Sant Tornem-hi: ‘Directe.cat’: com la mala praxi periodística combinada amb l’estretor de mires dels independentistes forassenyats poden malmetre el procés d’independència de Catalunya\nEscrit per en Xavier Rull a les 17:50\nE 3 de desembre de 2013 a les 10:24\nCRITERI Blog o bloc?\n, Casos concrets>\nEs considera que la forma adequada és blog (nom masculí) i no *bloc.\nNota: 1. La Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans també ha aprovat el terme relacionat bloguer | bloguera. (Vegeu la fitxa CRITERI Bloguer | bloguera o blocaire?).\nNota: 2. Per a ampliar el criteri amb una explicació més aprofundida i tenir-ne més exemples, podeu consultar les fitxes completes de blog i bloguer -a al Cercaterm i la Neoloteca, i també el document La Secció Filològica es decanta per blog en l'apartat "La finestra neològica" del web del TERMCAT (http://www.termcat.cat/ca/Comentaris_Terminologics/Finestra_Neologica/170/).\nXavier Rull 4 de desembre de 2013 a les 18:43\nGràcies pel teu comentari. Els del Termcat van defensar la grafia "blog" fins al 2012 (més o menys, parlo de memòria). Quan els de 'Directe.cat' van escriure tot això, el Termcat encara defensava "bloc".\nAra el Termcat ha fet marxa enrere i aposta per "blog". Però tot això no ho he comentat perquè enterboliria l'exposició. De tota manera, gràcies igualment (sempre hi ha algun lector a qui li pot anar bé el teu comentari).\nXavier Rull 4 de desembre de 2013 a les 18:45\n(Error!) Volia dir:\nEls del Termcat van defensar la grafia "bloC" fins al 2012 (més o menys, parlo de memòria). Quan els de 'Directe.cat' van escriure tot això, el Termcat encara defensava "bloc".\nE 4 de desembre de 2013 a les 22:57\nNomés ho vaig posar perquè em va semblar que l'article deixava entendre que el Termcat encara defensava la forma "bloc". I com que aquest assumpte va fer tan de rebombori...\nEls teus articles em resulten sempre d'allò més interessants.


L'Orquestra de Girona (ODG) amb el seu nou programa Temptacions interpretarà el conegut adagietto de la 5ª simfonia de Gustav Mahler - SIESTV\n06 abr. 2012 L’Orquestra de Girona (ODG) amb el seu nou programa Temptacions interpretarà el conegut adagietto de la 5ª simfonia de Gustav Mahler\nL'Orquestra de Girona arriba a L'Auditori amb una suggerent proposta: Temptacions, un programa que vol posar de manifest la força i L'expressió emotiva de la música\nL’Orquestra de Girona, dins la seva temporada de concerts a L’Auditori, proposa una vetllada molt especial amb peces de Mahler, Janacek, Rossini i Rachmaninov.\nTemptacions és un programa d’obres de diferents autors romàntics com la brillant Suite del txec Leos Janacek, amb reminiscències wagnerianes i també D’Smetana. Basada en motius de cançons populars del seu país, és una obra de referència en la música de principis del s.XX. L’Adagietto de la 5ª simfonia de Mahler, D’un lirisme fronterer i segurament la seva peça més popular, Luciano Visconti la va immortalitzar definitivament al seu film Mort a Venècia. Enguany i en el 210 aniversari del naixement de Rossini, es fa gairebé imprescindible interpretar la Sonata núm 3, potser la més famosa de les seves Sis sonates per cordes, veritables i acolorides obres mestres de la música de cambra. Rossini, tan famós per les seves òperes, va excel·lir en altres gèneres, passant-ne fins i tot desapercebut. La Romança i Scherzo per cordes de Rachmaninov, són un exponent de la contundent i poderosa empremta heretada del romanticisme rus.\nUn programa on es posa de manifest que la força i l’expressió emotiva de la música, poden adquirir un alt grau de compenetració, capaç de sobrepassar els sentits. Un recull de successives temptacions que proposa, sense embuts, poder-ne gaudir plenament.


Erasmus + | Institut Premià de Mar\nSol·licitud de participació al programa Erasmus+ curs 2019-20\nEl programa Erasmus + vol ser una ajuda en l’ àmbit de la educació, la formació, la joventut i l’esport per abordar els canvis socioeconòmics, els principals reptes als que s’enfrontarà Europa fins el final d’aquesta dècada i per recolzar l’ Agenda Política Europea destinada al creixement, l’ocupació ,l’equitat i inclusió.\nEl nostre Institut l’any 2013 va fer la sol·licitud per poder adherir-se a aquest programa i a través de la qual va aconseguir la carta ECHE, requisit que es necessita per poder presentar qualsevol projecte Erasmus+.\nAquests projectes promouen les mobilitats a altres països de la Unió Europea o d’altres països associats.\nQui pot participar en un projecte Erasmus+ en el nostre centre?\nEn termes generales:\n-En projectes d’àmbit de l’ educació superior, els estudiants de educació superior (cicles formatius de grau superior), primer, segon o tercer cicle, professors i d’educació superior, el personal de les institucions d’ educació superior, els formadors i els professionals d’empreses.\n– En els projecte de l’àmbit de la formació professional, els destinataris principals son els aprenents i estudiants de educació professional, els professionals i formadors de formació professional, el personal de les institucions de educació professional inicial, els formadors i els professionals d’ empreses.\n– En els projectes de l’àmbit escolar, els destinataris principals son els directors de centres escolars, el professorat i el personal dels centres i els alumnes d’ educació infantil, primària i secundaria.\n– En els projectes de l’àmbit de la joventut, els destinataris principals son els joves de 13 a 30 anys , els treballadors en l’ àmbit de la joventut i el personal i els membres de les organitzacions actives en l’ àmbit de la joventut.\nLa convocatòria per fer la sol·licitud d’un projecte Erasmus+ surt entre els mesos d’octubre i novembre de cada any i la data límit per presentar-la és entre els mesos de febrer i març dels següent any. Aquestes sol·licituds son per fer el projecte proposat en el curs següent al de la convocatòria.\nActuació del nostre centre com a partner (soci) d’una altra institució\nEl nostre institut també està disposat a actuar com a soci de destí d’alguna altra institució que vulgui fer una mobilitat al nostre país, sigui d’alumnes o de professors.\nJa ha tingut experiències en aquest sentit, en altres projectes amb França, Alemanya, Hongria, i Romania.\nEl nostre institut està molt be ubicat, prop d’una ciutat com Barcelona i molt be comunicat.\nMés informacions sobre Erasmus + :\nAJUTS I BEQUES PERA A LA REALITZACIÓ D’ESTUDIS I PRÀCTIQUES PROFESSIONALS A INSTITUTCIONS I CENTRES ASSOCIATS INTERNACIONALS.\nPàgina SEPIE (Servicio Español para la Internacionalización de la Educación) : http://www.sepie.es/\nGuia Erasmus + : http://www.sepie.es/doc/convocatoria/2016/guiaES.pdf\nCoordinació d’internacionalització a l’Institut Premià de Mar:\nVicent Martínez (intmob@ipm.cat)\nSol·licitud Carta ECHE (Erasmus Charter for Higher Education)\nMobilitats curs 2014-2015\nMobilitats curs 2015-2016\nMobilitats curs 2016-2017\nGestió de cursos a Moodle


Nuria Montserrat, convidada com a ponent en les Jornades Europees de Recerca i Innovació - Institute for Bioengineering of Catalonia Nuria Montserrat, convidada com a ponent en les Jornades Europees de Recerca i Innovació - Institute for Bioengineering of Catalonia\nNuria Montserrat, convidada com a ponent en les Jornades Europees de Recerca i Innovació\njuliol 5, 2021 juliol 8, 2021 Notícies IBEC\nEls dies 23 i 24 de juny van tenir lloc les Jornades Europees de Recerca i Innovació, on Nuria Montserrat va ser convidada a compartir la seva recerca i experiències personals en un panell d’alt nivell sobre “COVID-19: lliçons apreses, preparació i resiliència”. L’esdeveniment va ser inaugurat per Mariya Gabriel, Comissària Europea d’Innovació, Recerca, Cultura, Educació i Joventut i va ser moderat per Philip Campbell, editor cap en Springer Nature.\nMariya Gabriel (dreta), comissària d’Innovació, Recerca, Cultura, Educació i Joventut, va presentar els millors investigadors durant les Jornades de Recerca i Innovació, i va assenyalar com la recerca finançada pel Consell Europeu de Recerca (ERC) va derivar en avanços científics revolucionaris abans i durant la pandèmia.\nSota el lema “Formem junts el futur”, les Jornades Europees de Recerca i Innovació són l’esdeveniment insígnia anual de Recerca i Innovació de la Comissió Europea, que reuneix responsables polítics, investigadors, empresaris i públic per a debatre i donar forma al futur de la recerca i de la innovació dins i fora d’Europa. Enguany, l’esdeveniment s’ha realitzat de manera virtual i la Professora de Recerca ICREA, líder de grup i Subdirectora d’Innovació i Translació Clínica de l’IBEC, Nuria Montserrat, ha estat una de les veus convidades a compartir les seves experiències durant la sessió “COVID-19: lliçons apreses, preparació i resiliència”, juntament amb altres científics de primer nivell. Després de la introducció de Mariya Gabriel, Comissària d’Innovació, Recerca, Cultura, Educació i Joventut, la professora Montserrat, al costat de Gabriella Conti – Professora associada en University College London- i László Lovász -Professor de Recerca del Rényi Institute of Mathematics- van compartir les seves experiències en la realització de recerques innovadores sobre COVID-19 durant els mesos més difícils de la pandèmia. Philip Campbell, editor en cap de Springer Nature, ha estat el moderador de la sessió.\nCiència durant la crisi de la COVID-19 i després\nLa ciència va jugar un paper central durant la crisi de la COVID-19, però quines lliçons en podem extreure per a construir una política més sòlida a Europa que enforteixi l’ecosistema científic? Quins canvis es poden implementar? La COVID-19 va representar una “prova de resistència” per a la ciència en la formulació de polítiques i va destacar la necessitat de millors connexions entre els professionals i institucions científiques en tota Europa i dins dels Estats membres. En aquest context, la professora Montserrat va assenyalar que “gràcies al finançament europeu vaig poder desenvolupar una tecnologia que després ens va servir per a accelerar la recerca sobre com el SARS-CoV-2 infecta cèl·lules i teixits”. Montserrat va agregar que “vaig tenir molta llibertat i suport en canviar les meves activitats de recerca cap a l’estudi de preguntes fonamentals sobre com aquest coronavirus infecta els organoides renals per a provar compostos terapèutics per a tractar la malaltia COVID-19”.\nInvestigadors liderats per la professora de recerca ICREA Nuria Montserrat, juntament amb col·laboradors internacionals, van aconseguir en 2020, destacar-se en el moment més desafiador de la pandèmia COVID-19. Montserrat i els seus col·legues van utilitzar organoides generats per tècniques de bioingeniería per a desxifrar com el SARS-CoV-2 interactua i infecta les cèl·lules renals humanes. Els investigadors també van identificar un fàrmac capaç d’inhibir la infecció per SARS-CoV-2 que després es va assajar en pacients amb COVID-19.\nPots trobar més informació sobre Nuria Montserrat aquí.\nPots trobar més informació sobre les Jornades de Recerca i Innovació aquí.\nEl vídeo de la sessió completa està disponible aquí:\nL’art d’explicar la bioenginyeria en imatges\nEl nas electrònic d’un dron detecta la pudor de plantes d’aigües residuals\n“Olfacte artificial” que determina la qualitat dels aliments


L'Àrea de Salut farà un cribratge poblacional a Vila i Sant Antoni de Portmany | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Coronavirus L’Àrea de Salut farà un cribratge poblacional a Vila i Sant Antoni de Portmany\nEl camió COVID-Express està equipat amb quatre professionals cedits per Creu Roja.\nL’Àrea de Salut farà un cribratge poblacional a Vila i Sant Antoni de Portmany\nL’Àrea de Salut d’Eivissa i Formentera farà un cribratge poblacional a les localitats d’Eivissa i Sant Antoni de Portmany, que es durà a terme durant aquesta setmana i la vinent. L’actuació afectarà a les zones on s’ha registrat un índex més alt de positius i on s’aplicaran a partir de demà noves mesures restrictives per aturar la proliferació de contagis.\nUn camió COVID-Express, equipat i amb quatre professionals cedits per Creu Roja, obtindrà les mostres en els aparcaments de les piscines Can Misses a Eivissa i Can Coix a Sant Antoni de Portmany.\nMés de 2.500 persones\nEntre 15 i 40 anys\nLa població diana per a aquest estudi és la compresa entre 15 i 40 anys, atès que és el grup poblacional que acumula el nombre més gran de persones asimptomàtiques. També s’hi ha inclòs els cuidadors de gent gran o de persones vulnerables.\nEls residents a Eivissa podran fer-se la prova el dijous i divendres d’aquesta setmana, i el dilluns i dimarts de la següent. Per la seva banda, les persones seleccionades de Sant Antoni poden acudir al punt COVID-Express, el dimecres, dijous i divendres de la setmana vinent.


