcilment a la primera base. A això s’anomena base de carrera lliure o lliure.\nEl càntic passa la pilota fora de la zona de vaga i el batedor aconsegueix fer un xut, això no afecta el marcador “a casa” i el joc continua.\nCom es veu la zona de vaga es mostra clarament a la imatge de sota.\nComposició de l’equip de beisbol\nLa composició de l’equip no podrà superar els 25 jugadors.\nQuants càntirs hi ha a l’equip? No hi ha una regla clara en el bàsquet que determini el nombre de jugadors d’un paper determinat. El més important és mantenir un límit de 25 jugadors de bàsquet.\nLa composició de l’equip es divideix en captadors, càntirs, mantega, jardiners. Un capturador és un jugador que està al darrere del batedor i és membre de l’equip de defensa. El càntic és el principal defensor que llança la pilota. Batter: davanter amb un ratpenat a les mans. Fielder és un defensor del camp que intenta agafar la pilota.\nRecordeu que la pregunta de quants “pinschers” hi ha en el bàsquet per les regles no té base? Les bases del bàsquet estan ocupades per campistes que impedeixen que els atacants prenguin el relleu de les bases. Serà difícil per a una persona ignorant respondre quants “pinschers” hi ha a la base i les ressenyes poden ser diferents. La qüestió pot anar a l’argument, però no us preocupeu. És millor seguir aprenent les regles del bàsquet.\nSubtítols de les regles i del transcurs del partit\nComença un partit de beisbol amb un terreny inicial. El primer llançament ho fa sempre l’equip de casa. Un partit de beisbol no té límit. En aquest esport, la reunió es divideix en segments distintius: entrades. Cada entrada conté la defensa i atac de cada equip. L’equip que va aconseguir guanyar més punts guanya. Si després de nou entrades es registra un empat, es designarà una entrada addicional en què les regles no canvien.\nQuan el batedor aconsegueix fer un cop fort i immediatament prendre una segona base per això, es diu doble. Triple també és possible: això és si el batedor aconsegueix agafar la tercera base en un cop. Un batedor que pren una base després d’un cop se li dóna una sola.\nSi el càntir colpeja el batedor amb la pilota, es denomina cop de toc o error. En aquest cas, el batedor té dret a una base gratuïta.\nUn equip pot tenir un nombre il·limitat de jugadors a cada base. El més important és tenir temps per arribar a la “casa”.\nEl beisbol és la llar del batedor. També hi ha catcher i imperi. Ampair és un jutge que supervisa la zona de vaga i pren les decisions oportunes.\nEl batedor que ha tirat la pilota fora del terreny de joc de la pilota rep el dret a passar lliurement totes les bases. Si a més d’ell no hi ha jugadors que ocupin la base, es tracta d’un home run en solitari. En el cas de bases ocupades, la tasca domèstica es denomina doble o triple home run.


Felip Puig lamenta que l'Ajuntament de Barce... - Govern.cat\nFelip Puig lamenta que l'Ajuntament de Barcelona distorsioni la realitat en benefici dels interessos electorals del PSC.\nquery_builder 20 maig 2003 20:27\nEl conseller de Política Territorial i Obres Públiques, Felip Puig, ha rebutjat les acusacions que l’Ajuntament de Barcelona ha fet públiques aquesta tarda acusant la Generalitat de Catalunya d’impedir la constitució del Consorci d’Alta Velocitat de Barcelona i les emmarca dins del nerviosisme propi de la campanya electoral.\nEl Departament de Política Territorial i Obres Públiques recorda que l’Ajuntament de Barcelona va negociar unilateralment amb el Ministeri de Foment l’arribada del TGV a la ciutat, mostrant una clara deslleialtat institucional. Fins un any després de l’inici d’aquestes negociacions, Ministeri i Ajuntament no van voler reconèixer, davant les dificultats urbanístiques que representaven les operacions de Sants i la Sagrera, que sense la participació de la Generalitat era impossible trobar una solució. Si des del primer moment s’hagués comptat amb la participació de l’administració catalana, que és la competent en matèria d’urbanisme, aquest Consorci a hores d’ara ja estaria constituït.\nEn tot cas, la Generalitat de Catalunya es referma amb el compromís d’impulsar decididament els organismes necessaris perquè l’arribada del TGV a Barcelona es faci en les millors garanties i el més aviat possible.\nLa data del 21 de maig en cap moment era una data tancada , com vol fer creure l’Ajuntament de Barcelona, sinó una proposta que el Ministeri va consultar a les administracions implicades la setmana passada. Donat que la data proposada pel Ministeri no s’ajustava a les possibilitats d’agenda dels representants de la Generalitat en aquest Consorci, l’administració catalana ja va demanar en el seu moment la modificació d’aquesta proposta.\nQue aquest fet sense transcendència s’aprofiti per part de l’Ajuntament de Barcelona com a arma electoral demostra el nerviosisme que impera en l’actual govern socialista de la capital catalana.


