La Guàrdia Urbana de Tarragona manté el setge contra el 'botellons' de cap de setmana\nDes que va acabar l'estat de l’estat d’alarma s’han tramitat 123 denúncies relacionades amb aquesta pràctica\nper Antonio Ramos Llauradó 11/06/2021 16:24h\nLa Guàrdia Urbana de Tarragona manté un dispositiu especial per tal de prevenir i dispersar aquelles persones que realitzen 'botellons' incomplint les ordenances municipals i les mesures sanitàries anti-Covid en vigor. En aquest sentit, el conseller de Seguretat, Manel Castaño, ha explicat que «aquest esforç té un doble objectiu, d’una banda que es compleixin les mesures sanitàries i municipals i de l’altra contribuir al descans dels veïns».\n🗣La Guàrdia Urbana realitza un dispositiu especial per tal de prevenir i dispersar aquelles persones que realitzen botellots incomplint les ordenances municipals.\n👉Des de la fi de l’estat d’alarma s’han tramitat 123 denúncies.\n📷Manel R. Granell\n— Ajuntament Tarragona (@TGNAjuntament) June 11, 2021\nDes que es va posar punt final a l'estat d'alarma, la Guàrdia Urbana de Tarragona ha dut a terme 81 dispositius planificats, de caràcter preventiu, amb presència policial uniformada i control d’accessos a alguns espais públics. Així mateix, també s'han fet 56 actuacions a requeriment de veïns, tramitant-se 123 denúncies, 78 de les quals per consum i tinença d’estupefaents i 48 per consum d’alcohol.\nPel que fa a l'incompliment de mesures anti-Covid, s'ha interposat 32 denúncies.\nLes actuacions de la Guàrdia Urbana per districtes\nDurant el cap de setmana, la policia tarragonina realitza un seguiment especial en alguns districtes de la ciutat. A Llevant, es realitzen rondes de vigilància i controls a l’ermita de la Salut, a la plataforma del Miracle, a parcs i places de La Mora, així com a les platges.\nAl districte Nord, es controla l’Oliva, el parc de la Muntanyeta, la zona de darrere del Centre Cívic de Sant Pere i Sant Pau i el Pont del Diable. Als barris de Ponent, les actuacions tenen especial cura al polígon comercial Les Gavarres, al voltant del parc de La Coma i a parcs i places dels diferents barris.\nA l'Eixample, els dos punts amb especial atenció són el parc de Tarragona 2 i el parc del Francolí. Per últim, al districte Centre es fan controls al Camp de Mart, al Parc Saavedra, al carrer Josepa Massanes i al pàrquing dissuasiu del Cementiri.


La decoració de la plaça del Nord representa una reserva índia de l'Amèrica del Nord\nRedacció 16/08/2019 - 07.58 Actualitzat 17/08/2019 - 11.58\nGuarniment a la plaça del Nord\nAmb el crit d'"Això és racisme!", una vintena de persones han fet malbé aquest dijous a la nit una part de la decoració de la plaça del Nord, al barri de Gràcia de Barcelona, en el primer any que els veïns guarnien aquest indret.\nMostraven d'aquesta manera el seu rebuig a la temàtica triada per guarnir la plaça: una reserva índia de l'Amèrica del Nord.\nLa presidenta de la Fundació Festa Major de Gràcia, Clara Carbonell, assegura que mai han volgut ferir la sensibilitat de ningú i que el que pretenien era descobrir nous mons i reflectir la diversitat del planeta.\n"No ens entraria mai al cap fer un guarnit que fos ofensiu, per tant, si algú s'ha pogut ofendre, ens disculpem de manera totalment sincera. Però, la manera de resoldre-ho és venir i parlar-ne. No pas destrossar el guarniment. En absolut."\nTambé asseguren que havien ofert un espai de diàleg i de debat als contraris a la temàtica escollida i que no han obtingut resposta.\nAquest dijous va ser el primer dia de festa major al barri de Gràcia de Barcelona, on s'espera que hi passin uns dos milions de persones fins al 21 d'agost.


Cortina d'aire invisible Invisair DX per a Bomba de Calor DAIKIN\nCortines d'Aire Bomba de Calor Daikin\nCortina d'aire Invisair DX per Bomba de Calor DAIKIN\nPreparada per connectar a bomba de calor DAIKIN Inverter (R410A) i vàlvula d'expansió directa , no incloses, a adquirir pel client.\nInclou Kit Interface DX adaptat per cortina i control programable DAIKIN .\nPreparada per connectar a bomba de calor DAIKIN VRV (R410A) i vàlvula d'expansió directa , no incloses, a adquirir pel client.\nInclou Kit Interface VRV adaptat per cortina i control programable DAIKIN .\nFitxa tècnica Invisair DX Daikin 1_1 y VRV


Marc Carmona: “Estic eternament agraït al Barça per aquests dotze anys” - FC Barcelona\nHomeSeccionsFutbol SalaPrimer EquipNotíciesMarc Carmona: “Estic eternament agraït al Barça per aquests dotze anys”\nMarc Carmona: “Estic eternament agraït al Barça per aquests dotze anys”\n“He tingut la sort de viure coses irrepetibles al Palau i em sento molt afortunat”, ha dit el tècnic en la roda de premsa celebrada aquest dimarts\nMarc Carmona, durant la roda de premsa / VÍCTOR SALGADO-FCB\nEl FC Barcelona Lassa ha comunicat aquest dimecres que Marc Carmona no continuarà com a tècnic de l’equip de futbol sala a partir del 30 de juny. “Hem considerat que tocava fer un relleu per iniciar una nova etapa i donar un altre caire a la secció”, ha explicat Albert Soler. El director d’esports professionals també ha comentat que l’arribada de Carmona al Barça, fa 12 anys, va ser “el revulsiu i la persona que va transformar el futbol sala al Club”. És per això que s'ha ofert una oferta a l’actual tècnic blaugrana per continuar vinculat al FC Barcelona: “No volem perdre la persona, pels seus coneixements i tarannà i se li ha ofert treball en la formació dels esports professionals del Club”.\nDesprés de les explicacions d’Albert Soler, Marc Carmona s’ha dirigit a les persones presents a la sala de premsa del Palau (jugadors, companys de l’equip, entrenadors de les seccions professionals, executius i directius) i als mitjans de comunicació. “M’han ofert la possibilitat de treballar en un projecte que és molt interessant, que valoro molt i estudiaré què faig”, ha dit Carmona abans de recordar els seus inicis al Club.\n"La realitat ha superat el 'Power Point' que vam presentar el 2005"\n“He estat onze anys com a entrenador. Puc donar les gràcies a la casa, em sento molt afortunat i sempre estaré agraït a les persones amb les quals he treballat. Ha estat meravellós”, ha afirmat, explicant que “tot va començar el 2005 amb un ‘Power Point’ per presentar un projecte a la Junta Directiva. La realitat ha superat aquell projecte, en què hi havia coses que eren mentida. Hi ha hagut un creixement des del punt de vista social, de resposta de la gent”.\nTambé ha mostrat els agraïments “als tres presidents, a tots els directius i a tots els treballadors, a la família del Palau, sense els jugadors no hauria estat possible”. I ha definit l’afició com “una joia”. “Creiem que teníem un espai per fidelitzar un grup de gent i aquest és un dels grans títols. Gairebé com les Copes d’Europa”. “He tingut la sort de viure coses irrepetibles al Palau i estic eternament agraït per aquests dotze anys (11 com a entrenador i un com a secretari tècnic).\n"Hem aconseguit moltes coses, veníem d’un altre món"\nPreguntat pels mitjans de comunicació, Marc Carmona ha assegurat que es queda “amb tots els moments viscuts” i que “el Barça tornarà a guanyar”. En aquest sentit, ha dit que “si no guanyem la Lliga, no serà per no haver-ho intentat” i ha elogiat el vestidor: “Són gent molt maca, molt normal. En situacions difícils posen per davant l’interès del Club abans que el personal”.\nA l’hora de fer balanç -297 victòries, 55 empats i 90 derrotes en 442 partits oficials-, Carmona no es queda amb els números, sinó amb el creixement: “La meva valoració és molt més positiva. Hem aconseguit moltes coses, veníem d’un altre món i hem crescut en el nombre d’aficionats, com a secció i com a infraestructura”.\nMarc Carmona: “Estic eternament agraït per... by fcbarcelona


3rd Half Sports bar | Hard Rock Hotel Eivissa, platja d'en Bossa\n3rd Half és el Sports Bar més gran de l'illa. Esports, música i bon ambient en Hard Rock Hotel Eivissa, a platja d'en Bossa\nSi estàs en Eivissa i no et vols perdre ni un dels teus esdeveniments esportius favorits et suggerim que et passis per 3rd Half Sports Bar, dins de Hard Rock Hotel Eivissa, a platja d'en Bossa. Al sports bar més gran de l'illa l'esport, la música i el bon menjar arriben a un nou rècord en el teu marcador de llocs a tenir en compte.\nAmb un estil i decoració d'allò més americà, ple de cadires, taules, còmodes butaques i grans televisors HD en totes direccions, en 3rd Sports Half podràs viure al màxim els esdeveniments i esdeveniments esportius del moment entre amics. Retransmeten qualsevol tipus de trobada que es preï: futbol, tennis, golf, motociclisme, fórmula un, atletisme i fins natació sincronitzada. La seva gran sala estarà fins a rebentar d'incondicionals de l'esport, de manera que és un bon lloc per conèixer aficionats de la teva mateixa afició i fer pinya per animar tots a cor.\nEn 3rd Half Sports Bar podràs prendre un bon pica-pica o donar-te un homenatge amb una bona ració de menjar americà. En la seva carta inclouen saboroses hamburgueses, patates, pizzes, sandvitxos i els típics aperitius que solen acompanyar aquest tipus de reunions. Nachos amb formatge, cèrcols de ceba fregits... per a tu sol o per compartir, perquè les racions no són precisament petites. Per descomptat que a tot aquest menjar se li afegeix una gran oferta de begudes: diverses cerveses de barril, refrescos, còctels i alcohols de marques nacionals i d'importació.\nA més, el local té un escenari on tots els dies, si no hi ha un esdeveniment esportiu de rellevància, hi ha música en directe de grups locals i divertits balls per amenitzar els temps morts o els descansos esportius.\nMúsica i esport en un lloc que et convida a gaudir en companyia, a celebrar les victòries ja ofegar les penes si el que perd és el teu equip.\nProva la deliciosa hamburguesa de pollastre amb formatge manxec, albergínia, bacó i maionesa de wasabi i soja Espectacular!\nLa cuina funciona des de les 17 hores i fins a les 24 en temporada baixa (fins a les 24.30 en temporada alta).\nEl restaurant el trobaràs a Hard Rock Hotel Eivissa, a platja d'en Bossa, a tocar de The Tower, de Ushuaïa Ibiza Beach Hotel.\nEstiu: De 17 hores a 1 de la matinada


