LES PERSPECTIVES DE L'ANY\nEl Regne Unit abandonarà la UE el 31 de gener i les dues parts començaran a negociar la seva futura relació\nTrump encara la seva revàlida electoral com a ferm candidat republicà davant la divisió demòcrata\nDimecres, 01/01/2020 - 21:15\nDes d’aquell mateix dia en què Londres i Brussel·les dissoldran 47 anys de matrimoni, les dues parts començaran a pactar la seva futura relació. Tenen, en teoria, només aquest any per liquidar un complex acord comercial que normalment porta anys, amb la qual cosa el procés no estarà exempt de nervis, tensions, ultimàtums i, amb tota probabilitat, una pròrroga.\nLa fortalesa de Johnson\nEl primer ministre britànic, Boris Johnson, encara aquesta negociació enfortit després de l’absolutíssima majoria absoluta guanyada en les eleccions de desembre. Una majoria que li assegura un rodet parlamentari per a possibles votacions que puguin celebrar-se i el legitima davant les veus més crítiques del seu partit que poguessin mirar d’aigualir-li la festa.\nEls Vint-i-set, per la seva banda, hauran de ser capaços de mantenir la mateixa unitat que fins ara perquè el flamant líder ‘tory’ no percebi cap esquerda que en pugui treure profit.\nEn aquesta croada, Johnson comptarà amb l’excepcional recolzament de Donald Trump, que ja li ha garantit els braços dels Estats Units oberts de bat a bat, en forma d’un avantatjós acord comercial. Trump a la Casa Blanca i Johnson a Downing Street són la versió moderna d’aquella aliança conservadora Reagan-Thatcher que va modelar el món als 80 i el llegat de la qual encara perviu. Només que amb més dosis d’excentricitat, histrionisme i controvèrsies.\nTrump afronta el 3 de novembre la seva revàlida electoral i ho fa amb el vent a favor. L’economia li somriu i les enquestes també. El presidenciable antisistema i ‘antiestablishment’ del 2016 és ara el ferm candidat d’un Partit Republicà unit com una pinya entorn de la seva persona. Davant ell, 15 candidats lluiten encara al començar aquest any per la candidatura del Partit Demòcrata, perdut a la recerca de la seva ànima: al centre o a l’esquerra.\nIowa, primer acte\nCom sempre, Iowa serà el pròxim 3 de febrer el primer acte del llarg espectacle de les eleccions nord-americanes. Reunits en els tradicionals caucus (assemblees) els habitants d’aquest petit i rural estat es posicionaran a favor del seu candidat favorit. I és possible que aquí ja en caigui algun dels 15, tot i que no serà fins al 3 de març, en el superdimarts en què voten 14 estats, quan el procés entri en la seva fase decisiva.\nEncara amb el calendari en l’aire, l’‘impeachment’ (judici polític) a Trump per abús de poder i obstrucció a la justícia sobrevolarà el procés electoral. Però gràcies a la seva majoria al Senat, Trump sortirà airós de l’envit i el més probable és que enfortit davant els seus.\nPosat de ple a la campanya per la reelecció, «s’anirà intensificant la connexió de decisions en matèria de política exterior i calendari electoral», segons avança el CIDOB en les seves Perspectives per al 2020, concloent que Trump «es mantindrà com un dels principals generadors d’incertesa i perplexitat global al llarg de l’any».\nUn escenari en què haurà de torejar una Unió Europea que afronta a més el desafiament de Rússia i Xina, interessades en el debilitament del bloc comunitari, i l’hostilitat oberta de Turquia, el líder de la qual, Recep Tayyip Erdogan, està cada vegada més desencadenat, en el paper que ha adquirit de gendarme regional. Un hiperlideratge que agafa la Unió Europea amb Angela Merkel de retirada, un Emmanuel Macron que continua sense trobar col·locació internacional i una Comissió Europea acabada d’estrenar.