Diversos informes constaten irregularitats al Consorci de Serveis Socials de Barcelona - Social.cat\nDiversos informes constaten irregularitats al Consorci de Serveis Socials de Barcelona\nContractacions irregulars, conceptes retributius fora de conveni o concursos sense publicitat, algunes de les anomalies detectades\nDimecres, 13 d'octubre de 2021 | 15:15 h\nEl Consorci de Serveis Socials de Barcelona gestiona quasi 300 residències, entre d'altres | Elisenda Rosanas (ACN)\nInformes de la Sindicatura de Comptes i de la Intervenció de la Generalitat han constatat contractacions irregulars per 20 milions d’euros i sobresous del Consorci de Serveis Socials de Barcelona entre 2014 i 2019, segons ha avançat El Periódico en una exclusiva.\nEn l'informe 6/2017 de la Sindicatura del 2014, s'apunta a pèrdues per 731.000 milers d'euros dels exercicis 2013-2014 i s'observen “incidències” sobre l'objecte contractual, els imports i les dades que fan pensar que es van produir “fraccionaments indeguts” de contractes. L'informe de la Intervenció de la Generalitat del 2015 assegura que no es va donar compliment a la normativa en matèria de personal i que hi ha conceptes retributius “fora de conveni”. La CGT ja ha anunciat que portarà el cas a l'Oficina Antifrau.\nL'informe de la Sindicatura sobre el 2014 concreta que 20 dels 22 expedients analitzats, per un valor de 22 milions d’euros, es van tramitar sense publicitat, transparència ni concurrència pública i sense justificació. A més, en dotze dels contractes menors fiscalitzats l'import facturat supera l'import autoritzat en el contracte i en set casos l'import total facturat pel proveïdor supera el llindar fixat en la normativa de contractació per als contractes menors, per la qual cosa s'haurien d'haver tramitat mitjançant un procediment amb concurrència.\nEn aquest sentit, afirma que el CSSB va tramitar la majoria de contractes per a la gestió de serveis públics mitjançant el procediment negociat sense publicitat per raó de l'exclusivitat i la Sindicatura considera que el Consorci “no motiva ni justifica suficientment la utilització d'aquest procediment”. També afirma que es va formalitzar sota la forma d'un conveni un negoci jurídic amb una fundació privada amb les característiques pròpies d'un contracte de gestió de serveis públics.\nPel que fa a l'àrea de personal, alguns treballadors van rebre una tercera paga extra, en concepte d'assistència i puntualitat, mentre que la normativa de la funció pública només en preveu dues. A més, indica que el 2017 no es disposava de manuals del circuit de caixa en què es determinessin l'ús d'efectiu i el control i que es va executar despesa per 957.840 euros per la qual no es disposava de crèdit suficient.\nEn l'informe de la Intervenció de la Generalitat de 2015 es conclou que l'entitat va donar compliment a la normativa a excepció de la referent a les despeses de personal, de la normativa patrimonial, de la de contractació i de la de protecció de dades. Entre d'altres, apunten a la creació de dos conceptes retributius que no consten al conveni i també es va incrementar la retribució de dues persones sense justificació aparent. Segons l'anàlisi que fa la CGT de les auditories, el 2015 es van pagar sobresous per sobre de conveni per valor de 352.379 euros, el 2017 328.726 i el 2019 per 256.000 euros.\nPer aquesta raó el sindicat ha anunciat que portarà tots aquests fets a l'Oficina Antifrau els propers dies “per exigir responsabilitats”. Entre d'altres, han assegurat que alguns dels contractes implicats són a fundacions i empreses amb “vincles” amb els partits de govern o empresaris que cerquen el lucre econòmic. Ho veuen com un “cas greu de portes giratòries” on gerents del Consorci, amb càrrecs polítics de confiança dels partits de govern (ERC i JuntsxCat), signen contractes de gestió de serveis públics i apunta a les presumptes irregularitats en la contractació de personal, amb “sobresous per sobre de conveni”.\nCervera diu que s'han anat “esmenant” les irregularitats\nPer la seva banda, la consellera de Drets Socials, Violant Cervera, ha afirmat que s'han anat atenent i “corregint” les recomanacions fetes per la Intervenció de la Generalitat sobre irregularitats al Consorci de Serveis Socials de Barcelona. Durant una intervenció al Fòrum Pere Tarrés, ha dit que la informació apareguda parteix d'informes de la Generalitat. Fonts del Departament han indicat que són els primers interessats en esclarir els fets i han insistit que la “pràctica totalitat” de les incidències estan resoltes o en vies de solució. La Conselleria està en contacte amb la gerència del Consorci i s'ha creat un grup de treball per fer un seguiment de la situació. A més, s'iniciarà una revisió d'ofici sobre les retribucions a determinats treballadors.\nCervera ha considerat que algunes de les recomanacions fetes eren “força tècniques”. En tot cas, ha indicat que el Departament estarà “amatent” a qualsevol informe i seguiran totes les recomanacions que els pugui fer arribar aquest organisme.\nConsorci Serveis Socials de Barcelona


No hi som totes - Sopar de nadal + Sessions de Quinto!!! - Indymedia Barcelona\nNo hi som totes - Sopar de nadal + Sessions de Quinto!!!\nCorreu-e: sat ARROBA terrassa.mes (verificat)\t 22 des 2009\nAquest 25 de desembre al kasalet(Terrassa C/Societat 6) a partir de les 18h es farà el proper acte organitzat per SAT dintre la campanya "No hi som Totes" per la llibertat dels presos i preses polítiques.\nAquest divendres 25 de desembre, al Kasalet (Terrassa, C/Societat n.6), es farà el proper acte de la campanya "No hi som Totes" per la llibertat dels presos i preses polítiques.\nL'acte començarà a partir de les 18h amb l'inici de les sessions de quinto. Durant les sessions s'aniran regalant diversos obsequis facilitats per SAT i també obsequis fets pels presos. Els possibles beneficis que en surtin aniran destinats a la campanya "No hi som Totes" .\nA partir de les 21 pararem les sessions de quinto per fer el sopar. El menú serà: de 1er: crema de verdures i de 2on: assortit de truites. De postres hi haurà fruita i torrons. Amb el menú va inclòs l'aigua, el pa, el vi i el cava. Tot plegat costarà 5 eurus que també aniràn destinats a la campanya "No hi som Totes".\nEn acabar el sopar continuaran les sessions de quinto i els obsequis.\nUs esperem i convidem a assistir a l'acte.


El problema de l'obesitat als EUA s'ha convertit en una autèntica amenaça. Segons dades del Centre de Control i Prevenció de Malalties (CDC), l'obesitat, a curt termini, superarà el tabaquisme com a principal causa de mort al país. Així, si al 2000, els trastorns de salut provocats pel tabac van incidir directament en la mort de 435.000 persones, els problemes derivats de la mala dieta i la inactivitat física van provocar 400.000 morts.\n10/03/2004 - 00.00 Actualitzat 10/03/2004 - 17.16\nAixò fa que l'obesitat s'hagi convertit en la causa principal del 16,6% de les morts que es registren als EUA. El tabaquisme encara la supera, amb el 18,1%, però es preveu que, en pocs anys, l'obesitat passarà davant. Als EUA, més del 30% de la població és obesa, cosa que afecta 59 milions de persones, i, en total, el 64% de la població té algun tipus d'accés de pes. Els trastorns de salut causats per aquesta malaltia fan augmentar la possibilitat de desenvolupar afeccions cardíaques, diabetis, càncer o altres tipus de problemes de salut. Per això, el secretari de Salut dels EUA, Tommy Thompson, ha volgut deixar clar que "és necessari que els nord-americans entenguin que l'excés de pes i l'obesitat ens estan, literalment, matant". "No hi ha una sola causa de l'obesitat humana", ha declarat el director dels Instituts Nacionals de Salut (NIH), Elias Zerhouni. Per això, ha dit que s'han d'explorar "noves formes de prevenció i tractament que incloguin factors socioculturals, socioeconòmics i ambientals, així com fisiològics i genètics". Grups de defensa del consumidor han demanat que es prohibeixi la venda de menjar ràpid a les escoles i que els restaurants del sector incloguin el nombre de calories que contenen els seus productes.\nUn jutge imputa un cirurgià en la mort d'un pacient després d'una reducció d'estómac\nMcDonald's anuncia que suprimirà els menús més calòrics per ajudar a combatre l'obesitat\nAlerta dels pediatres per la disminució de la pràctica d'activitat física entre nens i joves\nLa Gran Bretanya podria aplicar impostos en menjars poc saludables per evitar l'obesitat\nEl Regne Unit vol gravar el menjar ràpid amb un impost per lluitar contra l'obesitat\nSanitat avaluarà les tècniques de reducció d'estómac després de la mort d'alguns pacients\nL'Institut Worldwatch alerta que la febre consumista està esgotant els recursos del planeta\nObesitat infantil, cardiopaties, hàbits saludables i càncer de mama, reptes del Pla de Salut