Produir llet ecològica a Galícia - Agrocultura\nPublicat el 29 Gener, 2007 Seccions:Ramaderia\nQuins són els principals aspectes a tenir en compte per a una gestió rendible i els punts claus per no caure ofegat en costos que no sempre pot atrapar un preu per litre més elevat.\nEn aquest article l’autor ens presenta les dades de tres granges gallegues de llet ecològica al mateix temps que reflexiona sobre la dificultat de la reconversió, quins són els principals aspectes a tenir en compte per a una gestió rendible, i els punts claus per no caure ofegat en costos que no sempre pot atrapar un preu per litre més elevat.\nEl preu de la llet ecològica és significativament més alt a l’actualitat si prenem com a referència les pràctiques d’una empresa multinacional instal·lada a Galícia: ve a ser d’uns 4,8 cèntims d’euro per sobre del preu normal de la llet a la zona, durant la reconversió, per acabar a uns 9 cèntims d’euro per litre una vegada certificada la producció en ecològic. Malgrat això, la conversió a la producció ecològica pot arribar a significar una degradació de la qualitat, sobretot al començament, en nivells de greix i cèl·lules somàtiques, tot depenent —òbviament— del maneig inicial abans de la transició. Per tant, existeix el risc que en realitat els guanys no siguin exactament de 9 cèntims, sinó d’una mica menys.\nEls diners per bestiar venut són una altra font d’ingressos. En termes de gestió, es tracta del balanç entre els animals que comprem, els que venem, i la variació de valor del ramat. Amb les dades que tenim actualment, veiem que aquests ingressos són similars en producció ecològica, als que obté una explotació tradicional no intensiva. Els animals, com que no van forçats, mantenen un nombre de lactacions elevat, sumat a uns índexs reproductius mitjans, permet una venda important sense necessitats de reposició altes ni compres externes.\nLa tercera font d’ingressos està composta, fonamentalment, per les subvencions. Quant a subvencions específiques de la producció ecològica, no tenim en l’actualitat dades, ja que el sistema d’ajudes a la producció ecològica que porta funcionant més de 10 anys a Europa, va començar a aplicar-se l’any 2001 a Galícia, però encara no s’ha fet efectiu cap pagament durant el 2003.\nEn conclusió, pel que fa als ingressos, depenent de la seva situació inicial, la producció ecològica significaria un increment al voltant de 9 cèntims per litre com a màxim, una vegada passat el període de transició.\n2. Costos fixos\nEntenem com a costos fixos totes aquelles que no estan relacionats directament al volum de la producció, tals com: seguretat social, inversions, assegurances, etc., sinó amb la producció total de l’explotació que, en general, disminuirà en ecològic. En l’àmbit tècnic, això no té perquè ocórrer, i ja s’ha demostrat la possibilitat de produir amb ramats de 9.000 litres/vaca. També es demostra en la pràctica que les explotacions ecològiques no tenen per què ser més o menys grans, i es donen casos d’explotacions molt petites i altres de molt grans.\nAl llarg dels dos apartats següents veurem que la raó bàsica de la baixada de producció total radica en l’optimització econòmica de l’explotació, que aconsella una reducció de la intensificació. Això no té per què ser el cas de totes les explotacions, donat que depèn de la situació inicial: les explotacions amb poca intensificació (vaques de pocs litres, poca càrrega ramadera, pocs litres per superfície) no tenen per què baixar la producció total. No obstant això, aquest no és el cas de la major part de les explotacions gallegues.\nAl tenir menys producció total, assistim a un increment dels costos fixos, per definició. En qualsevol cas, l’efecte de la reconversió a una producció ecològica depèn molt de la situació inicial de l’explotació. A tall de conclusió, podem assenyalar que l’increment dels costos fixos per litre de llet és més que proporcional: una reducció del 10% de la producció total porta a un increment del cost fix per litre de l’11%. Si considerem un cost fix mig al voltant de 6 cèntims per litre en les explotacions gallegues, conclourem que la reconversió pot significar, de forma molt indicativa, fins a un cèntim o més d’augment dels costos fixos.\nEls costos variables, que són aquells lligats a la producció, han de patir uns canvis profunds durant la transició a una etapa posterior. L’alimentació és, per descomptat, el concepte que més canvia en el plantejament ecològic. Hem de diferenciar el que són els aliments comprats, d’aquells que produïm a l’explotació.\n3.1.1. Alimentació comprada\nEl concentrat ecològic té preus molt alts, al voltant d’un 80% més que els pinsos convencionals. En el quadre 1 es pot apreciar el que significa aquest increment sobre el cost de producció de litre de llet, considerant el preu final del pinso de 390 euros/tona, que inclou una part de concentrat convencional. Com veiem, quant menor és l’ús de concentrats per litre en l’etapa anterior a la reconversió, menor serà l’efecte de l’increment de preu del concentrat comprat. En la ramaderia gallega, si només es fa una substitució del pinso convencional per pinso ecològic, augmentem els costos en gairebé 7 cèntims per litre.\nEl cost en alimentació de recria canvia òbviament en funció de la quantitat de recria present, i del maneig d’aquests animals a l’explotació. En les unitats de gestió sense engreix, l’alimentació en concentrat de la reposició, representa sobre un 10-20% del cost en concentrats per litre de les vaques. Per tant, l’increment del cost per recria es situaria entre 0,4 i 0,2 cèntims per litre.\n3.1.2. Producció de farratges\nCom es pot apreciar en el quadre 2, l’estructura dels costos de producció d’aliments de dues explotacions que podem comparar, és totalment diferent. L’evolució de les dues explotacions entre l’any 2001 i 2002 és la mateixa, amb un 8-9% d’augment de costos, que imputem clarament a les dificultats climàtiques de l’any 2001. Al nostre entendre, això significa que aquestes estan representant cadascuna el seu sistema de producció ecològica.\nL’explotació 3 no pot utilitzar més d’un 45% de les terres de pastura, la resta de parcel·les es situen a massa distància per als animals. En conseqüència, s’ha de procedir a un ús més convencional de les mateixes, amb dalls per ensitjar, mentre a l’explotació 1 tenen a la seva disposició la gairebé totalitat de les terres per a pastura. A més, a l’explotació 3 el plantejament és una mica més intensiu (quadre 3).\nEl quadre 4 reflecteix perfectament que recollir el farratge per a distribuir-lo (ensitjat) és molt més car que deixar que l’animal l’aprofiti ell sol (pastura). La diferència entre les dues explotacions no es deu a l’ús de la maquinària llogada, sinó a un major ús de maquinària (més superfície ensitjada). Veiem, a més, que els litres obtinguts per unitats de superfície a l’explotació 3, només serveixen per pagar el sobrecost que això suposa. Fent una generalització de l’anterior, establim aleshores que l’interessant de la intensificació d’una explotació es dóna a partir d’un valor d’augment de producció, donat per la fórmula del quadre 5.\nEn aquest cas, considerant el preu mig de llet en un grup de gestió (295,05 euros/tona, preu de gestió any 2002), i afegint-hi el sobrepreu per producció ecològica de 90 euros/tona, fixem el preu de llet ecològica a 385,05 euros/tona. Amb aquesta fórmula, podem comparar les dues explotacions i obtenim el càlcul següent:\nVariació del cost de producció entre les dues explotacions = 182,3 – 130,8 = 51,5 €/t.\nLitres inicials = 8,3 t.\nPreus de la llet = 385,05 €/t.\nCost final de producció de l’alimentació = 182,3 €/t.\nAugment de producció necessari = 6 t.\nL’explotació 3 necessitaria d’una producció per hectàrea de sis tones més que l’explotació 1, és a dir, un total de 14.000 litres per hectàrea (en realitat en produeix 10.300), per a tenir els mateixos beneficis finals. Dit d’una altra manera, la major intensificació de l’explotació 3 no li compensa, ara com ara, per la diferència entre l’increment de producció i l’increment de costos, i demostra amb tota evidència la necessitat de la pastura intensiva.\nEl cost de producció de farratges no varia substancialment si l’explotació ja es dedicava anteriorment a les pastures. En el cas de la reconversió d’una explotació que no practicava la pastura, cal considerar una reducció important del cost per hectàrea (superior a un 30%), però que no es reflecteix tant en el cost per litre, donada la reducció de la producció.\n3.2. Altres costos\nEn sanitat, els canvis no s’aprecien amb les dades de què disposem. Està clar que fan falta més anys de recol·lecció de dades per poder apreciar la influència de les tècniques ecològiques sobre els costos en sanitat. També cal assenyalar que com que els tractaments homeopàtics no estan legalment autoritzats, malgrat ser recomanats en producció ecològica, no tenim una anàlisi rigorosa de les dades de gestió d’aquest apartat.\nEntre les explotacions ecològiques, no totes poden mantenir els animals sempre fora, per diverses raons: falta de superfície útil per la pastura, superfícies que suporten poca càrrega a l’hivern, etc. Cal ser conscient que això augmenta notablement els costos lligats a la producció de farratges: costos fixos (estable, fosa de purí, cisterna, etc.) i variables (ensitjat). A més, augmenten els altres costos variables, en especial la palla. S’ha de tenir en compte que en l’estabulació lliure, amb palla convencional (a Galícia no hi ha palla ecològica al mercat), l’augment anual de la despesa és de 2 a 3 cèntims d’euro per litre com a mínim, donat que els animals necessiten 8-10 quilos de palla diària per no tenir massa problemes sanitaris (mamitis). En moltes explotacions, reemplaçar la palla per material més barat (mantell de bosc, en aquest cas), és pràcticament impossible per problemes lligats a la distribució de la superfície, la reforestació de terres agràries i la mecanització d’aquesta feina. El cost de l’adob en producció convencional està al voltant d’1 cèntim d’euro per litre. Per tant, si establim que el fem que en surt és un adob (que l’és), cal assumir que el seu cost és alt. És a dir, que encara que els fems barrejats amb palla són un bon adob, cal tenir en compte que el seu cost és elevat.\nMantenir els animals en cubicles pot sortir més barat, ja que n’hi ha prou amb dos o tres quilos de palla diària, però en aquest cas disposem de molt menys fems, hi ha molta més pèrdua de nutrients (purí), i el maneig és molt més complex (retirada manual). Recordem que l’ús d’altres materials no naturals per a jaços (diferents tipus de gomes), no està en principi autoritzat en el reglament de la producció ramadera ecològica. L’ús de carbonat càlcic sembla, en aquest cas, la millor opció.\nDe tot el que hem dit, deduïm que la pràctica de guardar els animals en patis o parcel·les de poca superfície, enganxades a la quadra, no és interessant en el cas de la ramaderia ecològica ja que, a més d’empitjorar les condicions sanitàries, significa la pèrdua de nutrients.\n4. Beneficis resultants\nPer una banda, tenim un increment d’ingressos de 9 cèntims per litre, com a màxim. Per altra banda, un increment del cost en alimentació de 4 a 8 cèntims, un increment d’altres costos que pot arribar a 3 cèntims o més, i una reducció de producció que significa un augment dels costos fixos fàcilment superior a un cèntim. D’aquí en traiem tres reflexions:\n– Aconseguir un preu més elevat és summament atractiu, sobretot en època de reducció del preu de la llet, de major pressió sobre l’aplicació de quotes i, en general, de crisi aguda del sector lleter. No obstant això, en funció del tipus de maneig tècnic que tingui l’explotació, aquesta quantitat pot no ser suficient per a compensar l’augment dels costos de producció.\n– La rendibilitat de la producció ecològica depèn molt de les condicions de l’explotació, principalment de la capacitat per a reduir costos. Aquesta està relacionada amb les característiques de l’estructura de l’explotació.\n– Finalment, la capacitat de reduir costos està lligada als coneixements tècnics de ramaderia i la seva voluntat tècnica d’anar cap a aquesta direcció. Dit d’una altra manera: un factor de molta importància en la rendibilitat de l’explotació és la motivació del productor o la productora de ser “ecològic”, el desig de produir d’aquesta forma no per aprofitar les condicions de mercat o les subvencions puntuals, sinó com a projecte de futur.\nEn el costat dels ingressos, el futur influirà sobre tres factors: preu de la llet, preu de la carn i subvencions. Hem d’esperar en un termini de temps relativament curt (5 anys?), una reducció de la diferència entre el preu convencional i el preu ecològic, cosa que reduirà l’interès de la producció ecològica basada únicament sobre aquest preu extra. Basem aquesta afirmació en la crisi del sector ecològic francès iniciada l’any 2002, en les mobilitzacions dels productors de llet anglesos també l’any 2002, en la regressió relativa del sector a Àustria, o en els preus pagats per la llet ecològica a Suïssa o a Suècia, per citar exemples.\nEn teoria, les vaques velles i els vedells podrien ser venuts com a carn ecològica, i les vedelles de recria com a animals de reposició per a granges en producció ecològica. A la pràctica, això no passarà a mig termini, així és que no cal esperar augment d’ingressos pel bestiar venut. En efecte, perquè es valorin els animals de reforma, hem de tenir una indústria càrnica que la processi, i estem lluny d’aquesta situació. Per l’altra banda, un baix número d’explotacions impedeix a mig termini la creació d’un mercat de recria, que a més no gaudeix de bones referències tècniques en ecològic pels problemes sanitaris que pot portar. L’evolució favorable podria venir de l’adopció de races de doble aptitud càrnica-lletera, cosa que no passarà tampoc a curt termini.\nFinalment, el tema de les subvencions a la producció ecològica. Si s’arriben a pagar les primes màximes establertes, uns 180 euros/hectàrea de pastura, això podria significar un ingrés extra per a les finques de ramaderia ecològica d’un a dos cèntims d’euro per litre, cosa que significaria un cert incentiu, encara que no resolgui per complert l’increment de costos.\nPel que fa als costos variables, l’aspecte fonamental es troba en l’alimentació. Al nostre entendre, els pinsos ecològics comprats sempre mantenen una diferència molt gran respecte\nels pinsos convencionals, que xifraríem en un augment mínim del preu d’entre un 50-60% respecte el convencional. Cal entendre que els pinsos ecològics estan compostos de cereals i lleguminoses produïts en ecològic. El rendiment del cereal, sota condicions ecològiques, és molt inferior, i els adobs “ecològics” autoritzats mai han aconseguit tan desenvolupament com els productes químics, i mai les explotacions cerealistes extensives disposaran de fem en quantitat similar. A més, el nivell de subvenció de les explotacions de cereal es redueix i, per tant, la producció de cereal ecològic es veurà afectada. En conclusió, no creiem que a curt termini s’anivellin els preus dels pinsos convencionals i ecològics, sinó és que el mateix Estat espanyol llança de veritat un pla estratègic que pretengui augmentar molt la quantitat d’aliments per bestiar. D’aquí l’interès per aprofundir en les possibilitats de produir en la mateixa explotació o en les veïnes (potencial alt en certes comarques gallegues) les anomenades “barreges” per a gra: blat, civada, triticale barrejat amb veça, guixes.\nEn conclusió, potser a curt termini els ingressos de llet ecològica segueixin sent superiors als preus de la convencional. No obstant això, a mig termini aquests ingressos disminuiran, obligant les explotacions a apostar molt més per a la reducció de costos. Aquesta reducció es veurà dificultada per un augment, o almenys per un manteniment dels costos dels aliments comprats fora de l’explotació. En ambdós casos, veiem una vegada més que la pastura intensiva és l’única forma d’evitar veure la rendibilitat de l’explotació compromesa per aquestes evolucions futures. També cal assenyalar en aquest sentit que les estratègies de transformació pròpia (iogurts, formatges i, en menor mesura, llet) poden assegurar una major independència i major control sobre els ingressos, i constitueixen una via a desenvolupar.\n6. Conclusions: m’hi poso o no m’hi poso?\nTenint en compte el nivell de coneixement i desenvolupament dels sistemes de pastura actuals a Galícia, i donades les condicions estructurals (distribució de la terra, etc.), un ramader o ramadera que vulgui reconvertir la seva explotació en producció ecològica ha de meditar sobre el següent:\n– Les particularitats d’una situació de partida que determina que es pugui pensar en una reconversió o no.\n– L’adaptació de les explotacions amb vaques lligades resultarà complexa, i possiblement haurà d’anar acompanyada de la realització d’obres, de manera immediata o posteriorment en un termini de cinc a vuit anys, com a conseqüència de la revisió de la normativa sobre allotjament. No en pocs casos, aquestes explotacions no poden complir aquestes normes de producció ecològica.\n– En una situació inicial amb costos fixos elevats, per exemple com a conseqüència d’unes inversions recents, el pas a la producció ecològica pot resultar molt perillós. En aquests casos, cal tenir un compte especial en la tresoreria de l’explotació.\n– S’ha de poder fer pastura durant la major part de l’any. Precisem també poder tenir el bestiar a les pastures durant el dia i la nit. Dit d’una altra forma: necessitem que el bestiar pasturi almenys durant sis mesos a l’any i tenir parcel·les properes a la sala de munyir, que no siguin de dimensions molt variables ni molt petites. Això és un dels frens més importants a l’expansió de la producció ecològica rendible a Galícia. Això significa també que per les explotacions que ara funcionen sense accés a pastura o amb molt poc, la reconversió a la producció ecològica és bastant més complexa.\n– No pretendre mantenir una càrrega ramadera alta. Si bé la legislació autoritza fins a dos unitats de bestiar major per hectàrea (UBM/ha), està clar que la major part de Galícia està a un límit molt alt, i que hem de treballar amb càrregues més properes a 1,5 UBM/ha com a màxim.\n– Ja que necessitem fem per a la fertilització, la càrrega ramadera no és l’indicador adequat a utilitzar, ja que més animals ens donen més fems. És millor utilitzar un indicador d’intensificació com és la producció de llet per hectàrea. Per a una producció de llet ecològica rendible, situem aquesta intensificació en uns 10.000 litres/hectàrea, com a màxim, essent probablement més encertada en la majoria dels casos, una producció al voltant dels 8.000 litres/hectàrea i potser menys. Òbviament, cal entendre aquesta xifra com a indicació, a variar en funció de la zona. Com a conseqüència del que hem dit, cal treballar amb animals que produeixin entre 5.000 i 6.500 litres de mitjana del ramat en gestió (una mica més per dades del control lleter). Una altra forma de mesurar la intensificació és a través de l’indicador de pinso per litre de llet, que hem de fixar al voltant de 100-200 grams.\n– L’establiment d’una producció ecològica rendible té, per tant, molt a veure amb les motivacions del productor o la productora. No s’ha d’oblidar la necessitat imperiosa de centrar tota l’evolució de l’explotació en el sentit de més accés a pastures i la major reducció de costos. Una simple substitució d’insums, que només significa substituir pinsos convencionals per ecològics, llavors convencionals per ecològiques, medicaments convencionals per ecològics, etc., no assegura de cap manera una producció rendible ni duradora sinó s’adreça a la reducció de costos i a un ús adequat de les pastures. D’aquí que la “reconversió” de l’explotació ecològica sigui una reconversió tant de parcel·les i animals, com de persones que fan el maneig de l’explotació.\nVull expressar el meu agraïment als productors que faciliten aquestes dades, així com a Fernando Barbeito pels seus comentaris.\nXan Pouliquen és animador de la Direcció Transversal d’Agroecologia del Sindicat Labrego Galego.\nProducció ecològica: principals diferències en el maneig\nLes diferències entre la producció ecològica i la producció convencional es centren, bàsicament, en qüestions de benestar animal, de sanitat i d’alimentació, mentre que els altres temes són de menys importància o incidència, si més no ara com ara. Els animals han de tenir un pati d’exercici amb dimensions fixades, i no poden estar permanentment lligats. Han de romandre amb jaç calent quan no puguin ser fora.\nPel que fa als tractaments de malalties del bestiar, no es pot utilitzar cap mena de producte químic de síntesi, ni antibiòtic. Malgrat això, aquesta regla general compta amb molts matisos que permeten un cert nivell de tractament.\nPer descomptat, l’alimentació ha de procedir de producció ecològica, tot i que fins el 24 d’agost de 2005 es poden emprar aliments convencionals fins a un 10% de la matèria seca de la ració anual i un 25% de la ració diària, sempre i quan no es pugui obtenir una ració 100% ecològica. Això equivaldria, per fer-se una idea, a una quantitat de matèria seca del voltant d’entre dos a quatre quilos diaris. Existeixen altres limitacions sobre aquests aliments, en especial la necessària absència d’organismes modificats genèticament (OMGs), que cada vegada serà més difícil de complir, sobretot tenint en compte la supressió de la moratòria aprovada a Brussel·les.\nEn referència a la quantitat de concentrats, aquesta ha de ser inferior al 30% de matèria seca de la ració, cosa que podria equivaler a una quantitat d’entre cinc-sis quilos diaris com a màxim, o entre 100 o 300 grams de pinso per litre de llet. Pel que fa a l’ensitjat, aquest no pot superar un 33% de la ració en matèria seca, cosa que seria entre 15-20 quilos d’ensitjat diaris, tenint en compte que tampoc es pot donar durant tot l’any. No es pot donar ensitjat de gramínia pura, tret que sigui blat de moro. La resta de l’alimentació ha de ser de farratge verd o sec.\nQUADRES CITATS EN EL TEXT\nQuadre 1. Efecte de l’augment del preu del concentrat sobre el cost en concentrat per litre de llet, en funció del nivell d’ús del mateix.\nExplotació – Concentrat/litre(grams) – Augment del preu del pinso (€/t) – Augment del cost (cèntims € per litre = €/100 litres)\n1 – 220 – 168 – 3,67\n2 – 280 – 177 – 4,96\n3 – 330 – 185 – 6,11\nMitjana a Galícia* 400 – 170 – 6,80\n*Font: Fernardo Barbeito Nistal\nQuadre 2. Comparació de la intensificació de les dues explotacions\nExplotació 3 – 1\nIntensificació (litres/hectàrea/any) 10.300 – 8.300\nCàrrega ramadera (UR/ha) 2,00 – 1,54\nConcentrat per litre (g) 330 – 220\n(Els altres quadres no s’han inclòs per la dificultat de passar-los de word al format adequat pel web).