\nL’Amèrica Llatina comença l’any en ebullició, sense que hagi desaparegut el mar de fons de la desigualtat que en la segona meitat de l’any ha posat el sud del continent potes enlaire amb protestes en diversos països, que sembla difícil que hagin de remetre sense més ni més. Unes mobilitzacions que també han sigut especialment significatives a diversos països àrabs i de l’Orient Mitjà. El conflicte palestí segueix en camí d’eternitzar-se amb un Israel cada vegada més nacionalista i, en una tendència que s’accentua, cada vegada més absent de l’agenda internacional.\nTemes: Brexit Donald Trump Unió Europea


À Punt estrena una nova sèrie ambientada en la València de la II República - Diari La Veu\nEscriba el número 886979\n21 novembre 2019 17:46h\nEs tracta d'una obra creada per Rodolf Sirera. / À PUNT MEDIA\nVALÈNCIA. À Punt estrena el dilluns 2 de desembre Parany, la seua primera producció pròpia d'època i una de les seues apostes "més ambicioses". És una sèrie d'intriga ambientada a la València capital de la Segona República, el 1937, en plena Guerra Civil.\nParany s'emetrà en horari de màxima audiència cada dilluns a partir de les 21.50 hores. Consta de quatre capítols que es podran seguir cada dilluns durant el mes de desembre, avança l'ens en un comunicat.\nEs tracta d'una obra creada per Rodolf Sirera, que encapçala un equip de guionistes consolidat i amb èxits de pantalla previs com La catedral de la mar.\nLa nova sèrie es va rodar en diverses localitzacions de la ciutat de València, amb direcció a càrrec de Juan Luis Iborra (Enloquecidas, Aquí no hay quien viva o Todos los hombres sois iguales).\nEstà protagonitzada per una destacada llista d'intèrprets, entre ells Juli Mira, que rep aquest divendres el Premi d'Honor de l'Audiovisual Valencià, en el paper d'Azaña. Completen el repartiment Andrew Tarbet, Lorena López, Aina Requena, Lara Salvador, Fabricio Meschini o Rafa Llinares.\nEn una València que s'ha convertit en centre d'atenció per a polítics, diplomàtics i funcionaris, el punt de partida és la història d'un periodista nord-americà destinat a la capital del Túria. Allí coneix una dona molt especial que intervé en fets decisius per a la Segona República.\nParany es va presentar l'octubre del 2018 en la Mostra de València Cinema del Mediterrani i ara arriba per primera vegada a la televisió. Totes les emissions de la televisió i la ràdio d'À Punt es poden seguir en directe i a la carta per la web.\nEscriba el número 665556


Tot-hom Tot-hom - Tot-hom\nTot-Hom és sinònim d´elegancia i distinció. L’exitosa història de la marca és deguda al saber fer i a la passió de la fundadora Marta Rota juntament amb la feina d’un experimentat equip de costura. La unió a la marca per part de les seves filles, l’Andrea i l’Alejandra Osés Rota, ha derivat en la creació de noves línies de moda així com en la projecció internacional de la marca.\nLes línies que afiancen a les clientes més exclusives són la de Prêt-à-porter, la de Alta Costura i la de Núvies.\nEl Prêt-à-porter de Tot-Hom es caracteritza per les peces versàtils i atemporals, amb cuidats patrons i materials de la millor qualitat. Detalls com flors i volants són una constant a les col•leccions.\nLínea A és una col.lecció Prêt-à-porter, dirigida al public més jove. Són peçes urbanes, que segueixen la linea de qualitat i saber fer del Prêt-à-Porter de Tot-Hom.