Quartet Casals, Hopkinson Smith, Arianna Savall i Petter Udland Johansen, al FeMAP 2015 — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Quartet Casals, Hopkinson Smith, Arianna Savall i Petter Udland Johansen, al FeMAP 2015\nQuartet Casals, Hopkinson Smith, Arianna Savall i Petter Udland Johansen, al FeMAP 2015\nLa cinquena edició del festival, amb 54 activitats, també oferirà repertori inèdit de Vivaldi El certamen, que s'inaugurarà a la Seu el 3 de juliol, arriba fins a 26 municipis i incorpora una població de l'Alta Cerdanya, la Guingueta d'Ix\nLa 5a edició del Festival de Música Antiga dels Pirineus (FeMAP) s'inaugurarà el 3 de juliol amb el Quartet Casals i es clourà el 30 d'agost amb Arianna Savall i Petter Udland Johansen.\nEl FeMAP 2015 comptarà amb un total de 54 activitats en 26 municipis del Pirineu català, d'Andorra i, per primera vegada, s'incorpora un municipi de l'Estat francès amb la presència de la Guingueta d'Ix, a l'Alta Cerdanya.\nL'edició d'aquest any programa més de la meitat de músics catalans, com la Coral Cantiga, Cor Amics de la Unió, Quartet Casals o Tasto Solo, entre d'altres, i grans noms espanyols i internacionals com la Orquesta Barroca de Sevilla, el llaüt de Hopkinson Smith, i un concert de la violinista Lina Tur, que rescatarà un repertori inèdit de Vivaldi.\nEl festival arrencarà amb el Quartet Casals, que oferirà tres concerts a la Seu d'Urgell el dia 3 de juliol, l'endemà a Puigcerdà i el següent a Bossòst. Pels escenaris dels 26 municipis hi passaran el Cor Infantil Amics de la Unió, el llaüt de Hopkinson Smith, la Coral Cantiga, Andreas Prittwitz & Lookingback Baroque Orchestra, Trença Ensemble i Aina Martín, l'Orquesta Barroca de Sevilla amb els 'Concerts de Brandenburg', La Xantria i Jordi Domènech amb 'El cant de la Sibil·la', Rafael Bonavita i Leonor Leal, Arnau Tomàs i Fahmi Alqhai & Rami Alqhai.\nTambé conformaran la programació Tasto Solo, l'Acadèmia de Música Antiga del FeMAP, Euskal Barrokensemble. Un dels plats forts del programa és el concert 'Musica Alchemica', amb la violinista Lina Tur, que rescata un Vivaldi oblidat i el presenta al FeMAP després de més de 300 anys en silenci. Les sonates 'de Graz' van ser compostes per Antonio Vivaldi a la cort de Mantova, entre 1718 i 1720, al mateix temps que aquest mestre del barroc venecià escrivia les seves cèlebres 'Quatre Estacions'. Cinc sonates per a violí, inèdites fins avui, carregades de virtuosisme i imaginació però també de poesia, reflexió i subtilitat.\nAquest any també s'han impulsat de manera molt potent els concerts amb elements complementaris com les visites guiades als monuments o en indrets poc habituals com unes mines de petroli, en els llacs Gento o Engolasters i a la Tosa, el cim de la muntanya de la Molina i la Masella. En paral·lel, el festival ha fet un gran esforç en matèria de promoció turística i ha editat un catàleg amb més de 60 propostes que inclouen l'hotel i l'entrada al concert de forma conjunta.\nEl director del festival, Josep Maria Dutrèn, ha insistit en l'aposta del festival per la qualitat i els músics residents al país, convertint el certamen en el "més important de música antiga d'Europa". Així, de les 18 formacions que hi actuen, dues terceres parts són catalanes. "Són al programa perquè són de casa i són bons", ha insistit, alhora que ha destacat els intèrprets que provenen de l'estat espanyol.\nEls municipis participants en aquesta edició són Alp, Alt Àneu, Andorra la Vella, Avià, Bagà, Berga, Beuda, Bossòst, Bourg Madame, Canillo, Guardiola de Berguedà, la Guingueta d'Àneu, Encamp, Estamariu, Esterri d'Àneu, Ordino, Sant Joan de les Abadesses, Sant Llorenç de Morunys, la Pobla de Segur, el Pont de Suert, Puigcerdà, Ripoll, la Seu d'Urgell, Sort, la Torre de Cabdella i Tremp.\nEl festival té un pressupost de 325.000 euros, un 10% més que l'any passat. Un 34% d'aquest l'aporten els ajuntaments, un 23% la Generalitat, un 18% les diputacions, un 17% es finança a través d'entrades i patrocinis, un 3,7% procedeix de l'Estat i un 3% Andorra.\nInauguració del conservatori de música dels Pirineus\nL'alcalde en funcions de la Seu d'Urgell, Albert Batalla, ha destacat que la iniciativa sorgeix de la voluntat de "treballar junts" ajuntaments i entitats "de tots els colors polítics" de tres estats diferents amb la voluntat que aquesta "taca de música antiga" arribi arreu del Pirineu. Així, ha insistit que visualitzen el Pirineu "des d'una perspectiva moderna" no com a frontera sinó "com a nexe d'unió" per posar-los en el mapa mental del país.\nBatalla també ha destacat que al setembre entrarà en funcionament el conservatori de música dels Pirineus, compartit entre Puigcerdà, Berga i La Seu d'Urgell, que "no hauria estat possible" sense el suport del FeMAP.\nFeMAP 2015 - Presentació\nFeMAP 2015 - Imatge


Diu adéu a la selecció espanyola amb un bronze\nTEMPS EXTRA CURSES DE MUNTANYA\nColomina i Brusau Regnen a Rialp\nActualitzada 18/09/2017 a les 10:33\nLa vuitena edició de la Matxicots proclama els guanyadors, amb la disputa de la Trail i la Mitja || El pallarès Iu Escolà i la italiana Giulia Portaluri, els més ràpids als 23 km\n© Àlex Colomina i Lola Brusau, els guanyadors de la Rialp Matxicots que s'ha disputat aquest cap de setmana.\nEls atletes Àlex Colomina i Lola Brusau es van proclamar ahir guanyadors de la Rialp Matxicots, una vegada disputades les dos proves que formaven la Combinada, la Trail de dissabte i la Mitja d’ahir. Amb poc temps per recuperar-se, després de l’esforç que va suposar afrontar els 57 quilòmetres de la Trail, Àlex Colomina va defensar el liderat i es va proclamar guanyador de la Combinada (80 quilòmetres i 6.100 metres de desnivell positiu). Al podi, el van acompanyar Ignasi Riuró, segon, i Alberto Vinagre, que va pujar al tercer calaix.\nPel que fa a la combinada femenina, se la va adjudicar Lola Brusau, que va arribar ahir a la meta al costat de Marta Batalla, també segona a la general. La tercera plaça va ser per a Maria Teresa Hinojosa.\nPel que fa a la Mitja d’ahir, de 23 quilòmetres, que tancava un cap de setmana d’exigent competició, els més ràpids van ser el pallarès Iu Escolà i la italiana Giulia Portaluri.\nA Escolà el van acompanyar al podi Marcel Romero i Jordi Correa, i per la seua banda, a la femenina, amb Portaluri van pujar al podi Martina Recalde i Roser Ortes. La jornada d’ahir també va comptar amb una caminada de 12 quilòmetres. La vuitena Rialp Matxicots ha reunit vuit-cents atletes tot el cap de setmana.


PREGUNTES SOBRE LA INDIBA I EL SÒL PELVIÀ » Espai Alè - Espai de salut\nBy admin_dev 4 Març, 2016 Indiba, Sol Pelvià - general\nL’energia que genera l’Indiba passa dels capçals que fa servir el terapeuta fins a una placa metàl.lica, situada sota el sacre, a l’esquena o on convingui segons cada situació. D’aquesta manera la influència de la diatèrmia és profunda i àmplia, i arriba molt més enllà d’on s’està treballant en superfície.\nL’INDIBA ÉS COM “ELS CORRENTS” DE REHABILITACIÓ?\nNo, en absolut. No ho és ni pel tipus de corrent que utilitza ni per la sensació que rep el pacient, ni pels resultats que aconsegueix. Els “corrents” oscil.len al voltant dels 30-50 Hrz i generen una sensació elèctrica, de vibració-pessigolleig que no agrada a tothom.\nL’Indiba treballa a 448Hz i l a sensació que rep el pacient és de escalfor. Una escalfor molt relaxant i agradable o una escalfor més intensa, segons l’objectiu del tractament.\nNO EM PUC CREMAR?\nEn cap moment. La intensitat tèrmica la marca el pacient, no la màquina. La temperatura s’adequa a la percepció de cada persona i en cada moment. Durant el treball ginecològic acostumem a deixar el comandament en mans de la pacient, perque tingui la certesa i la tranquil.litat de tenir el control absolut de la situació.\nEM POSARAN LA MÀQUINA DINS LA VAGINA?\nNo necessàriament. L’Indiba es pot treballar intracavitàriament (dins la vagina), però també es treballa per fora, sobre la musculatura de l’exterior del periné.\nQUINES MESURES D’HIGIENE ES FAN SERVIR?\nEls capçals metàl.lics es netegen rigorosament i després s’esterilitzen en una solució desinfectant, seguint un protocol absolutament establert. També es poden utilitzar capçals d’ús individual.\nEM PODEN FER DIATÈRMIA PROFUNDA SI PORTO UN DIU?\nSi. No és cap problema, de la mateixa manera que no és un problema una pròtesi de maluc, o uns claus dins d’un os. La freqüència de la Indiba no interacciona amb els elements metàl.lics.


La jutgessa manté en suspens la semillibertat dels set presos de Lledoners - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa jutgessa manté en suspens la semillibertat dels set presos de Lledoners\nEl jutjat de vigilància penitenciària resoldrà el recurs de la fiscalia "en els propers dies"\nefe | barcelona 11.08.2020 | 17:17\nJordi Cuixart, Raül Romeva, Oriol Junqueras i Jordi Turull en el moment de la sortida de la presó de Lledoners el passat 17 de juliol | Mar Martí\nJordi Cuixart, Raül Romeva, Oriol Junqueras i Jordi Turull en el moment de la sortida de la presó de Lledoners el passat 17 de juliol\nEl jutjat de vigilància penitenciària ha acordat mantenir suspès el tercer grau que el Departament de Justícia va concedir als 'Jordis' i als cinc exconsellers presos a la presó de Lledoners (Bages), a l'espera de resoldre el recurs de la Fiscalia contra la seva classificació.\nEn set actuacions, la titular del jutjat de vigilància penitenciària número 5 de Barcelona desestima els recursos presentats pels polítics presos a Lledoners i es reafirma en la seva decisió de suspendre'ls cautelarment el règim de semillibertat que la Generalitat els va concedir el passat 14 de juliol.\nD'aquesta manera, els set polítics presos homes -el exvicepresident Oriol Junqueras, els exconsellers Joaquim Forn, Raül Romeva, Josep Rull i Jordi Turull i els 'Jordis' (Cuixart i Sànchez)- segueixen sense poder sortir de presó en règim obert ni tampoc, de moment, per treballar en virtut de l'article 100.2 del reglament penitenciari.\nSituació diferent és la de l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell i l'exconsellera Dolors Bassa, que segueixen en semillibertat atès que el jutjat de vigilància número 1 de Barcelona, al qual correspon revisar la seva situació, no va fer cas a la Fiscalia i va rebutjar suspendre'ls cautelarment el tercer grau.\nPrecisament, aquesta disparitat de criteris en el cas de Bassa i Forcadell, a les quals correspon un jutge diferent per estar empresonades a les presons de Puig de les Basses i Wad-Ras, respectivament, és un dels arguments que van esgrimir les defenses per oposar-se a la suspensió del tercer grau en el cas dels set interns de Lledoners.\nLa jutge, però, ha decidit mantenir el seu criteri inicial i la suspensió del règim obert dels set homes a la presó, mentre resol sobre el recurs que la Fiscalia ha presentat contra el tercer grau, una decisió que, avança, adoptarà "els pròxims dies" a causa del "caràcter preferent i urgent" del cas.\nLa magistrada comparteix els arguments de la Fiscalia que, en el cas dels delictes greus amb penes de més de cinc anys de presó, "el legislador ha volgut deixar molt clar l'efecte suspensiu" en la resolució dels recursos sobre decisions que comportin l'excarceració d'un reclús.\nPer a la jutge, la classificació dels penats és "competència exclusiva" del tribunal sentenciador, de manera que els recursos contra aquesta han de donar peu a la suspensió "en qualsevol fase de tramitació".\nEl contrari, raona la jutge, "aniria contra tota congruència i contra el més pur sentit comú", a més que suposaria "interferir i deixar sense contingut les decisions i valoracions" del Tribunal Suprem, que el 22 de juliol va revocar les sortides laborals de Forcadell pel 100.2, abans que comencés a gaudir del tercer grau.\nPrecisament, la jutge de vigilància ressalta la "modificació" que va fer el Suprem respecte de l'òrgan competent per resoldre sobre les sortides del 100.2, que fins ara, subratlla, era "qüestió consolidada i pacífica" que corresponia a les audiències provincials on estigués situat el centre penitenciari.\nLa magistrada lamenta a més la "llacuna legal" existent en l'àmbit de la vigilància penitenciària, el que implica "dificultat i complexitat per al dia a dia d'aquesta jurisdicció" per la falta d'una normativa específica processal.\nLa jutgessa autoritza «de forma immediata» dos permisos de sis dies per a Jordi Cuixart.\nEls polítics ja no poden sortir a teballar.\nLa Fiscalia demana al Suprem que els presos del procés tampoc surtin per treballar .