El CN Minorisa perd un nova ocasió de puntuar (12-7) - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl CN Minorisa perd un nova ocasió de puntuar (12-7)\nDerrota manresana a Sant Feliu simón noguera\nDerrota manresana a Sant Feliu\nEl CN Minorisa no va saber aprofitar una bona oportunitat de fer un salt a la classificació i situar-se en condicions de lluitar per evitar els llocs que porten a la promoció de permanència a Primera Catalana. El més preocupant, absències de jugadors joves de l'equip.\nEls de Dani Calvo es van desplaçar amb només vuit waterpolistes; malgrat això, van oferir una bona imatge tot i que a mida que avançava el matx, els locals eixamplaven els seus avantatges en el marcador. El primer quart va ser igualat i va acabar amb un just empat a dos gols. En el segon període, el CN Sant Feliu va arribar al descans amb avantatge de dos gols (5-3). En el tercer quart, el desavantatge manresà es va fer més gran (9-5). Amb el partit decidit, el darrer quart només va servir per certificar la derrota (12-7).


Ràdio Balaguer - L'ANC i Òmnium Cultural han convocat per avui, a 2/4 de 8 del vespre, concentracions a les principals places del país, sota el lema ''7 mesos sense vosaltres''.\nL'ANC i Òmnium Cultural han convocat per avui, a 2/4 de 8 del vespre, concentracions a les principals places del país, sota el lema ''7 mesos sense vosaltres''.\nL’ANC i Òmnium Cultural han convocat per avui, a 2/4 de 8 del vespre, concentracions a les principals places del país, sota el lema ‘7 mesos sense vosaltres. Ni presó ni exili, us volem a casa’. A Balaguer, la concentració tindrà lloc a la Plaça del Mercadal.


El Comú destina 1,4 milions a EMAP per fer diverses inversions | BonDia Diari digital d'Andorra.\nUn Consell de Comú anterior al celebrat ahir a la Massana.\nEl Comú destina 1,4 milions a EMAP per fer diverses inversions\nRedacció / FOTO: C. LM\nLes futures inversions a la parròquia van centrar ahir la sessió de Consell de Comú de la Massana i també ho faran la pròxima sessió, que es convocarà d’aquí a 15 dies i en què s’adjudicaran obres tan destacades com la reforma i embelliment del carrer Major i plaça de l’Església. Ahir es va donar llum verd a l’adjudicació dels treballs de refecció de voreres de la parròquia, per un import de 142.807 euros. D’aquesta manera es continua amb el pla de renovació de voravies, per facilitar el pas dels vianants i l’accessibilitat.\nTambé es va adjudicar la construcció de dos dipòsits d’aigua potable i la canalització al Coll de la Botella, a Pal. L’import ascendeix a 269.817 euros. Una altra partida adjudicada va ser la corresponent als treballs d’eixample d’un nou tram de la carretera de l’Aldosa, en aquest cas, per un import de 256.803 euros. A banda de les adjudicacions, també es va aprovar la licitació pels treballs de reforma i embelliment de la plaça de la Ciutadania. El concurs públic sortirà la setmana que ve al BOPA. Tant majoria com minoria van destacar la importància de tots aquests treballs per millorar els serveis públics.\nPel que fa a l’estació, el Comú farà una aportació d’1,4 milions d’euros a EMAP SAU. Aquest import, que surt de la Tresoreria, es destinarà a la neu de cultiu i a la millora de pistes. El cònsol va destacar que l’estació ja fa set temporades que tanca amb beneficis, per la qual cosa pot tirar endavant un pla d’inversions que es completa amb l’aportació del Comú, propietari únic de la societat.