Turó d'en Mota i Recaredo Tribut, els més ben valorats per Parker | Recaredo\nTuró d’en Mota i Recaredo Tribut, els més ben valorats per Parker\nLa revista nord-americana The Wine Advocate-Robert Parker ha atorgat 97 punts a Recaredo Segona Plenitud 1996 · 20 anys de criança, pertanyent a la col·lecció privada de Recaredo que, amb aquesta puntuació, se situa com el vi escumós més ben valorat de tot l’Estat. Luis Gutiérrez, tastador oficial de la prestigiosa capçalera, assegura que la complexitat i autenticitat d’aquest vi el converteix en un dels millors vins escumosos d’Espanya que ell ha tastat.\nRecaredo Segona Plenitud 1996 rendeix tribut a la passió i vitalitat de Josep i Antoni Mata, segona generació de la família Recaredo: un homenatge a dos elaboradors bolcats amb la feina durant més de sis dècades, que obliden el rellotge i el pas del temps per fer brollar, amb discreció, humilitat i sacrifici, els fruits de la vocació més absoluta. A la vegada, aquest vi és un tribut al temps, amb una criança superior als 20 anys. Segona Plenitud, d’edició molt limitada, veurà la llum el proper octubre de 2018.\nEnguany, el Turó d’en Mota 2004 també s’erigeix amb una excel·lent valoració per la guia Parker, amb 96+ punts. Luis Gutiérrez el descriu com un vi “subtil i elegant, complex, fresc, harmònic i molt ben integrat” i assenyala que es tracta d’una de les millors collites d’aquest vi escumós.\nA ambdues valoracions, cal sumar-hi els molts bons resultats de Recaredo Reserva Particular (95 punts), Recaredo Serral del Vell 2008 (94 punts), Recaredo Subtil 2011 (93 punts) i Recaredo Terrers 2013 (92 punts), tots presents al capdavant de la llista.\nConsulta aquí les puntuacions de tots els vins catalans publicats a la Guia Parker 2018.\nDóna un cop d’ull als comentaris de Luis Gutiérrez sobre els vins de Recaredo puntuats a la llista 2018.


La tranquil·litat a l'estació de tren de Lleida contrasta amb les aglomeracions a les entrades i sortides per carretera - TOTLLEIDA\nControl dels Mossos d'Esquadra a l'estació de tren de Lleida, Imatge del 5 de juliol de 2020. Foto. LAURA CORTÉS\nLa Guàrdia Urbana recorre els carrers de la ciutat per controlar que tothom dugui mascareta i evitar multituds\nControl dels Mossos d’Esquadra a l’estació de tren de Lleida, Imatge del 5 de juliol de 2020. Foto. LAURA CORTÉS\nACN Lleida .- La tranquil·litat a l’estació de tren de Lleida aquest diumenge contrasta amb les aglomeracions a les entrades i sortides de la ciutat per carretera. Les cues són constants a l’N-230 a l’altura de Torrefarrera (Segrià) per enllaçar amb l’A-2 i també a l’encreuament de l’A-22 amb l’A-2 que uneix Lleida amb Osca i Saragossa. En canvi, els pocs passatgers que aquest matí han arribat o sortit de Lleida amb tren no s’han trobat gentades. Això sí, els Mossos d’Esquadra, que tenien delimitada amb tanques l’entrada, controlaven els motius dels desplaçaments. La Guàrdia Urbana, per la seva banda, ha estat recorrent els carrers de la ciutat per controlar que es compleixin les recomanacions com ara dur mascareta i evitar multituds.


La Via Augusta tindrà dos carrils menys fins al setembre per unes obres de FGC\nLa mesura afectarà el tram de la Via Augusta entre els carrers Modolell i Calvet\nTram de la Via Augusta © Google Maps\nLa construcció d’un pou d’accés al túnel de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, entre les estacions de Muntaner i la Bonanova, obligarà a tallar dos carrils de la Via Augusta (un per cada sentit) entre el dilluns 20 de juliol i el 10 de setembre. Aquesta reducció de sis a quatre carrils afectarà el tram entre els carrers Modolell i Calvet.\nTot i que el pou és una construcció soterrada, es requereixen treballs de superfície per a l’execució de micropilons, l’extracció de terres, la introducció d’infraestructures i la reposició de serveis afectats. Això també afectarà l’ocupació de la vorera muntanya de la Via Augusta a l’altura del carrer de Vallmajor, mantenint un itinerari de vianants.\nLes obres de FGC en aquest punt soterrat de la ciutat està previst que acabin el març del 2021.