PLATS D´ESTIU SALUDABLES\nEstiu, calor i...ens hem de posar a cuinar? Preparem plats complerts, fácils i lleugers, gaspatxos ben variats amb maduixes, cireres o fesols. I coneixeu els zoodles? Amb els espaguetis de carbassó o pastanaga no ens avorrirem de les amanides, que poden ser un entrant o un plat únic complert. Us volem donar idees senzilles, ràpides, econòmiques i sobretot delicioses!\nDivendres 24 de maig a les 18h


Adam Zagajewski a Barcelona - PEN Català\nInici > Actualitat > Notícies > Adam Zagajewski a Barcelona\nAdam Zagajewski a Barcelona\nEl matí de dilluns 12 es va celebrar una roda de premsa al CCCB per tal de presentar el recital poètic “Adam Zagajewski: l’èxtasi i la ironia”, que tindria lloc al vespre a l’auditori del mateix.\nVicenç Villatoro, director del CCCB, va voler inaugurar la roda de premsa agraint que l’organització fes sonar els poemes de Zagajewski als Debats i conferències del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. Carme Arenas, que va iniciar la presentació del programa Habitació 2016, va destacar l’objectiu d’aquest: focalitzar el debat sobre el turisme a casa nostra i alhora iniciar un procés de recuperació de la tradició literària hotelera. Georgina Sas, de l’Hotel Son Jaumell, va parlar d’aquesta residència com una simbiosi entre l’artista i la societat i va destacar que aquesta és una petita passa per fer veure una altra fórmula possible de turisme. Sebastià Perelló, impulsor del projecte juntament amb Biel Mesquida, va reafirmar la idea d’Habitació 2016 com a plataforma d’una renovació d’aquesta tradició i com a possibilitat d’un altre patró turístic. En aquest sentit, va explicar que el turisme és també cultura, malgrat les massificacions que vivim tant a Barcelona com a Palma de Mallorca. Habitació 2016 ha de ser l’inici d’aquesta conversa sobre el turisme, les massificacions i la transformació dels llocs.\nAdam Zagajewski, que es va poder expressar en la seva llengua gràcies a la presència de Fernando Bravo, va començar agraint els impulsors del projecte que l’hagin volgut convidar. Va confessar de seguida, però, que malgrat estar molt content també se sentia una mica avergonyit quan pensava en els seus amics i professors, molts dels quals han hagut de passar gran part de la seva vida en un camp de concentració o fins i tot en una presó. D’aquesta manera, va voler homenatjar-los. Pel que fa al turisme i a la qüestió que es posa damunt la taula, va explicar que el turisme de masses també arriba a Cracòvia i que, al cap i a la fi, el turista és una categoria filosòfica molt complexa de la qual valdria la pena fer-ne un assaig. Va expressar la felicitat que suposa passar un mes a Capdepera (Mallorca), sobretot, sense deixar mai de banda la ironia, perquè l’illa li permet fer les dues coses que més li agraden al món: escriure i nedar. Quan se va demanar si ha escrit alguna cosa durant aquesta primera setmana de residència, va deixar clar que per escriure necessita temps i que la literatura ha de contraposar la memòria i la imaginació. Caldrà esperar, encara, que es dibuixi aquesta memòria i s’acoloreixi amb la imaginació. Fins aleshores, però, ens queda l’èxtasi i la ironia dels seus poemes.\nA dos quarts de set de la tarda l’auditori del CCCB va rebre un públic puntual i atent. Vicenç Villaroto i Carme Arenas van presentar el recital mentre que Biel Mesquida va introduir la raó, l’objectiu i el programa d’Habitació 2016. De seguida, Adam Zagajewski va compartir micròfon amb els diferents rapsodes catalans, que van llegir dos poemes llargs cadascun. Durant quaranta minuts, els poemes en polonès llegits per l’escriptor es van alternar amb les veus de Pepa López, Narcís Comadira, Biel Mesquida i Sebastià Perelló. Gairebé unes dues-centes persones van poder gaudir d’aquesta lectura bilingüe que va comptar també amb la presència del traductor al català dels poemes d’Adam Zagajewski, Xavier Farré.


Cort triplicarà la vigilància per fer complir l'ordenança de neteja\n15 maig 2021 06:11\nOrinar al carrer o llançar papers pot suposar una multa de 300E\nRafel Gallego | 26 novembre 2003\nL'Ajuntament de Palma prepara una sèrie d'iniciatives que tenen com a objectiu fer complir la nova ordenança de neteja. Per una banda, s'incrementaran el nombre de controladors mediambientals que s'encarregaran de vigilar que els ciutadans respectin la normativa, passant dels 12 efectius actuals a un mínim de 35. Per una altra, s'enduriran les sancions per infringir les normes relatives a deixalles, residus i neteja en general.\nD'aquesta manera, accions considerades infraccions lleus, com tirar llosques i papers al carrer, escopir o orinar a la via pública, o espolsar les catifes per la balconada seran multades amb una quantitat que oscil·larà entre els 30 i els 300 euros.\nPel que fa a les infraccions greus, tal com evacuar aigües brutes, fer nets vehicles a l'espai públic o abocar deixalles fora del nou horari establert (de 19.00 a 23.00), l'ordenança preveu multes d'entre 300 i 900 euros.\nFinalment, l'abocament de residus o fems a les platges o directament a la mar -infracció prevista com a molt greu- estarà penalitzat amb un mínim de 900 euros i un màxim de 1.803.\nEl regidor de Medi Ambient i president d'Emaya, Antoni Nadal, explicà que la nova ordenança municipal no pretén «penalitzar per penalitzar, sinó conscienciar del fet que mantenir una ciutat neta i respectuosa amb l'entorn és feina de tothom».\nPer un altre costat, la regidora de Sanitat i Consum, Marina Sans, presentà l'Ordenança d'inserció d'animals de companyia a la societat, que preveu els mateixos paràmetres sancionadors que la relativa a neteja. Sans anuncià que les principals novetats de la normativa fan referència a l'obligatorietat d'insonoritzar els locals destinats a animals de companyia, tal com hospitals i criadors, la prohibició d'exposar animals domèstics per a la seva venda i de donar-los de menjar a la via pública, o d'abandonar les dejeccions al mobiliari urbà. També es multaran els propietaris d'animals que circulin sols pel carrer.


TERRINA DE BOLETS - Els Fogons de Can Sibina\nUn concentrat de bolets envoltat de pa.\n25 grams d’aigua.\n25 grams d’oli.\n25 grams de vi blanc sec.\n1/2 ou batut (l’altra mig per pintar).\n1 motllo de plum-cake.\n1 pit de pollastre desossat i sense pell.\n3 rovellons grossos\nFulles de farigola i julivert.\n1- Posem tots els ingredients de la massa en un bol (si ho fem a mà) o en el recipient d’un robot de cuina i ho treballem fins aconseguir una massa llisa i que no s’enganxi als dits. L’emboliquem en paper film i la guardem a la nevera.\n2- Tallem el pit de pollastre a tires i li retirem la pell a la botifarra. Posem una paella amb un rajolí d’oli a foc mig, hi afegim les tires de pollastre i la carn de la botifarra trinxada i ho cuinem uns 5 minuts. Passat aquest temps podem tirar un raig de whisky i ho flamegem (es opcional). No ho cuinarem del tot doncs després ja s’acabarà de coure al forn i no interessa que ens quedi la carn seca.\n3- Ho retirem de la paella, ho piquem tot amb l’ajuda d’un ganivet o una picadora. No ha de quedar excessivament trinxat, doncs volem que les carns tinguin una mica de textura. Un cop picat ho posem en un bol en el que hi anirem afegim més ingredients.\n4- Rentem els bolets i els tallem a tires. Els saltegem 1 minut en la mateixa paella que hem cuinat la carn, tirem una mica de sal i pebre i ho afegim en el bol on hi ha la carn.\n5- Tallem el porro a rodanxes i l’albergínia a daus petits. Ho saltegem també a la paella durant uns 5 minuts, quan comenci a estar tendre ho retirem i ho afegim al bol.\n6- Afegim a la barreja del bol la crema de llet, l’ou batut, les fulles de farigola, julivert picat i les boles de pebre rosa. Ho barregem i ho reservem a la nevera.\n7- Estirem la massa i folrem les parets i la base del motllo tipus plum-cake amb ¾ parts de la massa. Reservem la resta de la massa.\n8- Un cop hem cobert el motllo de massa posem tot el farcit que tenim en el bol i amb la resta de la massa estirada cobrim el motllo. Segellem la massa, ho decorem amb figures en forma de fulla o flor (com es veu a la imatge ) i en acabat ho pintem amb ou.\n9- Fem un forat al centre de la terrina per ajudar a expulsar els vapors durant la cocció.\n10- Escalfem el forn i ho fornegem uns 20 minuts a 180 graus (escalfor inferior amb ventilador) i seguidament a 160 graus durant uns 40 minuts. Amb la primera cocció, més forta, endurim la massa i evitem que s’estovi, amb la segona cocció més suau acabarem de coure tot el conjunt. Ho podem anar punxant per assegurar-nos de que està ben cuit i en acabat el retirem del forn, el deixem refredar un parell d’hores i el servim. Fins i tot el podem deixar a la nevera per consumir-lo el dia següent.\nBolets, Carns, Pans i coques


Llibre L'assassí que estimava els llibres de , editorial Proa | Quellegeixes.cat\nCol·lecció "A tot vent", nº 674.\nEn aquesta darrera novel·la, Martí Domínguez, a més d’emprar amb força mestria una conformació clàssica del gènere negre --la recerca d’un assassí en sèrie per part de la policia, com a element superficial de la trama, que es complementa amb una visió més profunda de la societat corrupta que ho genera--, fa una caricatura de la societat valenciana, sobretot del món periodístic i literari del cap i casal, amb les seues capelletes, enveges i ressentiments, sota l’oblit, quan no el menyspreu, de les classes més acomodades, que tan sols atenen una subcultura “coenta” i forana. Com en les altres novel·les anteriors, l'autor demostra el coneixement del tema que hi tracta i el domini de la paraula per a transmetre-nos-el. Ha estat una delícia poder-lo llegir una altra vegada.\nA part de la presència sovintejada de l’inspector i el seu ajudant, tret distintiu dels productes del gènere, Martí Domínguez compon una obra coral, amb personatges que s’assemblen als que podem trobar al món cultural de la classe mitjana i alta valenciana, farcida de cites i referències literàries, que ens obrin una finestra a les seues vides, als seus desitjos –d’estima, de sexe, de reconeixement--, dèries, infidelitats i misèries; en una visió respectuosa i alhora crítica –autocrítica podríem dir-ne; ja que l’autor forma part del gremi periodístic i literari--, però més aviat desesperançada, a causa de l’egoisme del gènere humà i d’una influència massa decisiva de la societat de l’espectacle en què vivim. M’agradaria destacar especialment la defensa que fa, per boca d’alguns personatges lletraferits, del vertader intel·lectual, el que ajuda a fer el seu poble més savi i és incòmode al poder. Observe també un esforç de l’autor per a donar un aire de “normalitat” cultural a la ciutat de València, en el sentit de bandejar la presència de l’antivalencianisme/ anticatalanisme, que encara entrebanca l’avanç social, atiat pels neofranquistes amb intencions clarament alienadores i disgregadores. Endevine, a més, una quasi imperceptible al·lusió a la possible i perillosa influència d’una educació religiosa massa integrista en l’equilibri mental del personal i sobretot de qui finalment n’esdevindrà l’assassí.\nLa cita de l’Herzog d’en Bellow que encapçala el text --on ve a dir-nos que cadascú és un món i no hi ha dues persones iguals; cosa ben certa-- marca un predomini de la visió psicològica front a la sociològica; una presència massa tènue i indirecta de la lliçó moral, més d’acord amb el tipus de literatura que ara s’estila, massa poc compromesa, que no m’acaba de fer el pes –potser per massa interpretable; si bé, també la podem entendre com una tria de la llibertat de pensament front a l’adoctrinament. Deixant de banda aquestes subtileses, l’obra no m’ha decebut pas; a més a més, he d’agrair-li el fet d’haver-me acompanyat durant els darrers dies atziacs soferts pel poble català.\nL'assassí que estimava els llibres ha estat enviat per IldeCP el dia Dg, 08/10/2017 - 19:51\nComentaris sobre "L'assassí que estimava els llibres"\nenviat per Nuria Sanchez V... el dia Dj, 23/11/2017 - 08:30\nTenim entre mans una novel·la