\nL’Alta Costura destaca per l’elegància i aparent senzillesa. Els vestits fets a mida exalten la silueta i la embelleixen al màxim. Cal destacar el brodats fets a mà amb fils d’or i pedretes precioses.\nLa col•lecció de Núvies és exclusiva, única, extremadament especial i romàntica. Tot-Hom fa realitat el vestit dels somnis de qualsevol núvia. Ofereix una col•lecció pensada per diferents tipus de dona, des de la més clàssica a la més cosmopolita.\n“Mare i filles uneixen talent per crear col·leccions de somni”\n(1953, Barcelona) La fundadora de Tot-Hom amb tan sols 14 anys, va decidir dedicar-se a la professió que coneixia de la mà de la seva mare, la també reconeguda modista Margarita Jovani.\nAmb el recolzament de la seva familia va decidir obrir una botiga-taller a peu de carrer a la zona alta de Barcelona.\nDes de ben petita es sent influenciada per la llum. Li encanta el sol, la llum brillant després de la tramontana, les roses, el blau del cel que es fusiona amb el mar. Tota aquesta bellesa es tradueix en felicitat que canalitza i transforma en creativitat. Viatjar a París a finals d’Agost és una tradició que cumpleix des de l’època en que acompanyava a la seva mare per inspirar-se, carragar-se d’energia i completar així les seves col•leccions.\nLa dissenyadora troba la bellesa en qualsevol lloc, és l’ingredient secret per deixar aflorar els seus sentiments i crear col•leccions de somni.\nMarta Rota és un referent de la elegancia i el saber fer.\n(1978, Barcelona) La més serena de les germanes, recorda la seva infancia jugant a vestir a la seva germana petita. Per tradició familiar, sempre va estar entre tallers, botigues, clientes…\nVa sentir fascinació absoluta pel món de la moda quan, viatjant a París amb la seva mare i la seva avia, li van explicar que era en aquelles botigues on antigament feien les desfilades de costura. Així va descubrir la màgia de la mooda i va decidir dedicar-s´hi.\nFidel al seu caràcter racional, l’Andrea pensa sempre en si ella es posaria allò que està dissenyant. Li agrada identificar-se amb el que crea perquè creu que és la manera de deixar el seu segell.\nPer inspirar-se necessita viatjar a París i Londres. París li transmet feminitat i sensibilitat i Londres la vanguardia. De la barreja de les dues pot treure col•leccions equilibrades.\nEstar en contacte directe amb les clientes li permet tenir el punt de vista perfecte per tenir èxit comercial.\n(1982, Barcelona) De caràcter inquiet i decidit, quan era una nena va deixar ben clar que es dedicaria a la professió de la seva mare i de la seva àvia. Meticulosa amb tot el relacionat amb la estètica i el saber fer, va començar fent accessoris amb els retalls del taller.\nTé l’habilitat d’observar tot el que l’envolta i capta fàcilment allò que li permet crear. Una dona al carrer, una fotografia, un quadre, viatjar a París, Londres, Milà…\nImaginativa incansable, li encanta passar hores dibuixant allò que crea al seu cap.\nEl seu estil és minimal i casual. Sempre s’envolta en un ambient de feminitat extrema i delicadesa, que contrasta amb la seva admiració per l’estil masculí.\nSempre volta entre els tallers i les botigues per tal de compartir els seus dissenys amb la resta de l’equip que treballa a la casa. Tot i que no li agraden les crítiques, necessita sentir-les per donar per bones les seves col•leccions i finalitzar-les.\nTot-hom vesteix una dona actual i femenina en cadascuna de les seves col·leccions i línies: Prêt-à-porter, Línia A, Alta costura i núvies.