Llançà condemna la polèmica celebració de l'ascens - Diari de Girona\nLlançà condemna la polèmica celebració de l'ascens\nL'Ajuntament obrirà un expedient informatiu al club per festejar la fita amb una «stripper» al camp municipal\nacn/ddg 01.06.2019 | 00:45\nLlançà condemna la polèmica celebració de l'ascens Diari de Girona\nL'Ajuntament de Llançà va condemnar l'actuació d'una stripper durant la celebració de l'ascens a Segona Catalana i obrirà un expedient informatiu al club de futbol. Els grups municipals van acordar la decisió en una junta de portaveus extraordinària, en la qual també van anunciar que faran campanyes de sensibilització per intentar revertir la mala imatge que s'ha projectat de l'equip i del municipi a l'exterior. L'alcalde en funcions, Pere Vila, va dir que arran de l'expedient es crearà una comissió amb tots els partits polítics en què es demanaran explicacions dels fets per dirimir responsabilitats. «Tots els grups estarem defensant els drets i ajudant el club en aquest moment de transició», va remarcar Vila, en referència a la dimissió del president i del secretari de l'equip. Per la seva banda, els jugadors van elaborar un nou comunicat per rebutjar els fets i afirmar també que no comparteixen ni creuen que «una celebració d'ascens ni de qualsevol tipus s'hagi d'involucrar amb la cosificació de la dona».\nCondemna enèrgica de tots els grups amb representació a l'Ajuntament de Llançà (PDeCAT, ERC, PSC i APL) a l'actuació d'una stripper al camp de futbol del municipi. La junta de portaveus extraordinària que es va celebrar ahir al matí al consistori va acordar rebutjar uns fets que van qualificar com a «lamentables» i també va obrir un expedient informatiu al club esportiu. «Segurament és la notícia més trista que ens ha passat com a poble en molts anys», va dir Vila, alcalde en funcions. Va assegurar, a més, que defensarà els drets «d'aquells a qui a vegades no es protegeix» i que ajudarà el club «en aquest moment de transició». «És un equip que ens estimem i que enguany celebra el seu centenari», va remarcar. De la seva banda, els jugadors van recordar que alguns d'ells ja van «verbalitzar» el que pensaven i es van «allunyar» de la situació en no estar-hi d'acord.\nPalamós reparteix 1.500 mascaretes adaptades als petits.\nFrancisco Gil situa la seva segona novel·la a Peratallada.\nEls professionals de primària de Girona "suspenen" la previsió de Salut en la segona onada de covid-19\nEl mercat de filatèlia i col·leccionisme de Girona torna aquest cap de setmana


Em declaro completament carnívor també, però dono fe de que he menjat en un vegetarià, no aquest, i que també em va sorprendre molt gratament. Suposo que tenim la idea que hi anirem i ens trobarem un plat de bledes a davant, i no és així, la veritat és que s'hi pot menjar la mar de bé. Girona em queda una mica lluny per anar a sopar, però ja ho tindré en compte.\n15 de febrer de 2011 a les 7:54\nBona alternativa, Garbi; segur que gaudiríeu.\n15 de febrer de 2011 a les 8:18\nA mi no em desagraden els vegetarians, ja he anat a uns quants a Barcelona. A l'Amaranta de Girona no he estat mai però segur que mi perdré algun dia. Gràcies per la recomanació.\n15 de febrer de 2011 a les 9:03\nHe de reconèixer que també sóc carnívora, però m'encanten els vegetarians.\nMolt bon dia, Garbi!\n15 de febrer de 2011 a les 9:08\nDoncs jo també sóc vegetariana, però no sovintejo restaurants, per altres raons. Bàsicament el temps i la manca de cangurs. De totes maneres, als restaurants que serveixen de tot (el meu marit és carnívor), acostumo a trobar coses sense carn.\n15 de febrer de 2011 a les 9:44\nUna molt bona reflexió, Garbi! Ets tolerant i això és fantàstic! El món seria molt més feliç si tothom seriem tolerants a un al altre.\n15 de febrer de 2011 a les 9:49\nCom tot en aquesta vida és qüestió de provar-ho.\n15 de febrer de 2011 a les 10:52\nGràcies per la recomanació. Reconec que a vegades em fan mandra els vegetarians per total desconeixement...\n15 de febrer de 2011 a les 11:24\nApuntat per quan faci una escapada per terres gironines.\nJo no sóc molt de vegetarians, però, què coi! en la novetat i la varietat està la salseta de la vida!\n15 de febrer de 2011 a les 12:09\nUn altre carnívor convençut que creu que a taula (com a d'altres llocs) s'ha de cercar una certa varietat de plats que per més que no siguin els grans favorits no deixen de ser una aposta per la diversitat d'allò més plaent.\n15 de febrer de 2011 a les 12:52\nEls 'detotívors' tenim la gran sort de poder entrar en qualsevol restaurants i no passar gana, o sigui que si un dia toca vegetarià no passa res :)\n15 de febrer de 2011 a les 13:05\nsóc també molt carnívora, però m'has fet agafar una gana...\n15 de febrer de 2011 a les 13:55\nBon suggeriment . Me l'apunto tot i que no soc gaire d'algues i verd, jo ( tot i que tampoc soc carnívora 100%).\n15 de febrer de 2011 a les 17:51\nNomés he anat un cop a un vegetarià i no va estar malament. Tampoc n'esperava res i en vaig sortir també satisfet. Ara bé, l'ambient d'espelmes no hi era!\n15 de febrer de 2011 a les 22:23\nrés, haurem de pujar a Girona a provar-lo!!! nyam nyam!!!\n16 de febrer de 2011 a les 0:24\nJo sóc totalment omnívora, però més vegetariana que no pas carnívora, això també ho dic!\nMe l'apunto! Gràcies garbí!\n16 de febrer de 2011 a les 15:04\nAls vegetarians, a part de gaudir de dinars exquisits, sempre hi descobreixes coses noves! M'encanten!\n16 de febrer de 2011 a les 23:18\nM'agrada molt la carn i els vegetarians també...de fet, el que més m'agrada és sopar fora de casa, siga on siga :P\n16 de febrer de 2011 a les 23:48\nUfff... el tindrem en compte si algun dia no trobem cap més restaurant obert...\nA no sé que vingui la meva sogre que és més d'aquest estil.\nSom molt carnivors nosaltres! jejeje\n23 de febrer de 2011 a les 15:12