Interrupció voluntària de l’embaràs (IVE) | Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR)\nQuan es pot avortar?\nDones menors d’edat\nLa interrupció voluntària de l’embaràs és la finalització de la gestació per decisió de la dona, realitzada per professionals mèdics, o sota la seva direcció, d’acord amb la normativa legal vigent.\nLa Llei orgànica 2/2010, de 3 de març, que té per objectiu garantir els drets fonamentals en l’àmbit de la salut sexual i reproductiva, regula les condicions de la interrupció voluntària de l’embaràs i estableix les obligacions corresponents dels poders públics. També estableix mesures per garantir l’educació sexual, per millorar l’accés als mètodes contraceptius i per disposar de programes i serveis de salut sexual i reproductiva específics.\nLa Llei regula els supòsits en què es pot interrompre l’embaràs i garanteix el dret a la prestació sanitària a través de la xarxa de salut pública i privada. L’avortament es pot dur a terme per tècniques quirúrgiques o farmacològiques i, en tots els casos, es garanteix a la dona la intimitat i la confidencialitat.\nEn el marc de la Llei orgànica 11/2015, de 21 de setembre, de salut sexual i reproductiva i de la interrupció voluntària de l’embaràs, cal tenir en compte la informació següent:\nEn quins casos es pot sol·licitar la interrupció voluntària de l’embaràs?\nA petició de la dona, dintre de les primeres catorze setmanes de gestació\nEn aquest cas, és important la informació per poder decidir de forma autònoma i és obligat el període de reflexió de tres dies fins a la realització de la interrupció. Per rebre aquesta informació, cal dirigir-se a les unitats d’atenció a la salut sexual i reproductiva (ASSIR).\nInterrupció per causes mèdiques\nCal que no se superin les vint-i-dues setmanes de gestació sempre que hi hagi un risc greu per a la vida o la salut de la dona embarassada i així consti en un dictamen emès amb anterioritat a la intervenció, per un metge o metgessa especialista diferent de qui la practiqui o dirigeixi. En cas d’urgència per risc vital, es pot prescindir del dictamen.\nCal que no se superin les vint-i-dues setmanes de gestació i sempre que hi hagi risc de greus anomalies en el fetus i així consti en un dictamen emès amb anterioritat a la intervenció per dos metges especialistes diferents de qui la practiqui o dirigeixi.\nQuan es detectin anomalies fetals incompatibles amb la vida i així consti en un dictamen emès amb anterioritat per un metge o metgessa especialista diferent de qui practiqui la intervenció, o quan es detecti en el fetus una malaltia extremadament greu i incurable en el moment del diagnòstic i així ho confirmi un comitè clínic.\nI quan la dona és menor d’edat, qui dóna el consentiment?\nLes dones menors de divuit anys, es demana que a més a més de manifestar la seva decisió, estiguin acompanyades de la mare, el pare o un representant legal i que un d’ells doni el consentiment exprés.\nNomés es pot prescindir d’aquest requisit quan la menor al·legui fundadament que això li provoca un conflicte greu, manifestat en el perill cert de violència intrafamiliar, amenaces, coaccions, maltractaments, o es produeixi una situació de desarrelament o desemparament.\nÉs confidencial l’avortament?\nLa Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal i el secret professional garanteix la confidencialitat absoluta en relació amb tot el que té a veure amb la interrupció voluntària de l’embaràs.\nOn es fa la interrupció voluntària de l’embaràs?\nSempre en els centres sanitaris autoritzats.\nCom es pot accedir a la prestació de la interrupció voluntària de l’embaràs?\nEn el sistema sanitari públic:\nA través de les unitats d’atenció a la salut sexual i reproductiva, des d’on s’ha de donar la informació, s’ha d’atendre la demanda i s’ha de derivar segons el cas al centre adequat per a la interrupció. La sol·licitud d’atenció es pot generar en qualsevol altre dispositiu del sistema sanitari integral d’utilització pública de Catalunya, com els centres d’atenció primària (CAP), hospitals de la Xarxa Hospitalària d’Utilització Pública (XHUP), 061 CatSalut Respon, telèfon de Salut de Catalunya amb atenció les 24 hores els 365 dies de l’any, Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) i clíniques contractades per a la realització de la interrupció voluntària de l’embaràs. Totes les dones, independentment d’on hagin fet la sol·licitud, han de ser derivades a la unitat d’ASSIR de referència, que ha d’atendre la dona i l’ha d’informar sobre les opcions disponibles.\nEn el sistema sanitari privat:\nCal dirigir-se a una de les clíniques autoritzades, on es durà a terme tot el procediment. El cost s’ha de pagar i no té el dret que el Servei Català de la Salut rescabali les despeses.\nLa interrupció de l’embaràs es pot fer amb tècniques quirúrgiques o farmacològiques; l’aplicació d’unes o de les altres té a veure amb les setmanes de gestació, la situació o les característiques personals de cada dona. El o la professional que fa l’avortament t’informarà de la tècnica més adequada a cada cas.\nLa tècnica d’aspiració uterina que consisteix a introduir una cànula connectada a un aspirador, permet evacuar tot el contingut de l’úter.\nLa tècnica de raspat uterí consisteix a introduir un instrument per raspar tot el contingut de l’úter i extreure’l.\nAdministració de dos fàrmacs, el primer s’utilitza per interrompre l’embaràs i el segon per provocar l’expulsió.\nQuè passa després de l’avortament?\nÉs normal un sagnat irregular i molèsties similars a les d’una regla.\nÉs un signe d’alarma el sagnat més abundant que el d’una regla, dolor molt fort, febre de 38 ºC o més. Si això passa, cal acudir al centre sanitari més proper.\nQuè cal fer després de l’avortament?\nS’ha de sol·licitar una visita a les unitats d’atenció a la salut sexual i reproductiva o al centre d’atenció primària per prevenir un altre embaràs no desitjat o les infeccions de transmissió sexual (ITS).\nPer tal d’evitar una altra situació d’embaràs no desitjat, cal utilitzar un mètode contraceptiu eficaç des de l’inici de les relacions sexuals amb penetració.\nRecordeu que sempre podeu trobar més informació i assessorament a les unitats d’atenció a la salut sexual i reproductiva d’atenció primària (ASSIR) i al 061 CatSalut Respon durant les 24 hores els 365 dies de l’any.\nDrets, ajudes sanitàries i prestacions a les persones amb discapacitat


El veritable èxit d’Alexia Putellas | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\nEl repte és saber gestionar l’èxit després d’haver treballat el temps i fer ascendir l’equip i la seva capitana\nAlexia Putellas amb la Pilota d'Or, el passat 29 de novembre. Yoan Valat efe\nBarcelona 1 GEN 2022 - 17:37\tCET\nA Alexia Putellas li costa dir que no, habitualment receptiva i sol·lícita, acurada amb les propostes del Barça i de Nike. Mai desatén el seu club ni la seva marca i fins i tot s’informa i pregunta sobre les sol·licituds que li són estranyes, desconcertada per la petició d’entrevistes, famosa des que va guanyar els premis a la millor jugadora de 2021 i la Pilota d’Or. Ara la requereixen fins i tot des d’Egipte, no para de rebre ofertes de les revistes de moda i els mitjans esportius es disputen la seva presència amb les agrupacions socials i les institucions polítiques, distingida amb la Creu de Sant Jordi. Tot i que se sent sobrepassada, aquesta veïna de Mollet del Vallès des de fa 27 anys procura que ningú la noti distant ni que la considerin desagraïda.\nL’última intervenció com a ciutadana de la seva població va ser perquè l’Ajuntament no canviï el nom del camp de futbol pel seu i es continuï dient Hermanos Gonzalvo en honor als cèlebres jugadors del Barça. De vegades no fa falta arribar al no i adonar-se que per mostrar l’estima no és necessari canviar una placa, sinó que n’hi ha prou amb el reconeixement popular d’uns veïns que presumeixen de conèixer bé la figura del Barcelona. Millor plantejar la pregunta de manera adequada per obtenir la resposta esperada i no haver de dir que no, com fa l’Alexia sempre que pot. A la millor jugadora del món li agrada anticipar-se a la pista i en la vida, qui sap si perquè amb 18 anys la va sorprendre la mort del seu pare, el Jaume.\nL’Alexia s’avança als esdeveniments, necessita saber les coses amb temps i és molt ordenada, especialment amb el seu equipatge, que ha d’estar sempre ben col·locat i doblegat al vestidor, com creu que correspon a la capitana de la selecció i del Barça. Ha interioritzat molt el seu sentit d’equip, de la responsabilitat i la representativitat i el seu cap no para de donar voltes quan ha de jugar un partit: exigent i generosa, conscient que és el mirall del Barcelona. Les virtuts que es troben en l’equip són les que s’expressen en l’Alexia. El futbol blaugrana és molt seriós i s’imposen les jugades a les futbolistes com a contrapartida a la diversió i al desordre que caracteritzava les trobades en els orígens del joc, dependent de les individualitats i allunyat de l’interès general, també fins i tot del Barça.\nMalgrat haver sortit de l’estructura del futbol per ser associat a les seccions o potser precisament per la seva separació forçosa, el femení és avui l’equip que expressa millor l’estil i la idea de la qual presumeix tant el Barça des dels temps del Dream Team. Ningú ha honrat millor l’estadi Johan Cruyff. Tampoc sembla que tingui pressa per arribar al Camp Nou. La gestió ha estat el seu aval des de la seva professionalització el 2015. La majoria de les decisions s’han pres amb temps, de forma serena i justa, alienes a la pressió i al soroll d’un estadi que necessita ser remodelat i recapitalitzat des que va marxar Messi. L’impacte de l’històric triplet es manté fins i tot després que Jonatan Giráldez substituís Lluís Cortés.\nEl canvi a la banqueta ha evidenciat que la fortalesa de l’equip rau en el col·lectiu, en el corpus i en l’ideari futbolístic d’un grup molt preparat i jove, tant que l’entrenador ha complert 30 anys i el mànager, Markel Zubizarreta, en té 33. La solidesa, la cohesió i l’afinitat són capitals per al bon govern de la plantilla, condicionada també per les relacions humanes i formada a partir d’un bon diagnòstic, inspirat en l’àrea de metodologia del Barça. No es tracta de fitxar per fitxar, sinó de saber captar, generar i retenir el talent, seleccionar les jugadores i disposar d’un pla d’entrenament físic i tàctic rigorós i ambiciós, no improvisat, sempre competitiu i necessitat de renovació permanent després de ser pacient amb l’hegemonia de l’Atlètic.\nEl Barça va arribar a la glòria després d’haver perdut dues lligues consecutives i encaixar quatre gols en mitja hora a la final de la Champions del 2019 contra l’Olympique de Lió (4-1). Les blaugrana mai han volgut jugar ni ser com les franceses ni forjar la seva llegenda a partir d’una estrella com Megan Rapinoe. “Tenim el lloc cobert”, va respondre el club quan li van oferir la capitana dels Estats Units. L’eclosió d’Alexia difícilment seria la mateixa si s’hi hagués incorporat Rapinoe, activista feminista i defensora del moviment LGTBI. Markel Zubizarreta arrisca i inverteix en bones jugadores, busca perfils, no noms i estrelles; fuig de la immediatesa i de la urgència, també de l’atracció i la temptació i se sent orgullós de tenir cinc finalistes a la Pilota d’Or.\nLieke Martens, Jenni Hermoso, Sandra Paños i Irene Paredes van competir amb Alexia, de la mateixa manera que Messi, Iniesta i Xavi van copar el podi el 2010. La diferència és que ningú no compara Putellas amb Messi. Alexia és la millor en la seva posició, com a centrecampista i també com a capitana, perquè des de la humilitat i la senzillesa prioritza el bé comú, com demanda la carta d’identitat futbolística del club: el joc de posició, possessió i pressió; l’associació a partir del toc i la passada; el tercer jugador i els espais curts abans que els grans desplaçaments de pilota; els extrems ben oberts i el gol com a punt final, consubstancial a l’equip, que no es cansa de registrar amplis marcadors a la Lliga i la Champions.\nEl relat col·lectiu funciona igual que l’individual si se socialitza la victòria i en això Alexia es distingeix. L’esperit de superació s’aprecia tant en el recorregut de l’equip, alimentat des de l’inici per la pedagogia de Xavi Llorens, com en el de la capitana, la nena que als sis anys es pelava els genolls al pati amb els nens, la jove que s’aixecava de bon matí amb el seu pare per jugar a Sabadell, la jugadora anònima que es va fer un nom a l’Espanyol i el Llevant, la futbolista que va triomfar a París. De vegades ve bé distanciar-se del Barça per comprendre millor el Barça. El tema potser podria ser una tesi per a Andoni Zubizarreta. El repte del seu fill Markel és, mentrestant, saber gestionar l’èxit després d’haver sabut gestionar el temps fins a aconseguir els màxims títols col·lectius i individuals amb Alexia.\nEls trofeus i premis fomenten l’ego i, com temia Maradona, la pilota es taca i després rebenta, inflada pels mercaders perquè ara ja no n’hi ha prou que la secció s’autofinanci, sinó que s’imposa la promoció i el negoci ràpid, la política d’aparador més que la necessària visualització de l’esport femení després d’anys de silenci, un moment tan temptador que és oportú recordar les paraules d’Alexia al Palau de la Generalitat: “El veritable triomf arribarà quan aconseguim el 100% d’igualtat d’oportunitats per a nens i nenes. La nostra responsabilitat és liderar-lo. I és que hem arribat per quedar-nos”, va proclamar, conscient del seu paper de fil conductor de l’amateurisme a la professionalització del futbol, de Mollet a la plaça de Sant Jaume.\nNingú ho dubta al Barça. No?