Provant una joguina llaminera: el Swarovski BTX\nAquest cap de setmana he estat a Extremadura convidat per Esteller S.L., distribuïdor de Swarovski-Optik a Espanya i Portugal, provant la nova joguina que el fabricant d'òptica austríac ha tret al mercat. Uf! Tela!\nVam participar unes 15 persones en l'esdeveniment, tots ansiosos d'experimentar per primera vegada a la vida què és això de mirar per un cata amb els dos ulls, en lloc d'haver de mantenir-te amb un ull tancat.\nEls telescopis SWAROVSKI són modulars; com si es tractés d'una càmera de fotos a la que hi canvies objectius amb un pas de baioneta, pots intercanviar els objectius del cata per si hi vols funcionalitats diferents. Aquesta prestació va sortir amb els telescopis ATX (ocular acolzat) i STX (ocular recte), de forma que tens telescopis amb lens de 65, 85 i 95mm (més gran=més lluminositat (i més car)) als quals els pots posar objectius de zooms majors o menors.\nDoncs bé, el BTX ve en un format també modular en el que si ja tens un ATX o STX podràs acoblar-hi el nou objectiu binocular sense haver de canviar tot el cata. Està prou bé, tot i que el preu del mòdul BTX és prou alt com perquè això no sigui un xollo.\nEl primer moment que vaig posar els meus ulls en el cata, la sensació va ser raríssima, la gorra em va xocar contra el reposa-front (ara explicaré què és), la distància interpupil·lar que havia deixat la persona anterior feia que jo ho veiés tot negre, les copes oculars baixades per als qui portem ulleres no m'anaven a la mida i allò que penses... ostres, això s'adaptarà a mi o jo m'hauré d'adaptar a ell? Doncs bé, vaig necessitar uns moments de calma i de mirar com adaptar cada cosa a les meves característiques biomètriques, que ja sabeu que són més aviat generoses.\nEl reposa-front (l'he batejat jo així) és la peça ampla que hi ha sobre els oculars. Un dels grans arguments de venda del BTX és que serà molt útil quan l'usuari ha d'estar observant moltes hores. El fet de no haver d'estar amb un ull tancat i poder disposar d'un lloc on recolzar el front permetrà no deixar esgotats els músculs de la parpella tancada i descansar les cervicals i músculs del coll que han d'estar en tensió per aguantar el cap quan mirem pel cata. Un cop vaig acomodar el reposa-front amb la rosca a tal efecte, vaig ajustar la distància interpupil·lar i l'alçada del telescopi realment em vaig sentir còmode. Si bé continuava sent una sensació especial, podia veure que si m'hagués de passar hores mirant per un cata preferiria estar així que no de la forma habitual.\nA la trobada va venir Antonio Sandoval (autor del conegut llibre "¿Para qué sirven las aves?"), qui ens va explicar que en l'observació d'aus marines a Galícia ell pot estar fins a 11 hores mirant per telescopi (estem xalats o què?) i que aquesta funcionalitat, lògicament, a ell li podia vindre com aigua caiguda del cel.\nUn servidor tenia molta curiositat per utilitzar una mena de mirilla per apuntar el cata cap el teu objectiu i encertar-la a la primera. És una funció que trobo interessant. Si bé amb l'experiència aprens a apuntar el cata cap on tu vols amb certa rapidesa, trobo que segons on estigui l'objectiu pot ser difícil. En concret, coses que estan bastant a prop i entre mig del brancam dels arbres poden presentar certa dificultat. Vaig estar jugant una estona amb la mirilla i em va costar uns quants intents agafar-li el tranquillo però quan vaig tenir-ho controlat em va semblar una característica útil. Vaig apuntar a una pinya a l'interior del brancam d'un arbre a només 10m i, zas! la vaig encertar a la primera.\nEl SWAROVSKI BTX en tot el seu esplendor amb el multiplicador de 1,7. Artilleria pesada!\nDetall on s'hi veu el reposa-front, la mirilla i els dos oculars.