Joc Joc de vestir - Joc online per jugar gratis\nJoc Joc de vestir\nVesteix a aquesta noia segons cada ocasió\nEtiquetes: de vestir (23) nenes (238) infantils (147) bellesa (10) vestir (30) roba (20) moda (21) decorar (9) decoració (7) ratolí (325) nenes (213)\nMés jocs semblants a Joc de vestir\nJocs relacionats amb Joc de vestir\nés un joc online per jugar gratis. No has de descarregar res, ni instal·lar res, perquè Joc de vestir és un joc en html5 per jugar des del navegador.\nSegur que et preguntes, com es juga a Joc de vestir, doncs bé, aqui tens les instruccions: Es juga amb el ratolí. I hem provat el joc per tú i et podem explicar de va el joc. Vesteix com vulguis a aquesta noia.\nEl joc Joc de vestir


Gramophone Hostel Plovdiv Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n36 Knyaz Alexandar I Str., Plovdiv Centre, Plovdiv, Bulgària, 4000 - Veure al mapa\n"+ Staff is very friendly. Dani is great young buddy, they do..."\nGramophone Hostel, ubicat a Afores de Plovdiv, Plovdiv, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Gramophone Hostel, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de bugaderia, bar, botigues a l'hotel, àrea de TV/saló compartit.\nL'ambient de Gramophone Hostel es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gramophone Hostel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Plovdiv.\nTots els tipus de viatgers (116) Parelles (29) Viatgers en solitari (49) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (1) Grups (33)


Holiday home Castell De Castelltercol Castelltercol Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Castelltercol, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Castell De Castelltercol, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Castelltercol. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses camp de golf (a 3 km), jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Holiday home Castell De Castelltercol és una elecció inteligents per a viatgers a Castelltercol, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