YouTube retira un vídeo vexatori amb un sense sostre a petició del CAC\nRedacció\t| Actualitzat el 06 Febrer 2017 a les 15:06\nLa plataforma YouTube ha retirat quatre còpies del vídeo vexatori en què un youtuber donava galetes farcides de pasta de dents a un sense llar. L'autor de la peça, conegut com a Reset, en el seu moment ja va despenjar el vídeo, però s'havia tornat a difondre des d'altres comptes de la plataforma. El youtuber, que té 19 anys i compta amb un milió de seguidors, va ser denunciat per la Guàrdia Urbana per un presumpte delicte contra la integritat moral i un delicte d'odi.\nAquest és el segon cop que YouTube suprimeix continguts a petició del Consell de l'Audiovisual de Catalunya; en l'anterior ocasió, a la tardor, va retirar cinc vídeos que incitaven a la violència masclista.\nEl CAC destaca la importància d'actuar amb les eines disponibles actualment davant els continguts de risc a internet. En aquest sentit, alerta que "el 70% del trànsit d'internet està ja format per continguts audiovisuals i que, si bé la gran majoria són alhora entretinguts i educatius, també és cert que una part són molt nocius".\nDe fet, un 88,5% dels adults considera que els menors d'edat que utilitzen internet s'exposen a continguts que poden ser perjudicials per al seu desenvolupament. Aquesta xifra suposa un increment en la preocupació dels pares i mares pels continguts que miren els seus fills a la xarxa, ja que 2014 era el 84,6%, segons explica el CAC.\nEntre els continguts d'internet que més preocupen hi ha, per aquest ordre, la violència, la pornografia, les drogues, el sexisme, l'abús psicològic, els jocs d'atzar, el racisme i els trastorns alimentaris, segons dades del CEO.\nEl Consell, que aspira a convertir-se en una Autoritat Catalana de Comunicacions, integrant també internet i les telecomunicacions, ha impulsat diferents eines per ajudar a combatre els continguts de risc a la xarxa. En concret, va elaborar una guia adreçada a les famílies, la qual es preveu distribuir a l'alumnat de primària i de secundària de les escoles catalanes, i també va difondre a través de les xarxes socials uns vídeos curts amb consells dirigits als adolescents.\nEstem d'enhorabona!Així han començat les emissions en proves de la televisió d'À Punt [...]


Página principal Ensayos Conreus D'Olivera A Espanya\nPáginas: 2 (420 palabras) Publicado: 27 de enero de 2013\nTREBALL DE GEOGRAFIA\nEs tracta d’un mapa d’Espanya temàtic que mostra les províncies amb una distribució de més del 14,5% de les terres conreades d’olivera per ComunitatsAutònomes.\nPer indicar aquesta informació les províncies que compleixen aquest percentatge es representen amb una trama més fosca.\nÉs una font secundària del Anuario de Estadística, de MedioAmbiente y Medio rural y marino de l’any 2008.\nObservem que la major concentració la trobem a la comunitat d’Andalusia i en particular la major concentració de producció estaria a Jaén i Córdoba.\n2.Tarragona, de la Comunitat autònoma de Catalunya, la província de Castellón i Alacant de la comunitat de Valencia, de la comunitat d’Andalusia estan les províncies de Granada, Jaén, Córdoba, Màlaga iHuelva. Finalment de la comunitat d’Extremadura les províncies de Càceres i Badajoz.\nEn el 14% de la superfície cultivable del país trobem l’olivera, distribuïda per les diferents comunitatsautònomes. Aquesta distribució esta condicionada per les exigències climàtiques de la planta. Per un costat necessita els estius i les tardors càlides per la maduració de l’oliva. Per una altra partnecessiten el fred perquè les flors completin el procés de diferenciació, però amb unes excessives baixes temperatures congelarien els seus teixits.\nCom a conseqüència la superfície del conreu del’olivera la trobem concentrada principalment al sud i est de la península i molt escassa a la Messeta Nord, la Cornisa Cantàbrica i Galícia.\nAndalusia recull la major superfície de conreu d’olivera,seguida per Castella, Extremadura i Catalunya.\nUna de les conseqüències demogràfiques són les altes immigracions que es donen en aquestes terres durant el període de la recollida del producte,ja què, la mecanització ha provocat la disminució de nombre de treballadors fixos i augmenta la demanda de treballadors eventuals.\nLes conseqüències socials vindrien una mica lligades amb les...\nConreus De Seca\n...INDEX Olivera..................................................................................................3 Vinya....................................................................................................4 Cereals.................................................................................................5 Mapes de l’olivera, Vinya i Cereals......................................................6...


Enric Calpena - Informació sobre Enric Calpena\nEnric Calpena a Audio en Català\nUna de les novetats de la temporada. "Què hauria passat si...?" Les ucronies ens permetran explorar determinats fets -històrics o del futur- des d'una òptica totalment diferent.\nEn guàrdia El juny de 1816 un grup d'intel·lectuals es van reunir a Villa Diodati, una luxosa mansió a la riba del llac Leman, a Suïssa, per escriure relats de terror. L'amfitrió era el poeta anglès romàntic George Gordon Byron. Enric Calpena conversa sobre aquesta trobada cabdal per a la literatura del segle XIX de la qual van sorgir "Frankenstein" de Mary Shelley i "El vampir" de Polidori, amb Marina Espasa, filòloga, escriptora, traductora i crítica literària.. Programa que repassa els fets de la història de Catalunya més lligats a l'aventura i l'acció. - 2017-07-02\nGuerra Freda 5. El mur de Berlín\nLa nit del 12 al 13 d'agost del 1961, les autoritats de la República Democràtica Alemanya van aixecar en secret un mur de 120 quilòmetres de perímetre entre Berlín de l'Est i la part Oest. Erich Honecker, el líder del Partit Socialista Unificat d'Alemanya, va ser l'impulsor d'aquesta construcció que pretenia contenir la fuga de cervells i l'emigració massiva de ciutadans de l'Est cap a l'Oest, i que mantindria separats els berlinesos durant 28 anys. En aquest cinquè capítol de la sèrie dedicada a la Guerra Freda, Enric Calpena conversa amb el periodista Josep M. Martí Font sobre la que va ser la materialització física més evident i dolorosa de la divisió del món en dos blocs.. Programa que repassa els fets de la història de Catalunya més lligats a l'aventura i l'acció. - 2017-04-23\nL'octubre de 1962, el govern nord-americà va rebre la prova fotogràfica que els soviètics preparaven míssils amb prou abast per arribar al seu territori des de les bases aèries cubanes. S'obria la crisi dels míssils, tretze dies que van tensionar el món i que, tot i tenir com a protagonistes els governs cubà, nord-americà i rus, es va acabar resolent gairebé en secret als despatxos de Kennedy i Khrusxov. En el quart capítol dedicat a la Guerra Freda, Enric Calpena conversa amb el periodista i historiador Pep Martí i Vallverdú sobre aquest episodi i el pacte que hi va posar fi, l'acord que va perpetuar el líder cubà Fidel Castro al poder.. Programa que repassa els fets de la història de Catalunya més lligats a l'aventura i l'acció. - 2017-03-19\nA partir de la dècada dels 30 del segle passat, es va començar a establir a Catalunya un nou model periodístic que aprofitava l'auge de la fotografia i explorava nous gèneres com l'entrevista i el reportatge en profunditat. Entre els nous professionals, fills de la burgesia liberal educats en ple Noucentisme, hi havia les plomes il·lustres de Josep Pla, Josep Maria de Sagarra, Josep Maria Planes o Francesc Pujols. Els periodistes catalans de la República volien explicar Catalunya al món sense intermediaris. Enric Calpena conversa amb Francesc Canosa, director de la "Història del periodisme de Catalunya", sobre el prometedor desenvolupament del periodisme català durant la República, estroncat per l'esclat de la Guerra Civil. . Programa que repassa els fets de la història de Catalunya més lligats a l'aventura i l'acció. - 2017-02-19\nLa destrucció de monestirs del 1835\nEntre el 23 i el 26 de juliol del 1835 es va viure una onada de destrucció de convents i monestirs a Catalunya. La complicitat d'alguns religiosos amb la causa carlina, combinada amb un context de crisi política i econòmica, va fer esclatar una espiral de violència que va provocar una autèntica massacre de monjos i l'expulsió de molts altres de les comunitats. Enric Calpena conversa amb Manuel Santirso, professor d'Història Moderna i Contemporània de la UAB, sobre aquesta revolució anticlerical en què van confluir els interessos de la burgesia i les classes mitjanes i populars, en contra dels privilegis arcaics de les classes senyorials, heretats de l'antic règim.. Programa que repassa els fets de la història de Catalunya més lligats a l'aventura i l'acció. - 2017-02-05\nEn guardia, de 15 a 16 h - 05/02/2017\n"La destrucció de monestirs del 1835". Entre el 23 i el 26 de juliol del 1835 es va viure una onada de destrucció de convents i monestirs a Catalunya. La complicitat d’alguns religiosos amb la causa carlina, combinada amb un context de crisi política i econòmica, va fer esclatar una espiral de violència que va provocar una autèntica massacre de monjos i l’expulsió de molts altres de les comunitats. Enric Calpena conversa amb Manuel Santirso, professor d’Història Moderna i Contemporània de la UAB, sobre aquesta revolució anticlerical en què van confluir els interessos de la burgesia i les classes mitjanes i populars, en contra dels privilegis arcaics de les classes senyorials, heretats de l’antic règim.. Programa que repassa els fets de la història de Catalunya més lligats a l'aventura i l'acció. - 2017-02-05\nMés enregistraments on apareix Enric Calpena...\nEnric Calpena Fidel Castro Francesc Cano Xavier Graset Imma Tubella Rosa Massagué\nLola Garcia Josep M. Solé i Sabaté


Sud est asiàtic, del 9 al 30 d’agost de 2016: descobrint Cameron Highlands (dia 4, 12 d’agost de 2016) (I)\nEls primers rajos de sol em desvetllen abans no soni el despertador. Amb la calma i la parsimònia ens llevem, esmorzem a l’habitació amb el que vam comprar anit en un dels supermercats del poble i abans d’hora ja baixem a la recepció de l’hotel a esperar que arribi el guia del tour del dia d’avui. Avui farem un primer tast de la zona de Cameron Highlands (http://www.cameronhighland.net/; https://en.wikipedia.org/wiki/Cameron_Highlands_District ). Veiem aparèixer un noi que podria ser el guia, i efectivament ho és. És una mica sorrut, no ens diu ni bon dia. Ens enfilem al vell Land Rover i ens dirigim a un altre hotel que no queda gaire lluny i en puja una parella que més tard sabrem que són belgues. Anem a un altre establiment hoteler i carreguem un grup de joves alemanys. El guia continua en el seu mutisme durant tot el viatge. Em fixo en què és budista, ja que porta uns quants budes dins del cotxe. Ens segueix un altre cotxe, també un Land Rover, conduit per un altre senyor que també porta el cotxe carregat fins a dalt de tot. Fem una bona estona de camí en cotxe, passant per una autopista que sembla bastant nova i veiem un munt d’hivernacles a banda i banda de la carretera. Al cap d’una estona, girem cap a una carretera de sorra, molt nova, que s’empina muntanya amunt. Al cotxe li costa una mica pujar, però finalment arribem a un lloc a on el guia i l’altre cotxe aparquen. Baixem i el conductor del nostre cotxe ens diu que ha d’anar a buscar altres turistes, de manera que ens deixa com a guia el conductor de l’altre Land Rover. El senyor té faccions que no semblen malàisies, i el comencem a seguir per una carretera que han fet molt recentment. Ens explica que fins no fa gaires anys la zona que trepitgem era jungla i que hi havia tigres i elefants salvatges. Ara s’està desforestant per tal de fer-hi conreus. Ja hi ha alguns hivernacles muntats i que serveixen més que res per evitar la pluja que el sol, i que s’hi cultiven diferents tipus de verdures i també fruites. I és que la terra desforestada acostuma a ser una terra ultrafèrtil. Avui en dia, els elefants salvatges i els tigres viuen lluny de la zona que estem trepitjant. De fet, de la fauna que es pot veure ens cita alguns monos, serps bastant grans i també moltes papallones, algunes d’elles també gegants. Anem caminant per un camí robat a la selva per l’home, ja que hi passa una bona canalització que ha servit per nosaltres. L’amable guia ens explica que fins no fa gaire, les canonades eren de plàstic molt fràgil, de manera que si queia una branca, es trencava. Ara, amb el nou plàstic, aguanta molt més. També ens ensenya els grans bambús (https://ca.wikipedia.org/wiki/Bamb%C3%BA) , que la gent oriünda de la zona utilitzava com a font de comerç. Ells el tallaven i el venien per fer cases i utensilis, però amb els nous materials i la desforestació, cada vegada ho fan menys. Els bambús aquí són molt gran, mentre que en d’altres països són molt més petit i s’usen per cuinar. El guia també ens ensenya que la soca del bambú té mini punxes que poden ser mortals, ja no només perquè punxen, sinó perquè també porten verí. Tal i com s’explica a internet, “Els bambús, canyes americanes o canyes d'Amèrica són les plantes que conformen la tribu bambúsia (Bambuseae) de la família de les poàcies. (continuarà)\n(La fotografia correspon a uns arbres de bambú)