\nUna cosa que no us agradarà és que l'òptica és fixa, no zoom. Als tres cossos bàsics existents de SWAROVSKI de 65mm, 85mm i 95mm se'ls pot acoblar un mòdul d'objectiu de 30x als dos primers (65mm i 85mm) i de 35x a l'últim (95mm). Tenint en compte que generalment estem acostumats a endinyar zoom cap als 40x, 50x o més augments, això ens frenaria una mica, així que SWAROVSKI també proporciona un multiplicador de 1,7x que ens convertiria els 30x i 35x en 50x i 60x, respectivament. Augments de 50 i 60 en una òptica de tanta qualitat ja són paraules majors.\nLes dioptries dels ulls es graduen de la forma habitual, tal i com faríem amb un binocles normals i les copes oculars per mirar amb o sense ulleres també es pugen i baixen de la forma estàndard.\nDesprés d'aquesta descripció cal dir el següent: la qualitat de visió era senzillament ES-PEC-TA-CU-LAR; poder mirar amb els dos ulls oberts per aquella òptica tan impressionant era una nova experiència a la que no em costaria acostumar-m'hi. Amb el duplicador no semblava que es perdés qualitat d'imatge, només una mica de lluminositat (poca però perceptible) que no crec que arribi a ser un inconvenient en un dia fosc; de fet, vaig tenir ocasió de provar l'aparell amb poca llum perquè un dels dies el cel estava ben tapat.\nUn nen que va venir a la trobada i s'ho va passar pipa jugant amb el BTX. L'hi van haver d'arrencar de les mans mentre patalejava pel terra.\nDoncs bé, després d'aquestes provatures, aquí us deixo una llista de PROS i CONTRES que un servidor considera que té el nou SWAROVSKI BTX:\nLa màxima qualitat òptica habitual de la marca.\nLa visió binocular et permet apreciar millor les distàncies.\nDescans de la parpella que hauria d'estar tancada i del coll.\nInteressant prestació d'apuntar i localitzar.\nIdeal per sessions llargues mirant pel cata.\nEl seguiment d'ocells volant és més fàcil que amb un cata monocular.\nEl pes és considerable (600g més que el ATX de 95mm).\nNecessitat d'ajustos de personalització, cosa que fa difícil el seu ús en grups. Per exemple, no és pràctic per als meus cursos.\nEn aquests moments no hi ha possibilitat de digiscoping. Només adaptador per mòbil iPhone.\nÒptica fixa de 30x o 35x que es pot convertir a 50x o 60x.\nNo he parlat de preus, més que res per no espantar-vos. Ja ho descobrireu...\nCal agrair a Esteller l'organització d'aquestes jornades, les deferències que van tenir cap a tots nosaltres i la facilitat amb la que van posar a disposició nostra tot el seu material per fer provatures, no només el BTX sinó també els ATX, STX i tota la gamma de binocles diversos (gràcies Xavier, Jordi i companyia). Cal també agrair la dedicació de Naturaleza del Sur, que van fer la feina sobre el terreny de portar-nos als llocs on fer les proves, ajudant a buscar els ocells més complicats, amb Adolfo, Almudena i Fernando al peu del canó com uns campions.\nEspero que això us hagi estat d'ajut i si esteu pensant "Ostres! A mi també em molaria poder ficar els meus ells en aquesta bèstia de l'òptica" us haig de dir que tindreu l'oportunitat de fer-ho sense cap problema. SWAROVSKI estarà present al Delta Birding Festival (22,23 i 24 setembre) amb el BTX com a estrella de l'any però també amb tota la resta de material per poder provar-lo tant com vulgueu. Així, que... a per ell!\nEtiquetes de comentaris: material òptica\nMàrius 15 de maig de 2017, a les 19:56\nEm penso que en Montoro i cia. no ens permetran de gaudir d'aquesta meravella, amb prou feines mantenir el que tenim!\nAbel Julien 17 de maig de 2017, a les 11:12\nEl que hem de fer és fotre fora el Montoro i cia. d'una punyetera vegada! :-))\nMarta Jornet 18 de maig de 2017, a les 10:04\nMolt bon resum! Això de que pesi tant i l'hagis de "personalitzar" per cada persona que mira, sembla que el fan poc versàtil... Però el més important: vas veure el cuaenlairat?\nAbel Julien 18 de maig de 2017, a les 10:24\nNo! Vaig anar a 3 llocs que em van indicar 3 fonts diferents i ni rastre, no només del cuaenlairat sinó de gairebé cap altre ocell. Es troba en lloc de vinyes però són tan intensives, sense marges, sense una herbeta ruderal... que són tremendament pobres. O sigui, que em vaig avorrir durant hores entre mig de mars de vinyes.