La fundació – Societat Catalana de Comunicació\nLa primera reunió formal d’autoconstitució de la Gestora que havia de promoure la creació de la Societat Catalana de Comunicació (SCC) va tenir lloc a la seu de l’Institut d’Estudis Catalans (IEC) el dia 9 d’abril de 1984. La Junta Gestora era integrada per Lluís Bassets, Jordi Berrio, Josep Maria Casasús, Josep Gifreu, Jaume Guillamet, Miquel de Moragas, Joaquim Romaguera i Ernest Udina; Josep Gifreu en fou nomenat secretari.\nLa composició de la Junta s’havia decidit en una reunió més àmplia, tinguda també el mateix dia a l’IEC, del grup promotor de l’esmentada societat, que comprenia, a més de les persones mencionades, Josep Maria Figueres, Antoni Garriga, Ignasi González, Romà Gubern, Josep Maria Huertas, Josep Maria Muntaner, Emili Prado, Maria Josep Recoder i Enric Saperas.\nAquestes dues reunions formals significaven el primer pas del procediment a seguir per a la sol·licitud de creació al si de l’IEC d’una filial de la seva Secció de Filosofia i Ciències Socials que agrupés els investigadors catalans en comunicació social. Era el final d’una primera etapa embrionària.\nLa iniciativa de crear alguna entitat associativa dedicada a l’estudi i a la promoció de la investigació en aquest camp havia estat ja llançada feia anys, i especialment en ocasió del I Congrés de Periodistes Catalans (1978). La idea no acabà de madurar, malgrat l’interès demostrat des de diferents sectors. A finals de 1983, vist l’interès que l’IEC havia demostrat – especialment gràcies a la bona acollida de Josep Maria Muntaner i Pascual – envers l’àrea de la comunicació (iniciant la promoció d’una línia de recerca sobre Comunicació, llengua i cultura a Catalunya, dirigida pel qui signa), vaig suggerir a alguns col·legues professors i periodistes la possibilitat de plantejar la creació d’aquella entitat com a filial de l’IEC per obviar les dificultats de cobertura jurídica i de disposició de locals i de recursos econòmics. Després de desestimar unes primeres propostes de constitució d’una associació civil i de comprovar la bona disposició de l’IEC, el nucli informal de promotors (bàsicament, els de la Junta Gestora) va decidir de tirar endavant la via de l’IEC, tot ampliant el grup promotor; aquest va ésser més tard el grup de membres fundadors de la SCC.\nLa primera reunió formal del grup promotor va prendre quatre acords: iniciar els tràmits per a sol·licitar a l’IEC la creació d’una filial amb el nom de Societat Catalana de Comunicació i decidir la composició definitiva del grup fundador (que incloïa, a més dels mencionats abans, Josep Maria Baget, Josep Maria Cadena, Antoni Esteve, Rosario de Mateo, Antoni Mercader, Josep Maria Muntaner, Manuel Parés, Jordi Pericot, Xavier Roig, Lluís Solà, Sebastià Serrano, Ivan Tubau i Manuel Vázquez Montalbán); aprovar a grans trets el projecte d’Estatuts de la SCC; nomenar la Junta Gestora i encarregar-li la convocatòria d’una nova reunió del grup fundador que aprovés el projecte d’Estatuts i un esborrany de Reglament intern.\nEl mateix 9 d’abril, la Gestora va aprovar tres acords: encarregar a Miquel de Moragas una breu Memòria sobre la Recerca en Comunicació per a adjuntar-la a la sol·licitud de tramitació de la SCC a l’IEC, afirmar la representativitat del grup promotor i proposar els requisits en el futur Reglament per a l’admissió de nous membres, i establir la quota mensual per als socis.\nEn data de 4 de juny de 1984, la Gestora presentà al president de l’IEC la sol·licitud formal per a la constitució de la SCC com a filial de la Secció de Filosofia i Ciències Socials. S’hi adjuntaven la llista dels fundadors, el projecte d’Estatuts de la SCC i un document titulat “Raó de ser de d’una associació per a la recerca, la divulgació i l’animació dels debat polític sobre comunicació social”.\nDurant l’estiu de 1984, la Gestora acabà de perfilar i discutir els continguts del projecte de Reglament intern de la futura SCC. Ho hi hagué més novetats de consideració fins al cap d’un any.\nEfectivament, la decisió definitiva de l’IEC sobre la sol·licitud de la Gestora no es prengué fins el novembre de 1985. En data d’11 de novembre de 1985, una comunicació per carta del president de l’IEC al secretari de la Gestora notificava la resolució positiva en aquests termes: “Em plau comunicar-vos que el darrer Ple de l’Institut d’Estudis Catalans acordà per unanimitat d’acceptar com a Societat filial de l’Institut la nova Societat Catalana de Comunicació adscrita a la Secció de Filosofia i Ciències Socials, i n’aprovà els Estatuts segons el projecte presentat. Acordà també de designar el senyor Josep Maria Muntaner i Pascual delegat de l’Institut a aquesta Societat filial.\n“L’Institut espera de la Societat Catalana de Comunicació una activitat intensa i eficaç al servei del nostre país. Atentament, Enric Casassas, president.”\nEn vista d’aquesta notificació, la Junta Gestora va decidir procedir a la constitució formal de la Societat d’acord amb els Estatuts aprovats convocant una primera reunió per a acordar el procediment d’elecció de la primera Junta de Govern, i una segona per a efectuar-ne l’elecció. Així, la SCC quedà formalment constituïda en la reunió del 2 de desembre de 1985, en què s’aprovà també el procediment a seguir per a l’elecció de la Junta de Govern; després d’un ampli debat, s’arribà a l’acord de proposar a la Junta Gestora que acceptés de formar candidatura amb la inclusió d’alguns sectors poc representats. Quinze dies desprès, el 16 de desembre de 1985, es procedí a l’elecció de la primera Junta: el secretari de la Gestora demanà que es fessin públiques les candidatures i, tal com s’havia recomanat en la reunió anterior, només es presentà una sola candidatura integrada bàsicament pels membres de la Gestora i presidida per Miquel de Moragas; els altres membres eren Josep Maria Casasús (vicepresident), Jordi Berrio (secretari), Jordi Pericot (tresorer) i tres vocals: Josep Gifreu, Jaume Guillamet i Sebastià Serrano. La votació dels vint-i-dos membres presents donà el resultat següent: dinou vots favorables i tres en blanc. Havia quedat constituïda la primera Junta de Govern i començava una primera etapa d’actuació de la nova filial de l’IEC i primera associació catalana d’investigadors de la comunicació social.