Encara hi ha temps d’apuntar-se al curs gratuït d’auxiliar d’ajuda a domicili a PLF | Ràdio Palafolls\nHome Economia Encara hi ha temps d’apuntar-se al curs gratuït d’auxiliar d’ajuda a domicili a PLF\nMarc Ferri , novembre 14, 2008\t / 338 0\nL’Àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de PLF ha organitzat conjuntament amb del Departament de treball un curs d’auxiliar d’ajuda a domicili.\nEl curs està subvencionat al 100% per a persones aturades des de fa més de 6 mesos i també per a persones que estiguin en actiu.\nEs té previst iniciar el curs a finals del mes de novembre i acabarà aproximadament el mes maig. El curs té un total de 499 hores, de les quals la majoria són teòriques, però també hi ha 145h de pràctiques en empreses. El curs servirà per poder tenir coneixements en l’assistència domiciliaria, per poder a cuidar persones grans, discapacitats o malalts, per exemple.\nAquesta formació la realitzarà una empresa especialitzada en el àmbit socio-sanitari i a la finalització del curs s’entregarà un títol acreditatiu de l’àmbit formatiu escollit per l’alumne que facilitarà la seva inserció laboral.\nEl curs té un nombre de places reduït de 15 alumnes i per a inscriure’s cal trucar al Punt d’Informació al telèfon 93 762 00 43 Ext.2. o dirigir-se a l’Àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament.


Del 14 al 18 de setembre tindrà lloc el Mercat de Música Viva de Vic 2016-Descomptes per als socis de l'APGCC en les acreditacions professionals | Actualitat\nMERCAT 14 Setembre 2016 al 18 Setembre 2016 Tweet\nLa 28a edició del Mercat de Música Viva de Vic tindrà lloc del 14 al 18 de setembre de 2016. Enguany es podran gaudir les actuacions de Moya Kalongo, Nico Roig, Joan Colomo, Joana Serrat, Flamingo Tours, Gossos, The Prussians, entre molts d'altres, amb un espectacle inaugural a càrrec de Maika Makovski amb el Quartet Brossa.\nDes del 1989, el Mercat de Música Viva de Vic és un punt de trobada professional que reuneix a tots els sectors de la indústria musical. Durant quatre dies, la ciutat de Vic acull agents de tots els àmbits de la música, vinguts d’arreu del món per conèixer noves propostes, assistir a fòrums, intercanviar coneixement i comprar i vendre música.\nUna de les novetats d'aquesta edició és el trasllat de tota l’activitat professional del Sucre a l’Atlàntida, on tindran lloc, també, tots els concerts de l’MVLab. Enguany l'Atlàntida serà l'escenari on es reuniran els professionals del MMVV, duent a terme les conferències, speed meetings, taules de treball, presentacions i concerts. S'ubicarà, igualment, una àrea expositiva destinada a institucions.\nL'altra gran novetat d’enguany és l'estrena del Concurs de Músics al Carrer, que permetrà que el grup més votat pel públic pugui actuar en un dels escenaris de la Festa Major de Vic 2017. El sistema de votacions es farà a través d’Instagram, penjant fotos del grup que més hagi agradat als usuaris.\nLa Sala Pasternak, amb concerts de dimecres a divendres a les 00:30h, s'afegeix al mapa d’escenaris de l’edició d’enguany amb les actuacions de Moya Kalongo, Flamingo Tours i The Prussians. Aquesta sala serà també el punt de trobada de nit dels professionals acreditats.\nUn altre dels canvis impulsats en la present edició serà l'avançament de l'hora dels concerts de l'MVLab, que arrencaran a les 18:30h. Pel que fa a la programació OFF, enguany es trasllada a la Plaça dels Màrtirs i divendres i diumenge al matí l'ESMUC obsequiarà els assistents amb concerts de celebració del seu 15è aniversari. En aquest escenari, dijous a la nit hi actuaran els grups de Les Cases de la Música, el dissabte se celebrarà el concurs Sona 9, i el diumenge a la tarda el de VicSona.\nA més, per commemorar la capitalitat de Vic de la cultura catalana, diumenge 18 de setembre al vespre es farà un concert a la Plaça Major amb el nom d’Osona canta Osona, 40 anys de pop rock osonenc. Aquest concert reunirà en un mateix escenari 150 alumnes d’escoles de música d’Osona i la banda Astrio.\nAl Mercat de Música Viva de Vic 2016 s'hi podran veure les actuacions de Gossos, Funkystep & The Sey Sisters, Ran Ran Ran, Heather, Antonio Serrano, Joana Serrat, Enric Montefusco, Kepa Junkera & Los Hermanos Cubero, Myles Sanko, Cálido Home, Marcel Cranc, Connectome, Nico Roig, Gata Cattana, The Zephyr Bones, Alba Molina i Joan Colomo, entre molts d'altres.\nGràcies a un conveni signat per MMVV i l'APGCC, els socis podran gaudir d'un 50% de descompte en el preu de les acreditacions professionals. Per a més informació sobre com obtenir el descompte contacteu amb l'APGCC: apgcc@gestorcultural.org / 93 402 28 27


Un total de 530 alcaldes i alcaldesses que representen el 66% de la població han participat en el procés de debat GovernsLocals.cat. Municat\nUn total de 530 alcaldes i ...\nUn total de 530 alcaldes i alcaldesses que representen el 66% de la població han participat en el procés de debat GovernsLocals.cat\nEl procés de debat s’obre ara a la participació de tots els regidors i regidores del país, tal com ha recordat la consellera Meritxell Borràs en la seva compareixença davant la Comissió de Governació del Parlament. Borràs ha explicat que el deute de la Generalitat amb els ajuntaments ha passat de 622,2 milions a 468,9 milions i ha anunciat que el Govern enllestirà en breu un projecte de llei per a la dissolució del Consell Comarcal del Barcelonès.\nLa consellera Meritxell Borràs ha comparegut aquesta tarda davant la Comissió de Governació Administracions Públiques i Habitatge del Parlament de Catalunya per explicar el procés participatiu de debat GovernsLocals.cat, impulsat per la Generalitat de Catalunya, juntament amb les administracions locals, per definir com ha de ser la legislació de l’Administració local catalana del futur. La consellera ha informat que “530 alcaldes i alcaldesses dels 948 municipis catalans convocats han participat en les set sessions de debat que el Govern ha organitzat arreu del territori els mesos de gener i febrer” i ha destacat que “aquesta xifra representa un total del 66,2% de la població del país”.\nBorràs ha subratllat la “bona participació” dels electes de municipis de tot tipus i grandaria que ha promogut que “els debats hagin estat rics en diversitats d’experiències i problemàtiques” perquè aquesta reflexió s’ha fet “sense limitacions” i ha estat “un exercici d’abstracció del marc normatiu existent, per poder fer una proposta sobre quina seria l’organització i funcionament òptim del món local”.\nEn aquest sentit, la titular de Governació ha destacat que el procés de debat GovernsLocals.cat “és just el contrari” de canvis legislatius impulsats pel Govern espanyol “que s’han fet sense escoltar la veu del món local”, com és el cas de la Llei de Racionalització i Sostenibilitat de l’Administració Local (LRSAL). Borràs ha recordat que 800 municipis catalans, juntament amb les associacions municipalistes, les diputacions i el Govern de la Generalitat la van portar davant el Tribunal Constitucional l’any 2014. “Aviat farà tres anys i és curiós com un Tribunal que mostra tanta celeritat en segons quins temes que afecten Catalunya és extraordinàriament lent d’altres que van contra el govern de l’Estat”, ha apuntat.\nInici del procés de debat virtual\nMeritxell Borràs ha remarcat que han sorgit moltes qüestions en els debats territorials de Governslocals.cat i que “el procés participatiu continua obert” ja que “durant aquest mes de març s‘ha obert el torn de paraula a tots els càrrecs electes del món local, perquè participin de forma virtual, a través del web GovernsLocals.cat”. Posteriorment, durant els mesos d’abril i maig, es faran les reunions dels àmbits de treball, així com la del Comitè Tècnic, i a finals de maig del 2017 es preveu la presentació del document final que serà lliurat al Parlament, perquè siguin els grups parlamentaris els que puguin aprovar les lleis que se’n derivin.\nEl debat servirà “per dibuixar el model de món local que volem per a Catalunya, repensant àmbits com l'organització territorial, les competències, el finançament o les bones pràctiques, entre d'altres, i per elaborar les bases de les lleis que han de regir el futur dels governs locals catalans”, ha explicat Borràs.\nPer afrontar els reptes de futur de l’Administració local, la consellera ha defensat la promoció “d’un debat de baix a dalt, perquè ha de ser el mateix món local qui digui la seva des del coneixement proper i diari de la seva realitat”, ha subratllat. Borràs ha fet valer que des de l’inici del procés s’hi han implicat totes les institucions locals de referència del país i a totes les forces polítiques.\nProjecte de Llei per la dissolució del Consell Comarcal del Barcelonès\nEn la compareixença, la consellera Borràs ha anunciat que, en breu, el Govern presentarà un Projecte de llei ad hoc per la dissolució del Consell Comarcal del Barcelonès. “No hem rebut encara la informació oficialment, però en som coneixedors i ens hem posat a treballar, perquè de la mateixa manera que el legislador té una reserva per la creació de consells comarcals, també ha de tenir una reserva per a la dissolució”, ha destacat Borràs.\nLa consellera ha explicat que es constituirà una Comissió gestora per estudiar quins serveis està prestant aquest consell comarcal i qui els passarà a servir després de la dissolució. Aquesta Comissió tindrà en compte els punts de vista dels cinc municipis afectats (Barcelona, l’Hospitalet de Llobregat, Badalona, Sant Adrià del Besòs i Santa Coloma de Gramenet) i de les autoritats de l’Àrea metropolitana de Barcelona.\nReducció del deute de la Generalitat amb els ajuntaments\nD’altra banda, la consellera ha informat també que “el deute de la Generalitat amb els ajuntaments catalans s’ha reduït sensiblement en un any”. Així, en data de 23 de gener d’enguany el deute és de 468,9 milions d’euros, en comparació als 622,2 milions de fa un any.\nLa titular de Governació ha recordat que “el Govern treballa perquè a finals d’aquest exercici, no hi hagi cap import pendent de pagament als ens locals de Catalunya amb una antiguitat superior a 1 any”. Borràs ha apuntat que “no és just abordar el deute amb els ajuntaments des d’una òptica estrictament catalana”. “L’Estat centrifuga el deute amb les comunitats autònomes”, ha afegit.\nVídeo: Coneixes GovernsLocals.cat?