EM VINC A REFERIR: El Raluy ja és aquí\nPublicado por Oriol en 08:02\nÉs fantàstic el món del circ! M'encanta! Donaria el què fos per anar de poble en poble, una temporadeta, i fer riure a petits i grans.\nPer cert Oriol... enguany, Creu de Sant Jordi!\nSaps si actua l'Albert Rivera?\nVisca el mon del circ!!! Pobres okupes circenses que els han deixat al carrer.\nAixò ho han fet ara depressa i corrents perquè si el desallotjament ho haguèssin fet amb el Saura a Interior encara l'haurien trobat a ell i al a Mayol a dins fent funambulisme...\nLamento discrepar de tant belles dames, però el circ no m'ha agradat mai, quina por que foten els Pallassos, això si que és bulling, apa tots a riure del tonto! Ara bé, jo vaig portar els meus a veure el Circ-Crik del tortell poltrona i em va agradar força, és unaltre història, si aquest Raluy s'assembla pot estar bé.\nPer cert, ja pots amagar el somriure eh! 6 gols després de 50 anys...\nPuji, molt bo el comentari!\nDoncs jo t'explicaré una cosa d'aquest circ que podràs contrastar amb el teu sogre. Els Raluy tenen els seus origens del circ a Igualada, el diari La Veu de l'Anoia en va fer un especial ara farà dos anys amb tota la història, segur que a la biblioteca d'Igualada trobarà la informació !!! Apa ja ho tens quant vegis aquest cap de setmana el circ pensa amb el Farlopa fent cabrioles per aqui !!!! jejjejee Bon cap de setmana\nClint: a mi el circ em fa un iuiu de c***ns de mico. Els meus pares no varen lograr portar-m'hi mai.\nho sento, Uri. Però no m'hi veuràs!\nBon cap de 7mana.\nno em barrufa el circ.


10/09/2019 - La tornada a l'escola amb el comerç local de Paiporta té premi 10/09/2019\nLa Regidoria d'Economia, Ocupació i Comerç llança una campanya per a promoure el consum en els negocis de proximitat. Un total de 15 botigues de tot tipus s'han sumat a la iniciativa\nLa tornada a l'escola té premi si es porta a terme al comerç local de Paiporta. La Regidoria d'Economia, Ocupació i Comerç ha llançat la campanya 'Torna a l'Escola amb el comerç local', a la qual s'han adherit un total de 15 comerços i botigues de tot tipus. Fins al 30 de setembre, si es realitzen compres en algun d'aquests comerços, s'entrarà en el sorteig de 10 vals de 50 euros.\nD'aquesta manera, l'Ajuntament de Paiporta tracta de promocionar el consum en els negocis de proximitat que, en paraules de la regidora d'Economia, Beatriz Jiménez, “són una peça fonamental per al nostre poble, tant des del punt de vista econòmic, en la creació d'ocupació i també a nivell social i de vertebració”.