Espais d’exposicions – AFOCER\nSala 22 Ateneu de Cerdanyola\nSala d’exposicions que es troba dins l’Ateneu de Cerdanyola. Fa uns 100 m2 i hi cap una exposició de 50 fotografies màxim, distribuides en 4 parets. És oberta de dilluns a dissabte a l’horari de l’Ateneu. La sala és utilitzada per totes les entitats de Cerdanyola.\nIndústria 38-40, Cerdanyola\nVestíbul Ateneu de Cerdanyola\nEspais d’exposicions que es troba al vestíbul de l’Ateneu i és d’ús exclussiu d’Afocer. S’hi exposen tot l’any les fotogafies dels concursos socials i les exposicions de les persones associades d’Afocer. Hi caben de 10 a 14 fotografies.\nSala Elisa Arimany, Biblioteca Central de Cerdanyola\nSala d’Exposicions annexa a la Biblioteca Central de Cerdanyola. Fa uns 60 m2 i hi caben unes 40 fotografies. La sala està destinada a exposar obres de les entitats i artistes locals, durant tot l’any.\nPlaça Enric Granados 1, Cerdanyola\nCentre Cultural de Ripollet – Sala 1\nSala d’exposicions del Centre cultural de Ripollet, situada a la planta baixa. Fa uns 80 m2 i té una cabuda per unes 50 fotogràfies. És utilitzada per tot tipus d’exposicions, tant de les entitats i artistes locals com d’externes. Afocer hi exposa 1 o 2 cops a l’any.\nCentre Cultural de Ripollet – Sala d’Art\nSala d’exposicions del Centre Cultural de Ripollet, situada a la primera planta. Fa uns 70 m2 i s’hi poden exposar unes 40 fotografies. Sala on s’hi fan exposicions tant d’entitats i artistes locals com d’externes. Afocer hi fa una exposició a l’any.\nEspai per exposar situat a la sala de lectura de la Biblioteca de Ripollet. Les fotografies es mostren en uns plafons mòbils i hi caben unes 18-20 fotografies. Hi exposen les entitats fotogràfiques de Ripollet durant tot l’any. Afocer n’hi exposa 3 o 4 mesos a l’any.\nCarretera de l’Estació 40, Ripollet


La Pizarra de Raimunda atorga els premis col·laboradors en un acte proper i emotiu\nCom ja és tradicional en aquestes dates des de fa més d’una dècada, La Pizarra de Raimunda, entitat de dones molt arrelada a Sant Martí, ha celebrat la cerimònia de lliurament dels seus premis anuals: Els Premis Col·laboradors 2015. El lliurament dels guardons coincideix amb l’aniversari de l’Associació, que aquest dilluns 16 de març, celebrava el seu XV aniversari. I tal com explicava la seva presidentaRaimunda Pámpols, “mai haurien imaginat un creixement tant gran de l’entitat, en quantitat i qualitat. Som moltes i serem moltes més”. I va explicar emocionada que “a la Pizarra vam començar un grup de dones solidari, con ganes de fer coses, però molt reduït… i com en la historia de la gavina que no podia volar, a poc a poc, i amb molt d’esforç i il·lusió hem remuntat juntes el vol”.\nLa sala estava adornada amb una gran tela blanca a l’escenari, i en taula, on havien escrits el noms de 15o dones que havien viscut a les barraques. El mural ho van fer, Juan Navarro y Fran Cortés. En las columnes de la sala d’actes també hi havien fotos recordatories. Abans de que s’iniciés la tertúlia es va passar un documental sobre el barraquisme realitzat per El Periódico de Catalunya, en la que una de les protagonistes era la mateixa Carme Gómez, que havia viscut a les barraques de la Perona.\nEntre la llista de premiats cal destacar:\n* Premi per Sonia Salmerón, professora de flamenco , que va realitzar un taller molt recordat per les sòcies. I com no podia recollir el premi, perquè està treballant a Roma, es va passar un vídeo amb les seves paraules, i el seu pare va recollir en guardó\n* Es van premiar a les 3 professores de les sessions de Reiki que van realitzar per a les participants convocades per l’associació..\n* El premi al Coratge es va donar a l’avia Ye Ye del Carmel.\n* Juan Fernández va recollir el premi a La Salut, per la seva xerrada sobre la hepatitis C, i per la seva lluita contra aquesta enfermetat .\n* Isabel Martí va recollir el Premi a la sòcia més estimada.\n* Mercedes Ledesma va rebre el guardò de la Solidaritat per la seva feina al front d ela Xarxa Comunitaria Verneda-Sant Martí.\n* També es va donar un premi a tres pares de l’associació de pares separats APFS en Catalunya, que han lluitat per poder compartir la custodia dels seus fills.\nQuan va finalitzar l’acte es va oferir un Refrigeri de solidaritat donat por la Cafetería Panadería Iaia Anita.\n(*) La Pizarra de Raimunda és una entitat creada per assessorar, potenciar i empoderar les dones més especialment sensibles a l’exclusió i la desinformació, aquelles que tenen edats d’entre els 40 i els 70 anys. És doncs, un projecte creat per dones i adreçat a dones.\nRevetlles de Sant Joan i Sant Pere a Sant Martí (0)