AMICS UAB-La Festa AmicsUAB 2021 retrà homenatge als hospitals universitaris\nInici > > La Festa AmicsUAB 2021 retrà homenatge als hospitals universitaris\nAmicsUAB oferirà un petit obsequi als hospitals universitaris per commemorar la seva tasca durant la Pandèmia. Vicent Fonollosa degà de medicina de la UAB farà una explicació de les diferents activitats de la facultat i els hospitals adscrits a la UAB. I el rector Javier Lafuente donarà l'obsequi als representants dels hospitals Vall d'Hebron, Sant Pau, Germans Trias i Pujol, Parc Taulí i Hospital del Mar que formen l'anella hospitalària de la universitat.\nLa festa, que vol celebrar l'aniversari de l'entitat i commemorar les relacions amb la Universitat Autònoma de Barcelona i els seus socis i col·laboradors, se celebrarà el pròxim 18 de novembre a les 19 hores a Casa Convalescència. L'entrada està oberta a tothom, tot i que és necessària la inscripció prèvia. L’acte també es podrà veure en directe pel YouTube d’AmicsUAB.\nHomenatge a Antonio Franco\nA l'inici de l'acte també es farà un minut de silenci per Antonio Franco, exdirector del Periodico i expresident d'AmicsUAB. I el doctor Miquel de Moragas, director de l'Institut de la Comunicació de la UAB farà un petit discurs dedicant unes paraules a aquest gran periodista.\nEl sincrotró d'Alba premiat com a col·lectiu UAB 2021\nL'entitat també entrega un premi de reconeixement als col·lectius de la UAB que treballen per millorar el servei de la Universitat. Aquest any el guanyador a estat el sincrotró d'Alba, la infraestructura científica de tercera generació més important de la zona del Mediterrani. Es tracta d'un complex d'acceleradors d'electrons per produir llum de sincrotró, la qual permet visualitzar l'estructura atòmica i molecular dels materials i estudiar les seves propietats.\nHomenatge a Arcadi Oliveres per la seva trajectòria\nAmicsUAB atorgarà el Premi Amic dels Amics, felicitant la trajectòria professional, al difunt Arcadi Oliveres. L'entitat vol recordar i honorar les accions del doctor en Economia i activista social, i entregarà el premi a la seva família durant la cerimònia.\nBerta Gutiérrez i Maite Paramio guardonades amb el premi Amic dels Amics\nA la celebració s'entreguen tres premis Amic dels amics destinats a persones que han tingut trajectòries destacades en relació amb la Universitat. Aquest any també s'han entregat a Berta Gutiérrez, directora de l'Institut de Ciències de l'Educació des de 1980 fins al 1987, i a Maite Paramio, doctora en biologia de la reproducció de les espècies remugants i directora del grup de recerca Biotecnologia Embrionària de les Espècies Ramaderes.\nEl reconeixement Amic de les Biblioteques serà per Bonaventura Bassagoda\nEl servei de biblioteques de la UAB també fan entrega d'un premi destinat a persones que han contribuït amb el seu patrimoni o temps a les biblioteques de la Universitat. L'historiador d'art Bonaventura Bassagoda serà el guanyador del premi amic de les Biblioteques.\nLa celebració comptarà amb la presentació de Pere Bosch, Periodista i presentador dels Matins de TV3. I amb l'actuació del Cor de Cambra de la UAB, que tornarà a fer actes presencials oferint 3 cançons a la festa d'AmicsUAB, entre elles l'himne universitari "Gaudeamus igitur".\nBarcelona AmicsUAB Universitat Autònoma de Barcelona Festa anual Amics UAB


Associació de Veïns el Llombo: Última hora\nAtemptat contra la llibertat de comunicació\nLa Generalitat, el PP i Camps se’n eixen amb la seua\nAquesta nit deixa d’emetre TV3\nAquesta nit, del 17 al 18 de febrer de 2011, la televisió catalana TV3 té previst tallar les seues emissions al País Valencià, segons ha acordat aquesta vesprada la junta directiva d’Acció Cultural del País Valencia (ACPV).\nACPV acumula unes sancions per més de 600.000 euros per emetre, il·legalment segons el govern valencià. A més a més, la Generalitat ha fet una llei específica per la qual imposa una sanció de 60.000 euros cada 15 dies que emitisca TV3. Demà comença a contar la primera d’aquestes sancions.\nDavant l’amenaça de noves multes, ACPV s’ha trobat en la disjuntiva de ser ella mateix qui tanque les emissions, perquè d’haver persistit en la seua voluntat haguera comportat la desaparició de l’entitat cultural, en no poder pagar les descomunals sancions econòmiques a una entitat sense ànim de lucre. La mesura suposa una censura sense precedents en temps democràtics.\nPublicat per Associació de Veïns el Llombo a 22:10\nEtiquetes de comentaris: Acció Cultural del País Valencià, Camps, censura, Generalitat, multa, PP, sanció, TV3


Report diari sobre el coronavirus: Catalunya arriba a cinc milions de dosis. Els qui tenen entre 40 anys i 45 ja poden demanar hora\nAvui s’ha atès la xifra de cinc milions de dosis administrades a Catalunya, que vol dir el 89% de les que han arribat fins ara. Més de tres milions de catalans –el 40% de la població– ja tenen una primera dosi i més de dos milions ja han rebut el vaccí complet. Salut també ha anunciat que obre la vaccinació als qui tenen entre 40 anys i 44. Fins ara era oberta al grup de 45 a 49. Hauran d’acudir a punts de vaccinació o bé a centres d’atenció primària. Consulteu ací com demanar hora.\nL’origen de la pandèmia continua essent un interrogant. La Unió Europea dóna suport a la petició del president dels Estats Units, Joe Biden, de fer una nova investigació sobre l’origen de la covid-19. “El món té el dret de saber exactament què va passar”, ha dit el president del Consell Europeu, Charles Michel. I la presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen, ha reclamat a la Xina que doni permís als investigadors per a accedir a tota la informació i les localitzacions necessàries per a descobrir com va aparèixer el coronavirus 2019.\nBrussel·les també ha reclamat formalment la suspensió temporal dels drets de propietat intel·lectual dels vaccins contra la covid-19 per poder accelerar-ne la distribució. Amb 355 vots a favor, 263 en contra i 71 abstencions, els eurodiputats han aprovat una resolució que demana de suspendre les patents per facilitar l’accés global a vaccins assequibles. Segons l’eurocambra, aquesta mesura ajudaria a fer front a “les restriccions de producció i escassetat de subministrament en l’àmbit mundial”.\nAls Països Catalans hi ha 1.104.950 casos, 30.949 morts i hi ha 244 pacients a les UCI.\nA tot el món, les darreres xifres són de 175.356.048 casos confirmats i 3.782.452 morts. Del total de casos, 158.913.018 ja es consideren guarits, segons dades de Worldometer. Els cinc estats més afectats en aquest moment són:\n–Els Estats Units d’Amèrica, amb 34.267.107 casos i 613.556 morts;\n–L’Índia, amb 29.268.010 casos i 363.022 morts;\n–El Brasil, amb 17.125.357 i 479.791 morts;\n–L’estat francès, amb 5.725.492 casos i 110.202 morts;\n–A l’estat espanyol hi ha 3.729.458 casos i 80.465 morts.\nLa píndola de Jordi Goula: “Ja s’han creat més empreses al maig que en el mateix mes del 2019”\n–Stat: El futur de la preparació en cas de pandèmia: coordinació àgil en els assaigs clínics (en anglès)\n–La Stampa: Covid: d’Amèrica arriben les polseres de semàfors per a eliminar la vergonya de la salutació (en italià)\n–The Guardian: L’Índia registra un rècord mundial de morts arran de la revisió de les dades (en anglès)\n–Infobae: Caldrà un reforç del vaccí? Què se sap fins ara? (en castellà)\n–Politico: La Unió Europea s’afegeix a la crida de Biden perquè s’investigui novament l’origen de la covid (en anglès)\n–Puig anuncia que la cita de vaccinació es podrà adaptar a les vacances\n–L’eurocambra reclama l’alliberament de les patents dels vaccins contra la covid


no som a casa... som de viatge: Guanacaste per la Panamericana\nGuanacaste per la Panamericana\nDijous vam marxar de Monteverde camí de Guanacaste, la província de les platges del Pacífic. És sorprenent que només a una hora de cotxe el clima pugui canviar tant; del bosc plujós a les platges assolellades. Al llarg del trajecte vam tenir l’oportunitat de fer un petit tram de la carretera Panamericana, que creua tota Amèrica, des d’Alaska fins a la punta d’Argentina, i que és una de les més llargues del món.\nA Guanacaste hi plou menys que a la resta del país, per tant hi fa més sol i això significa més turisme de platges. La zona té també algunes reserves naturals, però és més coneguda per les platges. Aquí s’hi veuen, doncs, menys animals, però s’hi poden fer moltes d’altres activitats, com per exemple ràfting i la nostra preferida: submarinisme.\nAquesta part del Pacífic és un punt de pas de molts animals marins, des de balenes, dofins i tortugues, però també infinitat de peixos de colors. No hi ha esculls de coralls, però sí moltes illes petites al llarg de la costa on s’hi poden observar moltes espècies com peixos globus, peixos lloro, morenes, peixos àngel, etc. En el nostre cas, vam anar fins les Illes Catalinas per fer dues immersions. I vam tenir la sort de veure mantes gegants de més de sis metres de llargada, i tres taurons de punta blanca! Però els taurons es mouen tan ràpid que tenim imatges en condicions. Us deixem una foto d’un simpàtic peix globus i esperem poder oferir-vos més imatges quan ens submergim a Manuel Antonio d’aquí a uns dies.\nI per acabar, no ens oblidem de les platges amb sorres de diferents colors (fins i tot negra!), i de les precioses postes de sol (a les sis de la tarda!).\nby Anna i Felip\nfoto 1: Panamericana\nfoto 2: estrella de mar\nfoto 3: peix globus\nPublicat per Anna i Felip a 22:00\nEtiquetes de comentaris: Costa Rica, Guanacaste, Submarinisme\nManuel Antonio i final\nCap a Manuel Antonio\nA la recerca de la “serp emplomada”\nPapallones, orquídies i granotes\nUn volcà en la boira\nParc Nacional de Tortuguero\nTres (avions) són multitud... uf!