El radar de Sarrià: Prescripció a la carta?\nPrescripció a la carta?\nDe la sentència no ferma —ja s’ha anunciat que es recorrerà al Supremo— del cas Palau de la Música sorprèn especialment no les condemnes sinó una determinada aplicació de la prescripció del delicte que genera l’absolució dels que van pagar i la condemna dels que van cobrar. La corrupció hauria de ser tan greu per qui paga com per qui cobra, i em costa molt d’entendre que per la mateixa operació de pagament/cobrament qui paga quedi lliure i qui cobra quedi condemnat. Segurament aplicant la llei al peu de la lletra ha de ser així però, sense entrar en tecnicismes legals, la lliçó que ens queda a tots és que tu pots corrompre tranquil·lament però no pots ser corromput sense córrer el risc de ser castigat. En aquest sentit, el missatge que, en el cas Palau, es transmet a la societat és difícil d’entendre. Potser el problema és que la llei està mal feta i, si fos així, caldria reformar-la amb urgència, encara que només sigui per evitar que la gent pugui pensar que el sistema protegeix els corruptors.\nVeient com la llei, capa sobre capa, acaba fins i tot contradient-se a sí mateixa, i com tot depèn de la ideologia del jutge -això no és pas d'ara, que ja ho hem vist en altres casos, que es "procura que vagi a la sala tal quan hi hagi el jutge qual"-, no sé pas de què ens estranyem. Necessitem una refundació absoluta de la societat que ens envolta, la màxima claredat, el màxim nivell d'implicació de totes les capes, i el màxim interès en fer una nova república decent i honorable. Altrament, això s'enfonsa i l'orquestra sonant.\n(Mostra: la meva jove, que està acabant dret, a Mercantil de 20 lliçons més de 10 dedicades a ... (tambors) ... la lletra de canvi! Justificació: la llei no està derogada, encara que, avui, ningú utilitzi aquesta figura. Com podem anar mai bé!)\n16 de gener de 2018 a les 13:24\nGràcies, t'ho compro tot.\n19 de gener de 2018 a les 9:30\nPer no executar-les, el 2019 Colau hauria de deixar de ser alcaldessa.\nSense títol universitari. Autodidacte\nDemà és el dia clau\nTramvies i tramvies\nQuan l’empleat fa ombra al seu cap\nPoli bo, poli dolent\nGovernar des de la distància\nSeria viable una Catalunya independent?


La PAH posa mà a l’obra: Informe amb dades inèdites d’afectades per les hipoteques i manual per a ocupar vivendes en mans d’entitats financeres – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > La PAH posa mà a l’obra: Informe amb dades inèdites d’afectades per les hipoteques i manual per a ocupar vivendes en mans d’entitats financeres\nLa Plataforma d'Afectades per la Hipoteca ha fet un salt endavant amb la presentació de la campanya de l'Obra Social de la PAH. En un vídeo de vuit minuts repassen els 6 anys transcorreguts des de l'esclat de la bombolla immobiliària fins a l'actualitat i assenyalen l'ocupació d'immobles abandonats per la banca com una de les poques vies que els queda per fer efectiu el dret a l'habitatge. Han elaborat un manual de 25 pàgines per facilitar l'entrada a edificis i la seva recuperació per a persones i famílies en perill de quedar-se sense sostre.\nMalgrat això, i en un exercici d'empoderament col·lectiu i amb la voluntat de reafirmar-se en la màxima de "Sí, es pot", des de la PAH han informat que a l'Estat espanyol ja són 160 els nuclis organitzats d'activistes que lluiten contra les execucions hipotecàries i els desnonaments. I és per això que fan una crida a tothom per apropar-s'hi i buscar solucions col·lectives, una estratègia que, segons afirmen, "ens fa més fortes davant la voracitat de la banca i la passivitat dels governs". Amb xifres sobre la taula han explicat que, des de la PAH, s'han paralitzat 725 desnonaments i s'han reallotjat 626 persones, la majoria d'elles als 13 edificis recuperats fins ara.