Tenir o no tenir fills | elCugatenc\nEn el Festival Dona i Cinema, Maxine Trump s'ho planteja a través de la investigació audiovisual anomenada "To kid or not to kid".\nLa Maxine, una dona que arriba als 40, amb un procés professional brillant, s'ho rumia per primer cop amb aquest treball. En ell analitza les pressions socials i familiars que reben les dones sense fills. Es posa ella mateixa en el centre del documental, amb els seus dubtes i les seves reflexions. La seva recerca no parteix del fet que li agradin o no els fills, sinó de les dificultats que tindrà en la seva vida professional i el fet que vivim en un món superpoblat.\nDiu que la raó d'aquest film-recerca és la de visualitzar l'estigmatització de la dona que no vol tenir fills. Afirma que actualment, entre un 20% i un 25% de la gent no té fills per voluntat pròpia.\nLes reaccions han estat diverses. Associacions com The Not Mum i moltes parelles angoixades i amb sentiment de culpa, l'han felicitat pel treball. En canvi, ha despertat l'odi de gent contrària a la no maternitat. Inclús, per internet, algun cretí escrivia, tot comentant el documental "Si no et vols reproduir, posats a fer, podries matar-te, ja que no tens cap raó per viure".\nEl papa Francesc comentava que "No tenir fills és una opció egoista". Sobta que un papa tan suposadament progre digui això. Posats a veure egoisme podríem dir, més egoisme hi ha en els rics assedegats de diners a costa de més pobres; més egoistes són els bancs que juguen amb els nostres diners; més egoisme hi ha en un polític corrupte que fa servir el poder per enriquir-se...\nI és que, les religions, totes les religions i la societat també, han estat cruels amb la dona. Les han adoctrinades per a ser mares, obviant inclús el seu dret a realitzar-se com a persones.\nFa uns anys, una companya meva de feina em deia "Rafa, els fills és el més important a la vida." Li vaig respondre que, no. Que els fills era una de les coses importants de la vida.\nLes persones, home i dona, tenen el dret i el deure de realitzar-se durant la seva vida. Fer una activitat útil, beneficiosa per a la gent que ens envolta. Si la teva activitat ajuda els altres, t'ajuda a tu també.\nSi no, per què coi hem vingut al món?


Socialistes del Camp de Tarragona: EL PSC RECRIMINA QUE ALBERT ABELLÓ NO HAGI FET EFECTIVA LA SEVA DIMISSIÓ DE LA CAMBRA DE COMERÇ EN ENTRAR EN POLÍTICA\nEL PSC RECRIMINA QUE ALBERT ABELLÓ NO HAGI FET EFECTIVA LA SEVA DIMISSIÓ DE LA CAMBRA DE COMERÇ EN ENTRAR EN POLÍTICA\nLa portaveu de la comissió executiva de l’agrupació socialista de Tarragona, Sandra Ramos, en relació a la presentació de la dimissió efectuada pel fins ara president de la Cambra de Comerç de la ciutat, ha lamentat avui que “aquesta dimissió no s’hagi realitzat amb caràcter immediat un cop el senyor Abelló va decidir acceptar la proposta de Barcelona en el sentit que encapçalés la candidatura de CiU a Tarragona.”\nSegons la portaveu dels socialistes tarragonins “el senyor Abelló ha estat utilitzant la Cambra de Comerç en interès i benefici propi, tal i com ha estat públic i notori, ja que ha utilitzat tant l’edifici com els mitjans materials i humans de l’ens cameral per aquesta campanya de promoció política.”\nAixí mateix, com a conseqüència d’això, el PSC considera que és imprescindible realitzar i fer pública una auditoria dels estudis, informes i contractes que hagi realitzat o pagat la Cambra de Comerç, així com conèixer quina ha estat la seva utilitat pràctica. D’aquesta manera el conjunt de la ciutadania podria conèixer si aquests treballs i documents van formar part de la seva campanya de promoció personal a la candidatura política. De tot això, en tenim un clar exemple, com és l’últim informe fet públic sobre l’aparcament a Tarragona, el qual estava clarament dirigit a promocionar la candidatura personal del senyor Abelló. “Amb tot, les conclusions que es poden extreure d’aquest estudi és que pretenia ser candidat a l’alcaldia de Reus, més que no pas de Tarragona.”\n“Queda clar, doncs, que el senyor Abelló ha fet una constant utilització de la Cambra de Comerç amb finalitats polítiques, i això és inadmissible perquè la Cambra no és patrimoni del senyor Abelló, sinó que és una entitat de dret públic i com a tal hauria de ser model de transparència i d’imparcialitat.”\nFinalment, “des del PSC ens congratulem que el senyor Abelló hagi pogut alliberar i assumir d’una vegada la seva vocació política ja que per a nosaltres aquesta és una funció noble, cívica i d’interès ciutadà, malgrat que ell opini que l’activitat dels polítics és denigrant i vergonyosa. Ara bé, un cop constatat que s’ha decidit a fer el pas per entrar en el món de la política, voldríem suggerir-li un canvi en la seva actitud i conducta públiques. Nosaltres considerem que aquestes han d’estar orientades a la veritat, el servei públic, a la transparència i al treball en comú i per al conjunt de la ciutadania i, de pas, per a què no adopti conductes impròpies que el portin a destacar en la seva activitat política per la mentida.”\nEn aquest sentit, Sandra Ramos ha recordat que en la seva encara curta etapa com a polític al senyor Abelló ja se li poden comptabilitzar tres mentides públiques: primer va dir que no entraria en política, després va dir que no es presentaria sense comptar amb el suport de Victòria Forns (quan finalment es va acabar enfrontant amb la senyora Forns per encapçalar la llista) i, finalment i segons sembla, malgrat que va assegurar que en la seva llista no hi haurà ningú amb passat en la funció pública en breu es coneixerà aquesta llista i podrem comprovar si Albert Abelló ha sumat la seva tercera mentida consecutiva com a candidat de CiU.\nPublicat per Diputats Socialistes Camp de Tarragona a les 9:36