Rutes prehistòriques: Poblats a El Catllar\nPoblats a El Catllar\nAvui, dia molt assolellat, tot i que fa vent, ens aventurem a anar cap el Camp de Tarragona a visitar un parell de poblats a El Catllar. El primer d'ells ja l'havíem vist fa uns quants anys, però no teníem cap foto per a poder fer l'entrada.\nPer iniciar la ruta, ens dirigim a aquesta població i, en concret, pugem fins el castell, ubicat a la part més alta del nucli històric. A l'esplanada que es troba davant del seu accés, just sota la torre esquerra, trobem un recinte tancat i parcialment excavat. Al seu interior, podem veure les restes del poblat de l'Era del Castell.\nLes fotos no són gaire bones perquè la tanca del recinte impedeix acostar-t'hi, però es pot veure com la part excavada és petita. Des del castell, tancat quan hi vam anar, es veu una bona perspectiva, com es pot comprovar a la pàgina de l'inventari de la Generalitat.\nSegons la fitxa del mateix inventari, el poblat va ser trobat fortuïtament quan el 1997 es van començar unes obres per tal d'adequar el castell. Durant la seva excavació, duta a terme per Santi Molera i Josep Maria Vergès, es va determinar que s'extenia per la part exterior i també sota el castell. Aquestes feines també van permetre saber que hi va haver tres etapes diferents d'ocupació: una primera, corresponent al Bronze final; la central i més important datada dins de la primera Edat del Ferro; i una tercera dins de l'iber antic. Podem dir llavors que va estar habitat entre els segles VIII i V a.C., essent el primer poblat de Tarragona on es va tenir constància d'aquesta ocupació tan àmplia.\nPel que fa a la seva descripció, de l'Edat del Ferro es van trobar forats de pal i fogars corresponents a dues cabanes ovalades, així com ceràmica de l'època. D'altra banda, a uns treballs realitzats el 2007, es van trobar evidències de muralla d'aquesta època.\nLa segona fase d'ocupació es correspon amb les restes visibles del poblat, amb habitacions quadrangulars fetes de pedra en sec disposades al llarg de dos carrers estrets. La majoria d'estances tenen paviment de terra batuda amb presència de fogars i/o sitges. Com a troballes, podem citar ceràmica a mà, a torn i un parell d'àmfores fenícies, objectes de bronze i ferro, així com elements de sílex i eines de molí diverses.\nDe l'última etapa, com gairebé sempre, podem relatar l'abandonament de l'assentament i les posteriors modificacions que s'hi van fer, avalades per troballes de ceràmica.\nL'altre poblat, tot i ser també terme municipal d'El Catllar, es troba força lluny. Deixem el nucli antic i prenem la carretera TP-2039 cap a l'esquerra en direcció a Tarragona. Després d'uns 1100 metres, agafem un desviament cap a Valls per la T-203 i la seguim 3.6 quilòmetres, fins que trobem una rotonda. Sortim d'ella per la segona branca en direcció a Els Pallaresos i Tarragona per la T-2031. Quan trobem una segona rotonda, continuem cap a Tarragona durant un quilòmetre més i llavors girem a l'esquerra a l'alçada d'una benzinera per a agafar el carrer B de la urbanització Els Manous. El recorrem uns 400 metres i deixem el cotxe al costat d'una torre elèctrica, just on trobem una cruïlla del GR-172, que agafem cap a la dreta, cap el Rodolat del Moro. Després de fer uns 100 metres, veiem una pista a la dreta que agafem i que ens duu al poblat de Manous en pocs metres.\nEl poblat iber de Manous, segons la nostra opinió, es troba en risc de desaparèixer sota els atolls i, qui sap, sota les excavadores aplanant el terreny per a noves construccions. De fet, ecentment es va fer passar una línia elèctrica per les seves rodalies i es van ampliar els camins que passen arran del poblat.\nActualment, es poden distingir dos sectors i es poden veure clarament diversos murs de delimitació entre habitacions, així com diverses sitges. Hi ha dos sectors diferenciats que ocupen un total de 700 metres quadrats. Un dels sectors és residencial, mentre que el segon és de caire manufacturer.\nA la campanya realitzada el 1991, es van recuperar prop de 4000 fragments de ceràmica ibera, feta a mà o a torn majoritàriament, restes d'àmfores i altres materials d'intercanvi amb les cultures púniques i itàliques, així com molins, pesos de teler i una figureta decorativa en forma de cavall muntat per un genet.\nUna nova campanya duta a terme el 2004, va determinar que el poblat podria tenir una extensió d'uns 10000 metres quadrats, i es va establir que es va construir el segle III a.C. i que va ser abandonat pacíficament durant el tercer quart del segle II a.C., plenament a època ibera.\nMolt proper al poblat, s'hi han trobat moltes restes de sílex, gairebé 4000 en total, majoritàriament de forma denticulada, pel que es pot pensar que correspon a un taller o lloc d'explotació de sílex de període epipaleolític (entre el 9000 i el 5000 a.C.).\nPer acabar el dia, anem a veure una vil·la romana que conserva una bona quantitat de mosaics a una cúpul·la, fet ben estrany si tenim en compte que es tracta d'una construcció de fa uns 2000 anys. Per arribar-hi, ens acostem a la població de Constantí. Tornem a la TP-2031 i la prenem cap a Tarragona, als afores de la qual agafem cap al barri de Sant Pere i Sant Pau. A la tercera rotonda que trobem, prenem la tercera sortida i ens dirigim a l'A-7 passant força rotondes. A continuació, ens desviem cap a l'A-27 per la sortida 1160, i deixem aquesta nova autovia per la sortida 6, cap a Constantí. Aquí, ràpidament veurem les indicacions cap a la vil·la romana de Centcelles.\nLa visita té una part interior i una d'exterior. La interior és la més curiosa, podent-se visitar dues estances, una d'elles circular on es conserven les restes d'una cúpul·la completament decorada per mosaics. Entre les figures representades veiem les quatre estacions a la zona de la cúpside, passatges de la Bíblia, com l'Arca de Noè o el Bon Pastor, a l'anella central, i representacions de la vida quotidiana romana a l'anella més exterior. Aquests mosaics, igual que la resta de la vil·la, es daten vers mitjans el segle IV d.C. L'origen de l'assentament de Centcelles es remunta, però, al segle II a.C. com un centre de producció agrícola.\nAl recinte exterior, podem veure les restes de dos conjunts de termes, així com un taller d'elaboració de tessel·les i una zona d'edificis inacabada.\nEl conjunt és interessant, però per a visitar unes termes romanes més interessants, recomanem la vil·la d'Els Munts, a Altafulla, on les termes es troben en millor estat i, fins i tot, es poden observar pintures a diferents estances de la vil·la.\nPoblat de l'Era del Castell: UTM(ETRS89): 31T, 359443, 4559584\nPoblat de Manous: UTM(ETRS89): 31T, 355114, 4557401\nPublicat per Cristina Cabañas a 17:00\nEtiquetes de comentaris: Edat del Ferro (800-0 a.n.e.), Iber (S.VI-S.II a.n.e.), Poblat, Tarragonès\nHem visitat 870 dòlmens i variants, així com 185 esteles/menhirs, 22 alineaments, 56 cròmlecs i variants, i 59 poblats/fortificacions, a més de pintures, inscultures, balmes, hàbitats, coves (inclou sepulcrals), túmuls i algun indret digne de veure.\nMegàlits i inscultures al Bages\nFrance: Aude (3)\nFrance: Pyrénées Orientales (14)\nCalcolític (2200-1800 a.n.e.) (78)\nDatació incerta (26)\nEdat del Bronze (1800-700 a.n.e.) (29)\nNeolític (6000-2500 a.n.e.) (150)


Biblioteca Montse Fauria: Clàssics adaptats en català i castellà!\nClàssics adaptats en català i castellà!\nJa tenim a la biblioteca dues novel·les juvenils que us deixaran bocabadats: per una banda, Peter Pan, de J.M.Barrie, un gran clàssic del qual us recomanem que feu la lectura; per altra banda, El burrito de plata, de l'australiana Sonya Hartnett, una història que us deixarà fascinats. Tots dos llibres contenen il·lustracions precioses que us permetran seguir la història amb més facilitat i també aclariments sobre el vocabulari per a facilitar la vostra comprensió del text. Qui serà el primer d'emportar-se'n un en préstec? Correu, correu...!\nEl burrito de plata, Sonya Hartnett\nPublicat per Biblioteca Montse Fauria a 14:28


Honzarhof Langenfeld Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAu 58 a, Dorf, Langenfeld, Àustria, 6444 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Honzarhof està situat idealment a Langenfeld; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Honzarhof és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com esquí, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Honzarhof.\nTots els tipus de viatgers (31) Parelles (2) Famílies amb infants petits (14) Famílies amb infants grans (6) Grups (9)


L’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia fa balanç de l’actuació des de l’àmbit social arrel de la crisi de la COVID-19, amb més de 1.110 trucades i 454 nous expedients d’usuaris des del 16 de març - Ajuntament de Sant Josep\nInici > Noticias > L’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia fa balanç de l’actuació des…\nL’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia fa balanç de l’actuació des de l’àmbit social arrel de la crisi de la COVID-19, amb més de 1.110 trucades i 454 nous expedients d’usuaris des del 16 de març\nL’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia ha fet balanç durant el plenari d’avui de la actuació feta des de l’àrea Social durant l’estat d’alerta. Aquesta ha estat la principal línia d’actuació municipal en aquesta etapa extraordinària, en la que han intervingut les regidories de Benestar Social i Esports; Educació, Joventut, Treball i Formació; Cultura, Festes i Patrimoni; Protecció Animal, Sanitat, Igualtat i Habitatge. La tinent d’alcalde responsable de l’Àrea Social, Ana Ribas, ha detallat que des del 16 de març s’han obert 454 expedients nous usuaris que han demandat alguna mena d’ajut, quan l’habitual era l’obertura d’uns 210 al llarg de tot l’any, que s’han atès amb el reforç de tres treballadors socials més.\nTambé s’han atès més de 1.110 trucades entre aquella data i el passat 11 de maig, amb l’inici del desconfinament. En aquest període «s’ha donat prioritat absoluta a la tramitació urgent de prestacions per a la cobertura de necessitats bàsiques per situacions derivades de la pandèmia». Així, s’han tramitat ajudes econòmiques per a necessitats bàsiques mitjançant targetes prepagament per un període de dos o tres mesos, amb què s’ha beneficiat a 372 famílies del municipi amb un total de 179.000 euros. En aquest mateix període del 2019 eren 106 les famílies assistides, amb un suport total de 49.000 euros. A més, s’ha donat tràmit a 208 sol·licituds de rendes bàsiques.\nParal·lelament, s’han posat en marxa nous serveis com l’atenció telefònica prestada a persones majors de 65 anys per detectar possibles necessitats d’aquest col·lectiu. També els de compra d’aliments i medicaments a persones en vulnerabilitat social, el servei de menjars a domicili junt amb Protecció Civil, amb 24 persones ateses durant tota la situació -a més de les 7 que s’atenen a través d’un programa endegat amb APFEM-Aktua- o l’alberg d’emergència que ha funcionat al poliesportiu de Can Guerxo entre el 24 d’abril i el 8 de juny, on s’han pogut confinar 22 persones en risc d’exclusió.\nEl departament d’Esports no ha estat aturat tampoc, tot i el tancament decretat de les instal·lacions esportives durant l’estat d’alerta, amb la tramitació d’ajuts a les entitats o la formació impartida a través de les xarxes socials. Els participants en les escoles municipals esportives rebran l’abonament de la quota als usuaris que no han pogut completar el curs.\nTambé s’han accelerat les inversions previstes a les instal·lacions esportives, per tal d’aprofitar el període d’inactivitat, amb la millora de la zona que connecta el poliesportiu de Can Guerxo amb el camp de futbol Kiko Serra. També ha començat la reforma de la coberta i la façana de la piscina de Sant Josep (850.000 euros).\nPel que fa a la regidoria d’Educació, s’han entregat les ajudes als millors estudiants (10.000 euros); les destinades a la compra de dispositius digitals (4.700 euros) i les destinades a la compra de llibres (3.000 euros) i s’ha actuat en coordinació amb la Delegació d’Educació, Policia i serveis socials pel repartiment de tasques escolars i dispositius informàtics a instància dels centres educatius. Això sense oblidar la formació que s’ha seguit donant a través de mitjans telemàtics, com a l’Escola de Música de Can Blau i altra formació extraescolar, o la de dinamització juvenil dels casals Bauxa i Xerinola, amb continguts adaptats a la situació.\nDurant aquest període s’ha planificat les escoles d’estiu, que enguany seran gratuïtes però reservades a famílies empadronades al municipi que poden acreditar que necessiten aquest servei per conciliar amb la seva activitat laboral i de la que just avui s’ha publicat el llistat definitiu d’admesos.\nS’ha posat en marxa un servei d’assessoria laboral, Bona Feina Sant Josep, que atén consultes «tant de treballadors com empresaris afectats per situacions vinculades a la COVID-19», ha afegit la regidora Noemí Boned.\nEl departament de Cultura i Festes va haver de suspendre totes les activitats i tancar els centres culturals del municipi, però les activitats s’han traslladat amb molt bona resposta a les xarxes socials, amb continguts agrupats en una nova web: totsacasa.santjosep.org. Especialment amb programes de concerts virtuals per contribuir a mantenir l’activitat de les bandes locals. Això a més del servei de biblioteca a domicili, que ha estat molt demandat pels ciutadans, ha recordat la regidora de Cultura, Cristina Ribas.\nEn la sessió d’avui també s’ha donat compte, a instància d’una moció de control de la oposició, del projecte per declarar Cala d’Hort la primera platja sense fums del municipi, com ja apareix a la xarxa de platges lliures de fum de Balears promoguda per la Conselleria de Salut Pública. Mònica Fernández, la regidora de Medi Ambient, ha explicat que els cartells informatius han estat adjudicats al alumnes de l’Escola d’Arts i ha recordat que «les llosques són el principal actiu contaminant de residus a les platges».\nEl plenari d’avui ha aprovat amb l’abstenció de la regidora de Vox d’adhesió a la celebració del Dia de l’Orgull LGTBI+ en defensa dels drets de les persones que pateixen qualsevol discriminació per raó del seu gènere o orientació i per combatre la discriminació.\nUna altra qüestió que ha sortit aprovada, en aquest cas amb la unanimitat del plenari, ha estat la moció de Ciudadanos per bonificar un 50% de l’IBI a aquells habitatges que es dotin de plaques i altres instal·lacions fotovoltaiques en aplicació de la llei reguladora d’Hisendes Locals. El regidor d’Economia, Vicent Roselló, ha dit que l’equip de gover recull aquesta encomana per «presentar una proposta que incentivi l’ús d’energies netes al nostre municipi».\nAquesta mateixa situació ha permès que tots els grups donin suport al Pla d’Accés Públic i Gratuït que demanava C’s i en la que Roselló ha destacat que l’Ajuntament opta a un pla d’ajuts europeu per implantar cobertura sense fils a espais públics i a vehicles de la xarxa de transports del municipi, entre altres accions.