‘Himnos a la noche’ amb Urszula Bardlowska i Francisco Soriano al Pati de la Casa Alegre de Sagrera - Canal Terrassa\n‘Himnos a la noche’ amb Urszula Bardlowska i Francisco Soriano al Pati de la Casa Alegre de Sagrera\nMarta GilData: 27/08/21\nEl duet format per Urszula Bardlowska i Francisco Soriano ha estat el protagonista aquest dijous al vespre d’una nova proposta cultural dins el 14è «Sons del temps», que proposa l’Ajuntament entre juliol i setembre. El cicle es basa en la fusió de música i patrimoni.\nEl Pati de la Casa Alegre de Sagrera ha estat l’escenari escollit per a una nova cita musical en un espai emblemàtic de la ciutat. La soprano polonesa Urszula Bardlowska i el pianista espanyol Francisco Soriano han interpretat ’Himnos a la noche’. Els dos músics es destaquen pel lied i la cançó de concert, tot i que en els anys que porten junts han explorat repertoris molt diversos.\nLa història del duet es va originar per les anades i vingudes entre Espanya i Polònia dels seus dos components i per la seva profunda afinitat artística. Tots dos van compartir anys de formació a la Universitat de Música Frédéric Chopin de Varsòvia a Polònia, però no seria fins anys després que es van retrobar, i van decidir formar un duet que ha resultat ser estable al llarg de gairebé d’una dècada.\nLa pròxima cita de «Sons del temps» serà dijous que ve, 2 de setembre a l’església de Sant Pere. Raquel Andueza i Jesús Fernández interpretaran ‘Bella mia. Les passions amatòries en el segle XVII’.\nCançó de la Nostra memòria, amb la soprano terrassenca Anna Farrés i l’arpista Esther Piñol, és l’espectacle escollit per de cloure el cicle el proper 4 de setembre al Convent de Sant Francesc. Es tracta d’un Concert commemoratiu del fets històrics a Terrassa del 4 de Setembre de 1713.\nTags: Casa Alegre de SagreraCicle Sons del Tempsmúsica\nL’homenatge pel 4 de Setembre es farà en una plaça Vella acotada i sense torxes\n2 de cada 3 persones a Terrassa ja han rebut la pauta completa


L’Ajuntament reclama, amb l’impuls del PDeCAT, protecció als refugiats que fugen per motiu de condició sexual i que podrien patir doble discriminació als països d’acollida – Projecte Barcelona 2019\nL’Ajuntament reclama, amb l’impuls del PDeCAT, protecció als refugiats que fugen per motiu de condició sexual i que podrien patir doble discriminació als països d’acollida\nEl Consell Plenari de l’Ajuntament ha aprovat una Declaració Institucional que expressa també la voluntat de Barcelona d’acollir a persones refugiades, condemna l’onada de racisme i xenofòbia que actualment està afectant a diversos estats de la Unió Europea, i reclama una nova política d’asil i refugi que doni resposta a l’emergència humanitària existent\nEl Grup Municipal del PDeCAT a l’Ajuntament, que presideix Xavier Trias, ha impulsat l’aprovació d’una Declaració Institucional, ambla signatura de tots els grups municipals i que ha llegit la regidora Francina Vila, que reclama una nova política que protegeixi a les persones refugiades que fugen dels seus països per motiu de la seva condició sexual i que poden ser susceptibles d’una doble discriminació al país d’acollida. El Consell Plenari de l’Ajuntament ha aprovat una iniciativa que expressa també la voluntat de Barcelona d’acollir a persones refugiades, condemna l’onada de racisme i xenofòbia que actualment està afectant a diversos estats de la Unió Europea, i reclama una nova política d’asil i refugi que doni resposta a l’emergència humanitària existent.\nSegons dades d’ACNUR, cada minut, 31 persones han de fugir de la seva llar, això demostra que per cinquè any consecutiu, de manera alarmant, augmenten les persones que han de marxar del seu país ja sigui per motius relacionats amb el canvi climàtic, motius bèl·lics o per violacions massives dels drets humans. Els governs europeus es troben davant el major repte humanitari des de la Segona Guerra Mundial i aquests no estan donant les respostes necessàries ni compleixen els acords als que s’ha arribat a la Convenció de Ginebra.\nMalauradament, el mar Mediterrani ha esdevingut un negre escenari on cada any perden la vida milers de persones migrades i refugiades. La principal porta d’entrada a Europa ha esdevingut un malson per aquelles persones que han hagut de fugir del seu país d’origen i que on des del 2014 han mort més de 14.000 persones. Les darreres setmanes hem viscut moments més mediàtics on centenars de persones a bord de l’Aquarius es trobaven a la deriva i la ribera europea del Mediterrani restava impassible davant aquesta emergència humanitària. És per això que és urgent una nova política d’asil i refugi que comporti la implicació de tots els estats europeus i que doni resposta a l’emergència humanitària existent, així com la implementació efectiva dels acords que s’arribin.\nPreocupant és també l’onada de racisme i xenofòbia que s’està vivint a molts estats europeus i on Barcelona vol reivindicar-se com una ciutat intercultural, oberta, solidaria, acollidora, que es reconeix plural i respectuosa vers els drets humans, on la xenofòbia i el racisme no hi tenen cabuda. A aquesta dramàtica situació s’afegeix la doble vulnerabilitat que pateixen les persones refugiades LGTBI, persones que en moltes ocasions han estat perseguides en el seu país d’origen per la seva condició sexual, arribant a patir presó i maltractaments físics.\nEnguany, la setmana de l’orgull gai se celebrarà del 23 al 30 de juny es centrarà en una campanya de suport als refugiats LGBTI.\nÉs per tot plegat, d’acord amb el que estableixen els articles 60.6, 65, 73.5 i 101.1 del reglament Orgànic de l’Ajuntament de Barcelona, el Consell Plenari de l’Ajuntament de Barcelona ha aprovat la següent:\nPRIMER.- Expressar, una vegada més, la voluntat de Barcelona d’acollir a persones refugiades.\nSEGON.- Denunciar l’incompliment del Conveni de Ginebra pels governs europeus, i exigir el compliment de les quotes de reubicació i reassentament acordades pels Estats membres de la Unió Europea.\nTERCER. Condemnar l’onada de racisme i xenofòbia que actualment està afectant a diversos estats de la Unió Europea.\nQUART.- Reclamar una nova política d’asil i refugi que doni resposta a l’emergència humanitària existent.\nCINQUÈ.- Exigir una nova política que protegeixi a les persones refugiades que fugen dels seus països per motiu de la seva condició sexual i que poden ser susceptibles d’una doble discriminació al país d’acollida.\nSISÈ.- Reclamar que es possibiliti la participació de la Generalitat de Catalunya i dels ajuntaments en les polítiques d’asil i refugi.\nSETÉ – Reivindicar la tasca feta des de l’ajuntament al llarg dels anys a favor dels drets de les persones refugiades i de la població que pateix un conflicte bèl·lic, així com la feina contra la xenofòbia i el racisme, que han fet de Barcelona com una ciutat intercultural, oberta, solidaria, acollidora i respectuosa vers els drets humans, on la xenofòbia i el racisme no tenen cabuda.\nAnterior Entrada anterior: Xavier Trias: “En moments en que hem de buscar l’acord, Ada Colau fa l’impossible perquè no l’assolim”\nSegüent Entrada següent: Jaume Ciurana: “El fracàs del Govern Colau en polítiques d’habitatge ja ha situat l’accés a un pis com el segon gran problema de Barcelona”


Trobada de famílies de la tardor: Ens tornem a veure presencialment – Prader-Willi Catalunya\n21 d'octubre de 2021 17 de setembre de 2021 per admin\nVols venir a fer un sender pel bosc on es combina el plaer i la satisfacció de sentir la natura als teus peus i alhora passar una bona estona amb els teus amics?\nDesprés de 2 anys, el diumenge 24 d’octubre tornem a celebrar la Trobada de famílies de tardor de l’Associació Prader-Willi Catalunya.\nEns ajuntarem al Parc Natural del Montseny per compartir l’experiència de caminar descalços, en un lloc fantàstic enmig de la natura.\nCamina descalç és una activitat dirigida per La Selva de l’Aventura a Arbúcies, Girona. Farem un recorregut enmig del bosc connectant amb la natura a través dels peus.\nDATA: 24 d’octubre de 2021 (diumenge)\nLLOC: La Selva de l’Aventura (Parc d’Oci + Espai Natura)\nCom arribar-hi: Sortida 202 C-25 (Eix Transversal) o sortida 10 (Autopista AP-7)\n10,45 h – 11,10 h: Arribada i recepció de les famílies. Es prega molta puntualitat.\n11,15 h: Activitat “Camina descalç“. Adjuntem document amb recomanacions. És una activitat apta per a tots els públics.\n14,00 h: Dinar i temps lliure.\nSeguirem les mesures sanitàries recomanades pel CatSalut per garantir una activitat segura per a tothom. Porta la teva mascareta!\nINSCRIPCIÓ: Per a les necessàries previsions, és imprescindible que confirmeu l’assistència, amb el nom i cognom de cada assistent i l’edat dels fills i filles, abans del 17 d’octubre.