Gobierno versus Govern\nAlmenys 18 intoxicats per un incendi a Juneda (Més informació)\nActualitzada 14/08/2017 a les 09:56\n© Gobierno versus Govern\nCosta entendre’l, però el Govern central no té ni idea, a aquestes altures, quan falten 47 dies per al que sigui que acabi passant en la jornada del referèndum català, sobre què pensa fer el Govern que presideix Puigdemont. Ni idea. Què es prepara al Parlament a partir d’aquest dimecres? Hi haurà per fi una sorpresa i la Mesa acceptarà a tràmit aquesta llei del referèndum que, en aquests moments, no figura a l’ordre del dia? Tot pot ser, perquè tot indica que la Generalitat juga a despistar amb Madrid.\nResulta, d’aquesta manera, difícil precisar el calendari per a les properes sis setmanes i mitja, que és el que ens separa d’aquest potencial xoc de trens si Puigdemont porta endavant la promesa –que haurà de fer-ho, encara que sap que la cosa acabarà malament– d’anar a les urnes perquè els catalans diguin si volen o no separar-se d’Espanya.\nEl que passa és que hi ha indicis que ell també està molt preocupat: ignora el que pensa fer sobre això, en concret i més enllà d’acudir al Constitucional, el Govern central. Em diuen que Puigdemont creu que Rajoy té un as secret a la màniga. I Rajoy sap manejar la informació, com va quedar evident en el cas Pujol. Hi ha dossiers explosius flotant per l’aire? I si n’hi ha, serviran per enfonsar el referèndum? Forçosament ho hem de veure aviat.\nLa sensació és que qualsevol cosa pot passar amb un Govern i un Parlament que fins i tot amaguen el veritable abast i propòsits de les lleis de desconnexió que hauran de tramitar-se al Parlament, sense que se sàpiga quan. Per no saber, ni tan sols no sabem quan podria ser cridada la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, a declarar per presumpta desobediència al Constitucional, i aquell dia sí que es registrarà una mobilització independentista.\nI posats a fer calendaris, per a la Diada no falta ni un mes. És això significatiu? El que és significatiu és que Catalunya cada dia s’endeuta més, que l’ambient polític no pot estar més enrarit i que cal constatar el fracàs d’aquella operació Diàleg, que tan il·lusionats va fer sentir-nos a alguns. Ja saben: dimecres entrem a la recta final. Quaranta-cinc dies ens separaran d’una meta a la qual, sospito, ningú no vol arribar, però quin remei.\nAlmenys 18 intoxicats per un incendi en un edifici a Juneda\n3.Intervenen productes falsificats de telefonia mòbil en tres botigues de Lleida\n4.Presenten una poma en forma de rosca de xocolata\n5.Detingut a Lleida per un 'narcosubmarí' a Galícia\n9.Arabell i Terraferma asseguren que Educació els renova el concert a Primària sis anys\n10.La consellera surt ara en defensa de l'“excel·lent” qualitat de la fruita de Lleida\n1. Almenys 18 intoxicats per un incendi en un edifici a Juneda\n2. Jordà reitera que els productors catalans "fan la millor fruita"\n3. Tres morts i quatre ferits en una col·lisió a Casp\n4. Santi Vila presenta les escriptures de casa seva al jutjat d'Osca per fer front a la...\n5. Busquen una dona de 67 anys desapareguda a Saidí\n6. ERC critica la visita de Budó a l'ignorar els edils de Tàrrega\n7. Dos ferits en una col·lisió a l'N-240\n8. L'Exèrcit insisteix a participar en la fira de FP malgrat el veto\n9. Set candidats per a 3 llocs per Lleida al congrés de Cs