S’inicia el període per sol·licitar els ajuts econòmics en el lloguer de l’habitatge habitual – Ajuntament de La Pobla de Segur\nS’inicia el període per sol·licitar els ajuts econòmics en el lloguer de l’habitatge habitual\nL’Agència de l’Habitatge de Catalunya ha obert la convocatòria per a la concessió dels ajuts amb la finalitat de resoldre els problemes transitoris de pagament parcial o total del lloguer a causa de l’impacte econòmic i social del COVID-19.\nEl termini de presentació de sol•licituds és del 19 de maig fins al 30 de setembre de 2020.\nFinalitat de l’ajut\nAjuts al pagament total o parcial de la renda de lloguer.\nAjuts a la cancel•lació total o parcial dels microcrèdits.\nS’hi podran acollir aquelles persones amb residència legal a Catalunya que siguin titulars d’un contracte de lloguer del domicili en el qual resideixin habitualment i que la persona titular del contracte o qualsevol dels membres de la unitat de convivència s’hagin vist afectades per una situació de vulnerabilitat econòmica i social sobrevinguda a conseqüència del COVID19.\n– Tenir residència legal a Catalunya.\n– Haver passat a estar en situació d’atur.\n– Està en un Expedient temporal de Regulació d’Ocupació (ERTO)\n– Hagi vist reduïda la jornada laboral per motius de cures, en cas de ser empresari\n– Altres circumstàncies similars que suposin una pèrdua d’ingressos.\n– Els ingressos dels membres de la unitat familiar, en el mes anterior a la sol•licitud de l’ajut, no poden ser superiors a 1.613’52€ (els màxims s’amplien si hi ha algun membre amb discapacitat).\n– La renda de lloguer, més les despeses i subministraments bàsics de l’habitatge (llum, gas, gasoil per la calefacció, aigua, telefonia i quota de la comunitat) han de ser superiors o igual al 35% dels ingressos nets de la unitat familiar.\n– Acreditar el pagament de la renda de lloguer dels mesos de gener, febrer i març de 2020.\n– Tots els membres de la unitat familiar han de complir amb les obligacions tributàries amb l’Estat, la Seguretat Social i la Generalitat de Catalunya.\n– L’import de la renda de lloguer sigui com a màxim de 900€.\nUs podeu descarregar la documentació a http://agenciahabitatge.gencat.cat\nL’ajut es pot concedir per un import màxim de 6 mesos de la renda de lloguer, dels mesos d’abril a setembre de l’any 2020.\nTelemàticament la web de la Generalitat de Catalunya\nPer a més Informació truqueu al telèfon del Consell Comarcal 973 650 187 i a l’adreça electrònica irivas@pallarsjussa.cat.\nFGC recupera el 100% del servei a la línia Lleida-La PoblaLes mascaretes, obligatòries a partir de demà\nArxiu Selecciona el mes maig 2021 abril 2021 març 2021 febrer 2021 gener 2021 desembre 2020 novembre 2020 octubre 2020 setembre 2020 agost 2020 juliol 2020 juny 2020 maig 2020 abril 2020 març 2020 febrer 2020 gener 2020 desembre 2019 novembre 2019 octubre 2019 setembre 2019 agost 2019 juliol 2019 juny 2019 maig 2019 abril 2019 març 2019 febrer 2019 gener 2019 desembre 2018 novembre 2018 octubre 2018 setembre 2018 agost 2018 juliol 2018 juny 2018 maig 2018 abril 2018 març 2018 febrer 2018 gener 2018 desembre 2017 novembre 2017 octubre 2017 setembre 2017 agost 2017 juliol 2017 juny 2017 maig 2017 abril 2017 març 2017 febrer 2017 gener 2017 desembre 2016 novembre 2016 octubre 2016 setembre 2016 agost 2016 juliol 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015 novembre 2015 octubre 2015 setembre 2015 agost 2015 juliol 2015 juny 2015 maig 2015 abril 2015 març 2015 gener 2015\nConcurs de balcons florits 2021 de la Pobla de Segur\nL’Ajuntament de la Pobla torna a organitzar el concurs de balcons florits […]\nAnul·lat l’aplec de Sant Miquel\nArran de la situació sanitària i les mesures de seguretat per fer […]\nL’Ajuntament i el veïnat del casc antic decoren els carrers amb flors\nL’Ajuntament de la Pobla de Segur, en col·laboració amb els veïns i […]\nLicitació de la construcció de les pistes de pàdel


3A SETMANA CONSECUTIVA DE PODIS PEL GAP\nAquest dissabte 8 i diumenge 9 de febrer el Gap va continuar les seves competicions oficials en 3 esdeveniments diferents: Campionat de Catalunya en Edat Escolar, Copa Catalana de Base i Lliga territorial de gimnàstica artística.\nEn el Campionat de Catalunya en Edat Escolar a Hoatalets de Balenyà, comptien les gimnastes de categoria D4 aparells tan grans com petites. En la catehoria D4 petites la Mariona Noguer va guanyar l'or en individual i en categoria D4 grans la Cèlia Carandell va guanyar el bronze. L'equip format per Mariona Noguer, Carla Caballero, Berta Sabater i Laia Serra es feien amb el bronze per equips.\nEn la Copa Catalana de Base es van estrenar les petites de Base 1. Malgrat no hi va haver medalla, van tenir molts bons resultats en els aparells que fan que hi hagi potencial per clasificar-se per la final.\nJa per últim la Lliga Territorial de Gimnàstica Artísitica es va celebrar a Salt i estava organitzada per els consells esportius de Girona. La secció masculina del Gap va aconseguir un total de quatre medalles. En categoria pre-benjamí l'Albert Fulquet i en Xabi Gutierrez s'estrenaven en competició pujant al segon i tercer esglaó del podi respectivament.\nEn categoria Benjamí en Pau Noguer es feia amb la plata mentre que el seu equip, Pau Noguer, Abel Coto i joan Bahí es proclamaven campions per equips.\nEl Gap firma el seu millor inici de temporada des de que es va fundar, el que evidencia la millora de la qualitat d'aquest club que creix any rera any.


Apartament Nune Erevan Armènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartament NuneKilikia, Adana 24, Kentron, Erevan, Armènia, 0082 - Veure al mapaNotable7,9Basada en1comentariApartament NuneVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 26 fotosUbicació excepcional 10,0Veure al mapa10,0Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Erevan, Apartament Nune és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Apartament Nune asseguren una estada plaentera als seus clients. Transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora són només algunes de les comoditats que fan que Apartament Nune sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartament Nune.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiasala d'estararticles de tocadorestris de cuinaservei de planxaassecador de cabellmosquiterventiladorcalefacciónevera Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Els Visas: PUTES MOSQUES\nAvui és el darrer dia de vacances, per tant cal aprofitar-lo al màxim, sortim de casa el Guillem i jo amb la intenció de fer la via Llorens Joan a Narieda i en principi tot va bé, arribem aviat a Coll de Nargó, esmorzem, i marxem cap a Fígols segons els terminis que teníem i a les 11 ja estem a peu de paret. Però aquí ja comencen a torçar-se les coses , la paret regalima aigua per tot arreu i tot i que ja ho veiem mentre pujàvem , sempre hi ha la possibilitat que la via vagi per llocs secs. Res de res, el Guillem tot i provant la primera tirada diu que tots els forats són plens d’aigua, per tant mitja volta i retirada.\nCalia cercar quelcom per fer, no és qüestió de tornar a casa amb les mans buides. Aleshores he pensat, aprofitant que no fa calor, be podríem anar a Perles on les vies son curtes i ràpides.\nEl Guillem que no coneix la zona, s’hi apunta encantat.\nSón quasi les 13 hores i ja estem a peu del Roc d’en Sola, he decidit fer la via Putes mosques perquè és de les més boniques de la zona i bon inici per conèixer la roca.\nCom que el Guillem està fort, deixo que faci la primera, un tram de 6b que sempre em costa molt, el Guillem té que lluitar-ho però al final aconsegueix passar net. Jo al darrera , com sempre em costa molt, sort de la corda per davant.\nA la segona vull lluir-me jo, una placa molt vertical de 6a amb una entrada a la reunió força curiosa, per sort en aquest grau encara em veig les orelles.\nLa tercera és la més estètica de totes i mentre puja puc fer-li fotos espectaculars, una vegada superat el sostre el perdo de vista i li vaig donant indicacions intuint ell lloc on està.\nLa quarta torna a tocar-me, comença amb un flanqueig a la dreta fins agafar un sistema de fissures ja fins el cim.\nUna vegada al cim una petita excursió de 20 minuts ens deixa altre vegada al cotxe.


Assessoria per a empreses al Prat de Llobregat - Carniago Asesores\nAssessoria per a empreses al Prat de Llobregat\nSi estàs interessat en una assessoria per a empreses al Prat de Llobregat, des de Carniago Assessors oferim assessorament per a la constitució de societats, així com l’estudi i gestions posteriors per a la posada en marxa de la societat tant a nivell fiscal com laboral i municipal.\nAixí mateix també oferim assessorament per a l’optimització en els recursos de l’empresa i gestió o acompanyament a nivell comptable, fiscal, laboral i jurídic en el dia a dia de l’empresa\nTreballem per a qualsevol necessitat de l'empresa en els àmbits fiscals, comptables, laborals i jurídics.\nContacta amb la teva assessoria per a empreses al Prat de Llobregat\nCom a assessoria per a empreses al Prat de Llobregat, oferim el servei de gestió comptable a les empreses, tant des de la pròpia empresa com des del nostre despatx. Ens adaptem a les necessitats i les característiques dels nostres clients. Entenem la comptabilitat com una necessitat per a l’empresa. Aquesta serveix poder analitzar el funcionament de la mateixa i detectar qualsevol possible desviació. Si això passa, el nostre equip de professionals ho detecta, avisem al client i proposem mesures correctores.\nFem informes periòdics per a les empreses i, conjuntament amb el nostre client. Així mateix, analitzem l’evolució de la mateixa i proposem mesures per al seu creixement. Els nostres anys d’experiència fa que hàgim vist tot tipus de situacions. Podem preveure determinades situacions i actuar per a evitar un problema o per a aprofitar la situació. Millorem la rendibilitat i/o augmentar les vendes del nostre client.\nOferim la implementació i seguiment de quadres de comandament integrals, on definim una sèrie d’indicadors de gestió i financers. De manera que avaluem en temps real l’evolució de les nostres empreses clients. Conèixer el funcionament de l’empresa en totes les seves àrees és fonamental per al futur del negoci.\nEls nostres clients tenen la tranquil·litat que presentem sempre tots els impostos en els terminis i en la forma prevista. Però el nostre factor diferenciador està en el nostre assessorament previ. Informem puntualment de qualsevol novetat fiscal que pot afectar el funcionament de l’empresa.\nAbans de l’inici de cada exercici fem una planificació fiscal d’aquest. Preveiem l’evolució de l’empresa i t’assessorem perquè la càrrega fiscal sigui la menys onerosa possible, amb la tranquil·litat que sempre actuem dins del marc normatiu vigent.\nL’elaboració de nòmines dels treballadors és un assumpte altament delicat. Conèixer la normativa laboral és fonamental perquè les nòmines recullin bé totes les circumstàncies dels treballadors i no suposin cap problema per l’empresari. A més, podem implementar el portal de l’empleat que facilita la relació entre direcció i treballadors.\nResponem els dubtes en qüestions laborals que puguin sorgir. Redactem qualsevol tipus de contracte laboral per a recollir de manera correcta la relació empresa-treballador. Complir la normativa laboral avui dia és essencial, atès que les inspeccions de Treball cada vegada són més freqüents i s’han d’afrontar sabent que tot està d’acord a la legislació.\nEl nostre equip d’advocats t’assessorarà davant la redacció de qualsevol tipus de contracte mercantil. Ajudem a afrontar i solucionar problemes jurídics, de caràcter mercantil i societaris, que les empreses se solen trobar en el seu dia a dia.\nElaborem pactes parasociales que preveuen situacions entre socis i recullen com afrontar-les. De manera que evitem que es converteixin en un problema que, a vegades, pot portar a la dissolució del negoci.