Catalunya (la seva gent) al cor de tots (Oriol Junqueras)\nCatalunya (la seva gent) al cor de tots\nLa idea de renunciar, resignadament, a obtenir més recursos addicionals o a lleis que combaten la pobresa energètica o la desigualtat en nom d’un tribunal instrumentalitzat o d’un govern espanyol que actua sistemàticament contra la ciutadania catalana i les seves institucions és inassumible\n6 min. 08/05/2016 18:14\nSempre hem dit que el nostre objectiu i prioritat és servir la gent, el conjunt de la nostra societat. De fet és aquest el motor de la història de la humanitat, la lluita constant per millorar les condicions de vida de la gent. El nostre és un país que ha ofert mil i un exemples en aquest sentit al llarg dels temps. I aquest és també l’origen de l’himne nacional Els segadors, la revolta de les classes populars davant els abusos de l’Exèrcit del Rei i l’alta noblesa i de protesta per l’empitjorament de les condicions de vida.\nLa Revolta dels Segadors va desembocar en una revolta política. Però la seva gènesi és, sens dubte, una revolta social. Aquesta és la llavor de tots els canvis en profunditat, la palanca de canvis polítics i socials: la set de justícia i la fam de llibertat. Al final, tot allò que de debò justifica la voluntat de ser un estat independent és disposar de les eines d’un estat per, de ben segur, ajudar la gent.\nI ajudar avui la gent passa per la necessitat de disposar de més recursos, de tots els que aquesta societat genera però dels quals no podem disposar perquè és el govern espanyol, en funcions, qui arbitràriament en disposa. Tot i així, fent ús de les cada vegada més qüestionades i febles competències de l’autogovern per l’ofensiva recentralitzadora de l’Estat i per un Tribunal Constitucional que ha esdevingut el braç executor d’aquest Estat, hem fet mans i mànigues per obtenir nous recursos gravant aquells sectors que encara estan en condicions de fer una aportació addicional a les finances públiques. Per això l’impost als bancs, a les nuclears, als habitatges buits... o la més recent llei de pobresa energètica. Totes i cadascuna d’aquestes iniciatives han estat avortades pel govern espanyol i suspeses automàticament pel Tribunal Constitucional. Avui, a la pràctica, el TC a Espanya és una cambra que pot privar de tota legitimitat el Parlament, representant directe de la sobirania popular, sense ni tan sols valorar el fons de l’assumpte. De manera que tots els drets i llibertats que emanen de la cambra que representa la voluntat popular són paper mullat davant el TC. Precisament els darrers dies s’ha pretès fer un paral·lelisme entre els recursos d’inconstitucionalitat que ha interposat la part catalana i els del govern espanyol. La comparació no aguanta la menor de les objeccions: cada recurs del govern espanyol davant el TC té un efecte fulminant, mentre que un recurs del Govern, en cas que s’admeti a tràmit, només té com a efecte que en un futur incert sigui examinat per un TC que, cada cop més, és jutge i part enfront de Catalunya.\nNo és pas nova, aquesta situació. També a la República, durant els anys que Espanya va ser una democràcia, va existir el Tribunal de Garanties Constitucionals, precedent directe del TC. I també aleshores el gruix de l’activitat del govern de la Generalitat va ser de caràcter social. I és en aquest context que el Parlament va aprovar la llei de contractes de conreu el 1934, una llei de perfil moderat, segons diria Pere Coromines, que va ser conseller de Justícia durant la República. La llei de contractes de conreu aplicava el principi de propietat de la terra com una funció social, quelcom que avui incorporen totes les legislacions democràtiques. Era una llei pensada per no privar els pagesos del dret a seguir conreant la terra, per evitar deixar-los a la intempèrie. El text va ser recorregut i el Tribunal de Garanties Constitucionals va resoldre anul·lant la llei. La resposta del govern català va ser immediata: prioritzar la defensa del modus vivendi de la pagesia. I d’aquesta manera el Parlament va tornar a aprovar íntegrament la mateixa llei de contractes de conreu.\nI si quan les condicions eren molt més difícils aquest país no es va rendir, tampoc no ho farem ara, quan som al segle XXI i en el si de la Unió Europea. Si mai no hem defallit, tampoc ara renunciarem en cap cas a seguir prioritzant la defensa dels interessos de la ciutadania i el dret a obtenir més recursos per fer una societat més lliure i justa, per disposar d’una bona sanitat i educació universals, per emparar els drets de la gent gran o dels nostres infants, per ajudar els sectors de la nostra societat més desafavorits, per potenciar i col·laborar amb les nostres empreses i emprenedors, per millorar la vida de tothom i oferir una societat amb més i millor igualtat d’oportunitats, per dibuixar horitzons de futur per als nostres fills, per crear més riquesa i prosperitat al servei de la majoria.\nEl govern de Catalunya i el seu Parlament tenen l’obligació de servir la seva societat per damunt de qualsevol altra consideració. La idea de renunciar, resignadament, a obtenir més recursos addicionals o a lleis que combaten la pobresa energètica o la desigualtat en nom d’un tribunal instrumentalitzat o d’un govern espanyol que actua sistemàticament contra la ciutadania catalana i les seves institucions és inassumible. El Parlament i el Govern han de posar sempre la defensa dels drets i les llibertats, del benestar dels ciutadans, per davant de tot. I això significa que, tants cops com calgui, tornarem a aprovar les lleis que responen a una necessitat social urgent i que persistirem a obtenir nous ingressos. Perquè així com mai renunciarem al dret a decidir, a la voluntat de la majoria expressada a les urnes, mai renunciarem a servir la ciutadania amb tots els instruments al nostre abast. I en aquest embat hi esperem tots els demòcrates, tots, sense excepció. L’apel·lació a drets genèrics si no hi ha la ferma voluntat d’exercir-los i defensar-los democràticament és foc d’encenalls. Com també ho és exigir constants increments de la despesa en seu parlamentària i després xiular davant el dèficit fiscal o davant les constants maniobres del govern espanyol per escanyar financerament el govern de Catalunya. Cada euro que Madrid distreu, que no torna o que ens escatima és un euro menys per a les nostres escoles, hospitals o serveis públics en general. És l’hora de la responsabilitat, de mirar-nos als ulls amb sinceritat i servir el país. Cadascú des del seu lloc però Catalunya -la seva gent- al cor de tots.


Hans Christian Andersen i com tenir cura de la gent gran | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nEl vestit nou de l'emperador o El rei nu és una rondalla escrita per Hans Christian Andersen al segle XIX, com a part d'una col·lecció anomenada Contes de fades explicats per a nens. I, com a bona rondalla, té un aprenentatge o lliçó: no ha de ser necessàriament veritat el que tothom pensa que és veritat.\nEn el conte, un rei narcisista havia caigut en la trampa d'un sastre que deia que li havia teixit el millor vestit que podia lluir un rei de la seva grandesa… però en realitat la peça de roba no existia. Quan provava el suposat i inexistent vestit, el sastre descrivia el disseny, els teixits, la bellesa de les costures… Però no existia res! No hi havia vestit! Només les persones honrades podien veure aquest vestit, deia el fals sastre… Era la bellesa extrema, però només visible per a les persones honrades i rectes.\nI el sastre va acabar convencent tot el poble i el rei. Ningú es va atrevir a dir el contrari, per por de no ser honrat.\nI quan el rei va sortir al carrer tot nu, ningú es va atrevir a dir-li que anava nu. Excepte un nen que, en la seva innocència, va cridar sorprès: “El rei va nu!” I tots van caure en la realitat de l'engany del sastre i tots, internament, es van avergonyir de no haver obert els ulls abans.\nDesprés del terrible impacte que l'epidèmia de coronavirus ha tingut i tindrà en les persones grans, i veient les solucions que plantegen tant les nostres autoritats sanitàries i socials com els lobbys empresarials d'atenció a la dependència, penso en Hans Christian Andersen, i anhelo que comenci a parlar el nen.\nI segur que el nen dirà que l'increment que marquen els Pressupostos Generals per millorar l'atenció a les persones grans amb dependència és insuficient. Una millora de 700 milions d'euros vol dir un increment de finançament de 48,6 euros al mes per persona depenent. És a dir, 1,62 euros al dia.\nNo sé si el nen s'atrevirà a dir que estarem dedicant el doble de diners a compensar l'empresa que va fracassar en el seu intent d'emmagatzemar gas en el projecte Castor que no pas a millorar l'atenció a les persones més vulnerables de la nostra societat. Espero que sí que ho digui, que els nens són atrevits.\nSegur que també dirà que en aquesta suposada millora dels serveis no hi ha un canvi real del sistema d'atenció, potenciant de manera decidida l'atenció domiciliària i ambulatòria i els habitatges adaptats com a formes d'atenció que poden evitar o retardar l'atenció residencial. No ens mereixem més un sistema que passa del domicili a la residència sense solucions intermèdies.\nEspero que aquest nen digui que els serveis a la gent gran s'han de construir preguntant-los a aquestes persones i als seus cuidadors. I explicant-los a elles i als seus cuidadors a què dediquem els diners públics. Només ells posaran damunt de la taula les necessitats reals que tenen, per sobre d'interessos polítics o econòmics.\nI que digui, també, aquest nen innocent i honrat que aquesta atenció no és responsabilitat dels governs de l'Estat o de les regions o dels municipis… És una responsabilitat compartida, de totes les administracions i dels individus que conformen la nostra societat, de tots. No és un tema de qui ho fa, sinó de què es fa. Totes les administracions, al contrari del que fan, haurien d'estar donant-se colzades per ser les primeres a atendre aquestes persones.\nEl rei va nu. I tots ho veiem, mirant cap a una altra banda.\nQue parli el nen!\nJosé Augusto García Navarro és director general del Consorci de Salut i Social de Catalunya.


El Silenci: de maig 2012\nFer o No Fer, aquesta és la qüestió\n"El que hauries de fer és..:"\n"I ja has fet...?"\n"No trobes que hauries de fer...?"\n"I per què no fas...?"\nSempre m'ha fascinat el procés de presa de decisions que tenim, que té la gent que m'envolta, que tinc jo mateixa. Però encara em fascina més com opinem i el què opinem de les decisions dels altres.\nQuan era a Barcelona tenia la sensació moltes vegades de que no estava "fent el que havia de fer", o el que " se suposava que havia de fer". I això m'angoixava. Molt. I alhora em trobava a mi mateixa jutjant les decisions dels altres, opinant que "el que haurien de fer és això i no això altre".\nD'acord que quan un amic o amiga et demana consell li dius el que et sembla, però aquesta tendència a jutjar què està bé i què no pels altres ha arribat a un punt que em posa els pèls de punta. Especialment des de que sóc a Londres.\nHe decidit deixar de jutjar les decisions dels altres, respectar-les i donar-los suport. Perquè per sobre de tot passa la teva llibertat de decidir què vols fer amb la teva vida, i és que, al capdavall, tu, i només tu, en patiràs les conseqüències.\nLa família, els amics, els companys a estones, tots tenen una opinió el respecte allò que fas. I cal anar amb molt de compte en com expressem aquestes opinions perquè, sovint, sense adonar-nos-en, fem mal a qui les donem.\nI és que l'objectiu de l'amistat o dels vincles familiars ha de ser fer-nos més forts, sentir-nos estimats i recoltzats. I quan et jutgen i et diuen que el que hauries de fer és això i no el que tu has decidit no ajuda a aquest objectiu, ni porta enlloc.\nAixí doncs faig una crida al respecte per la llibertat individual, perquè cadascú se senti lliure de prendre les seves pròpies decisions.\nAra caldrà començar per mi mateixa, i no serà una feina fàcil.\nDoncs si, ja fa 7 mesos i mig que sóc a Londres, qui ho havia de dir.\nEl 7 és un número que m'agrada. Potser perquè vaig nèixer en dia 7, potser perquè diuen que és el meu número de la sort ( tot i que val a dir que no hi crec gaire, en això).\nNo puc dir que sigui la millor època de la meva vida, però si que puc dir que hi estic bé, aquí, que és el lloc on vull estar, on vull ser ara.\nI suposo que al capdavall això és l'important, saber que estàs fent el que vols fer, que no tens aquella sensació de que alguna cosa està malament,sentir-te protagonista de la teva vida.\nValorant-ho globalment estic força contenta, el fet de ser aquí ( i no "allí") m'ha servit per conèixer-me una mica més a mi mateixa, per saber-me valenta i poruga a la vegada, aventurera i contradictòria, alliberada i amb ganes d'aprendre un munt de coses noves, de conèixer gent de tots els continents. Gent que arriba, gent que marxa, els que fa tems que hi són o els que tot just han aterrat fa poc. Tothom té alguna història interessant a explicar, i de tots ells se'n pot aprendre alguna cosa.\nCert que ser lluny de casa no és gens fàcil, és més aviat dur. Cert que construïr relacions de nou, en un altre ambient, amb un altre idioma, noves maneres de fer... És tot un repte. Però és un repte que he encarat amb ganes i il.lusió, que de moment no vull deixar. Que hi ha tant per fer que em fa por posar-ho en una llista i veure que "tot, no podrà ser".\nAixi doncs l'aventura continua, amb entrebancs i salts de trampolí, i sobretot, amb entusiasme i perseverança. Serà que així s'aconsegueix tot? :)


PPCC: II República; entre el record nostàlgic i l'anhel ingenu d'un nou règim\nII República; entre el record nostàlgic i l'anhel ingenu d'un nou règim\nLa influència simbòlica i el record de la II República encara avui dia arrossega en algun sentit la majoria de forces polítiques dels Països Catalans. Diversos són els actes on podem veure una perfecta i curiosa harmonia simbòlica entre catalanisme d'esquerres i republicanisme espanyol, on banderes tricolors onegen junt amb estelades i senyeres, on el mapa dels Països Catalans pot ser-hi present compartint espai mentre sona l'himne de Riego abans o després de la Muixeranga d'Algemesí. Una bonica utopia que neix del record de la memòria històrica, de l'esquerranisme antifranquista i de la idealització del període republicà com una època de llibertats col·lectives. Recordem un post anterior on es tractava el tema: Catalanisme i República\n14 d'abril de 1931, un dia i una època que sembla destinada a estar gravada a la nostra memòria col·lectiva, un temps on s'obriren de bat a bat les esperances per crear una societat nova, un nou país socialment més just i amb els drets nacionals dels diversos pobles de l'estat garantit. Tanmateix ja sabem que de l'esperança es passà al desencís en pocs anys, però aquells temps, aquells moments calaren profundament en el sentit del poble català.\nEn aquest document de l'època es sintetitza perfectament els anhels reviscoladors amb què visqueren aquells anys de canvis les forces polítiques i culturals amb sensibilitat nacional.\nLa República de les lletres: un somni trencat del nacionalisme valencià\nTornant al present, veiem ara uns quants exemples d'aquesta afinitat entre el sentiment republicà, el progressisme i el catalanisme no excloent amb la imatge idealitzada de la II República arreu dels Països Catalans. El descrèdit de la monarquia espanyola, amb casos de corrupció inclosos, i els anhels de regeneració democràtica també estan ajudant i molt a la revitalització de l'esperit republicà. Comencem el repàs:\nHomenatge a Emi Darder en l'aniversari del seu afusellament\nForces nacionalistes com el PSM-EN o ERC hi donaren suport i participaren en un acte emotiu on sonà la Muixaranga i coexistiren tricolors republicanes amb estelades catalanes.\nIniciativa Verds defensa la República com a forma d'estat facilitadora del tàndem igualtat i llibertat\nA les Illes, forces de tradició repubilcana com EUIB o la mateixa Iniciativa Verds tenen el referent dels Països Catalans com a marc cultural de referència.\nA les Pitiüses, Entesa Nacionalista d'Eivissa col·labora cada any amb d'altres forces en record de la II República, sent una força nacionalista i pro Països Catalans\nICV demana que la bandera republicana onegi a l'ajuntament de Terrassa (els ecosocialistes són favorables al dret a decidir de Catalunya i mantenen una especial relació amb les forces anàlogues dels PPCC en l'entorn de l'Institut Triangle de la Mar Blava)\nA Sant Boi de Llobregat porten dos anys fent-hi la Festa per la República on, segons els organitzadors, es pretén celebrar i recordar els avenços d'aquella època en matèria d'educació, igualtat, democratització, separació poders estat-església, etc.\nAquesta primavera torna el morat (diferents actes entorn la Repúbica a Catalunya)\nManifest republicà d'EUiA (Temps de lluita per a República)\nCataluña según Romanones y Cambó (article des d'una visió republicana on es defensa el dret dels catalans a l'emancipació nacional i la confluència d'interessos amb els espanyols republicans d'esquerres)\n(Estelades i tricolors juntes reclamant la Plaça de la República a Nou Barris(Bcn)\nPerò no sols les forces tradicionalment federalistes del Principat tenen aquest fixació amb la república. Forces independentistes catalanes, com ERC, SI o RCat també han acabat sucumbint davant l'estètica republicana de la tricolor, tot i ser casos puntuals i no la tònica general:\nSimptomàtic que això passi al Principat, on el creixement de l'independentisme els darrers anys n'ha sigut exponencial.\nMés exemples, a Sant Pere de Ribes, novament es donà la confluència simbòlica entre distintes sensibilitats del catalanisme, en aquest durant l'acte en comú d'ERC i ICV-EUiA.\n(Institut de Terrassa on es commemorà el període republicà penjant les dues banderes)\nA València ja és un clàssic els actes del Fòrum per la memòria del PV, on les senyeres i republicanes es mesclen sense rubors, juntament amb les estelades del PSAN i altres entitats.\nActe en memòria dels repressaliats del franquisme a València\nEl FMPV té actualment unes evidents sinèrgies amb l'esquerra independentista de l'entorn de la CUP, i ja ha organitzat, per exemple, actes homònims com els que fa l'entitat independentista al Principat ( emetre el documental de l'operació del jutge Garzón contra l'independentisme,etc)\nEn altra àmbit, EUPV (el gran referent), Compromís, CCOO-PV, la Intersindical Valenciana o inclús des de l'àmbit independentista ERPV han participat d'actes amb la bandera amb franja morada de per mig.\nEUPV participa a desenes d'actes en commemoració de la II República\nRecents manifestacions contra les retallades dels drets socials han tornat a mostrar aquesta coexistència pacífica de símbols, també al País Valencià.\nFinalment, el mins sobiranisme republicà valencià, malgrat reclamar la sobirania del país, també llueix sense aparent contradicció l'estrelada valenciana junt amb la tricolor espanyola.\nCom a aclariment podem dir que aquí hem posat l'èmfasi en la curiosa convivència entre dos símbols nacionals aparentment enfrontats, però s'ha de recordar que n'hi ha d'altres actes i opinions a casa nostra commemoratius de la República on l'accent és posat en la proclamació de Macià o en els guanys socials que se'n derivà del canvi de règim sense caure en l'ús de la bandera espanyola.\nCom a conclusió, podem dir que aquesta germanor entre banderes nacionals diferents és possible per moltes causes, però és principalment pel record nostàlgic antifranquista que representa la tricolor republicana, i per la idealització un xic ingènua del període republicà com l'anhel de la realització d'una utopia, el canvi de la concepció centralista d'Espanya per una lliure confederació de pobles ibèrics amb respecte de les diverses personalitats nacionals. Una utopia que dividia l'estat en quatre grans espais culturals, el castellà, el català, el basc i el gallec en peu d'igualtat entre ells, i és per aquesta connotació, certa o no, que coexisteixen la memòria republicana amb el fet de creure en un espai comú dels Països Catalans.\n(EUPV d'Elx amb moltes banderes republicanes mentre presideix l'acte un quadre dels PPCC)\nBon 14 d'abril. salut i República!\nPublicat per Os a 10:51\nEtiquetes de comentaris: esquerres, federalisme, Memòria històrica, Països Catalans, república\nII República; entre el record nostàlgic i l'anhel ...


Descàrrega gratuïta de llibres electrònics de 2 PM - Rebaixes de fitness\nInici » Ebook » Descàrrega d'eBooks gratuïta de 2 PM\nEstà constantment cansat? Teniu moltes coses a fer, però sentiu que no teniu energia? Tenim la solució per a vostè i està disponible per un temps limitat, només sense cost.\nPresentació de l’actualitzador 2PM\nActualitza la 2 PM és un EBook GRATU eT que t’ensenya un truc senzill que ajudarà a eliminar la fatiga per complet. Aquesta tècnica senzilla ajudarà a netejar la vostra marca de boira i descobriràs com entrenar la teva ment inconscient per crear energia instantània.\nClica aquí per obtenir accés a la vostra descàrrega gratuïta de llibres electrònics de 2 PM\nAgost 22, 2019 administració Ebook, Freebies Sense comentaris


La Conferència de degans i deganes d'Educació de Catalunya critica la mesura del Departament d'Ensenyament · Alerta de problemes legals i de formació. S'ofereix a buscar alternatives a la manca de professorat\npili turon 14.05.2018 | 06:30\nLa Facultat d'Educació de la Universitat de Girona, juntament amb les de la resta d'universitats catalanes, ha expressat públicament el seu rebuig a la decisió del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de contractar docents interins sense el màster de Secundària, amb la finalitat de compensar la manca de professors d'institut.\nLa Conferència de degans i deganes d'Educació de Catalu-nya va emetre, ahir, un comunicat en el qual expressa la seva oposició a una mesura que la Conselleria d'Ensenyament ha pres sense discutir-la, prèviament, amb les facultats implicades. És a dir, sense tenir en compte l'opinió de «les afectades i les responsables de la formació pedagògica inicial del professorat d'Educació Secundària».\nEl rebuig a la resolució del Departament que permet accedir a la borsa de treball de professorat de Secundària «sense la formació preceptiva» es basa tant en «exigències legals» com en «la filosofia acadèmica que dona suport a la formació d'aquest professorat». Els degans i les deganes, entre les quals hi ha la responsable de la Facultat d'Educació i Psicologia de la UdG, Montserrat Vilà, defensen que «la formació inicial per a l'exercici de la professió docent és imprescindible i irrenunciable».\nCrítiques a banda, la mateixa Conferència de degans i deganes d'Educació de Catalunya també ha mostrat la seva disposició a «col·laborar amb l'administració educativa» per buscar «alternatives a la problemàtica derivada de la manca de professorat d'educació Secundària en algunes especialitats».\nLes queixes dels responsables de les facultats universitàries d'Educació s'afegeixen a les que ja han manifestat, fa dies, el col·lectiu que resulta directament afectat per la mesura d'Ensenyament: el professorat de Secundària.\nA banda de l'exempció del màster en determinats casos, el professorat de les especialitats de Secundària de llengua catalan, castellana i matemàtiques també ha reaccionat contra la possibilitat que mestres de Primària puguin impartir classes als dos primers cursos d'ESO. Aquest col·lectiu està recollint firmes a través de la plataforma virtual Change.org –on ahir al vespre n'havien sumat prop de 1.500– per demanar al Departament d'Ensenyament que retiri una mesura que consideren que «desplaça els interins d'aquestes especialitats» i obre la porta als instituts perquè «dissenyin vacants específiques que ocuparien mestres funcionaris». D'altra banda, el Sindicat de Professors de Secundària Aspepc-SPS ha anunciat que presentarà una demanda contra una resolució que considera il·legal.


El PP de Torrent torna a reiterar la necessitat d’un reforç en la seguretat ciutadana – RiberaTV\nEl PP de Torrent torna a reiterar la necessitat d’un reforç en la seguretat ciutadana\nFolgado: “per desgràcia, la comissió de delictes a la nostra ciutat segueix la seua escalada, malgrat els diversos avisos que des del PP hem llançat al govern de PSOE i Cs sobre aquesta alarmant situació”.\n“Aquests fets, com a mínim, s’haurien vist dificultats per als delinqüents si la Policia de Barri encara estiguera en marxa; la impunitat de la qual gaudeixen els lladres, ve en gran part per aquest replegament d’efectius que va fer Ros a la seua arribada a l’alcaldia en 2015”\nEl Partit Popular de Torrent, després de l’onada de robatoris que s’estan produint en seus d’associacions i comerços en les últimes setmanes, ha exigit l’augment de recursos en matèria de seguretat ciutadana. Aquesta denúncia se suma a les ja efectuades pels populars durant el present any, després de l’augment de la comissió de delictes com l’ocupació d’habitatges, els robatoris en llocs residencials i zones comercials.\nLa líder dels populars, Amparo Folgado, ha manifestat que “per desgràcia, la comissió de delictes a la nostra ciutat segueix la seua escalada, malgrat els diversos avisos que des del PP hem llançat al govern de PSOE i Cs sobre aquesta alarmente situació”.\nEn aquesta ocasió, els delinqüents han fixat la seua atenció en els casals fallers, havent entrat ja amb èxit en alguns d’ells i fracassant en un dels seus intents. Les falles afectades, a més de la sostracció de diversos béns que hi havia en el seu interior, han vist com a portes i altre mobiliari ha sigut objecte de la cremor destructiva dels lladres.\nTambé, en les últimes setmanes, gran part dels comerços de la zona Moralets i Ramón y Cajal han vist forçades les seues portes de nit i com els malfactors entraven en ells per a sostraure a pler les caixes registradores i altres productes en el seu interior.\nEliminació de la Policia de Barri\nSegons el parer de la Portaveu popular “aquests fets, com a mínim, s’haurien vist dificultats per als delinqüents si la Policia de Barri encara estiguera en marxa; la impunitat de la qual gaudeixen els lladres, ve en gran part per aquest replegament d’efectius que va fer Ros a la seua arribada a l’alcaldia en 2015”.\nEn aquest sentit, els populars advoquen per una reimplantació immediata de la Policia de Barri, finalitzar ja les oposicions al Cos de la Policia Local, així com exigir a la Delegació del Govern que reforce el nombre d’efectius de Policia Nacional a Torrent, com a mesures positives per a la seguretat ciutadana.\nEl PP de Torrent torna a reiterar la necessitat d’un reforç en la seguretat ciutadana added by Ribera Televisió on 7 octubre, 2021