\nEn el vídeo es repassa el moment de les vaques grasses, quan primer, des del govern de Zapatero, es parlava de les entitats financeres espanyoles com les més sòlides d'Europa i, després, des del govern de Rajoy s'assenyalava que la sortida de la crisi només era qüestió de voluntat política. Els fets, però, parlen per sí sols. I és gràcies al rescat amb diners públics d'entitats bancàries privades que els banquers s'han embutxacat milions d'euros, mentre la gran majoria de la població s'ha vist afectada per les execucions hipotecàries i l'estafa de les preferents. Després d'això, i malgrat la presentació d'una ILP pel dret a l'habitatge –que podria haver obert una porta d'esperança per a tothom–, el PP va votar 'No' i va criminalitzar la PAH, una entitat que compta amb el suport d'un 80% de la població segons les enquestes.\nÉs en aquest context que aquest moviment popular per l'habitatge no es vol quedar de braços creuats, i en paraules seves, "ara és l'hora de fer efectiu el dret a l'habitatge mitjançant els milers de pisos buits propietat de la banca i el SAREB (banc dolent de titularitat estatal)". El vídeo i el manual presentats avui corren com la pòlvora per les xarxes socials i esperen que sigui un fort estímul per a la lluita d'aquest col·lectiu.\nEl setembre sortirà a la llum el primer informe realitzat per la PAH i l'Observatori DESC. 11.651 enquestes realitzades durant dos anys dibuixaran el perfil d'afectats per la hipoteca i el comportament de les entitats bancàries. L'absència de dades és un dels majors obstacles amb què es troba la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca, ja que fins ara ni l'administració ni, per descomptat, les entitats financeres han proporcionat informació sobre el drama hipotecari a l'Estat espanyol. El rigor de l'informe, amb l'anàlisi de dades de primera mà, es complementa amb un exhaustiu recull del marc jurídic del dret a l'habitatge a nivell internacional, regional, estatal i autonòmic, així com de les modificacions normatives dels últims anys en la matèria i les respostes des de les institucions i la societat civil.\nLa major quantitat d'enquestes pertany a Catalunya, ja que també compta amb el major nombre d'execucions hipotecàries -no és casualitat que hi nasqués la Plataforma. Les enquestes mostren que la combativitat de la PAH té situacions molt complicades al darrere. Mentre es confirma que la immensa majoria de persones que deixen de pagar la hipoteca ho fan per problemes econòmics sobrevinguts -amb l'atur com a causa principal d'impagament-, es desmunten alguns mites, com ara que les persones migrades són les més afectades -el 82% són nascudes a l'Estat espanyol- o que es tracta de persones amb escassa formació -es constata que el 83% tenen estudis secundaris o universitaris.\nL'estudi mostra que les persones afectades per la hipoteca ho són pel seu habitatge habitual i únic, i que estan en una situació econòmica molt precària o d'alt risc d'exclusió social (25,7%). Respecte els bancs, es constata que BBVA i Bankia són les entitats que més execucions hipotecàries tenen en marxa, seguides del Santander i Catalunya Caixa. Mentre entitats com Bankia o Catalunya Caixa, nacionalitzades amb diners públics, continuen fent llançaments, les activistes de la PAH, amb un 77% d'afectades patint ansietat i destinant més de la meitat dels seus ingressos al pagament de la hipoteca, continuen lluitant per la defensa del dret a l'habitatge.\nLes seves demandes, encapçalades per la dació en pagament (50,4%) i el lloguer social (43,9%) difícilment es veuran resoltes per les darreres mesures del govern de Rajoy. El 60,8% de les persones que han respost l'enquesta només han pagat entre un 0% i un 20% del preu de la hipoteca, amb la corresponent impossibilitat d'assumir el deute després del desnonament. Queda palesa també la inviabilitat dels refinançaments de les hipoteques, aposta del govern i les entitats bancàries, que condemnen les famílies a un deute etern.\nVídeo: La PAH presenta un manual per a ocupar vivendes en mans d'entidats financeres\n>>> Manual de l'obra social de la PAH. Manual de desobediència civil, el podeu descarregar a http://afectadosporlahipoteca.com/wp-content/uploads/2013/07/MANUAL-OBRA-SOCIAL-WEB-ALTA.pdf


Nicolau Gual, Rafel\nFou ordenat prevere dia 21.12.1872 Dia 10.01.1866 havia fet Títol de Patrimoni. L’any 1877 fou nomenat Vicari de Porreres. Dia 01.12.1894 deixà la Vicari per passar a Montuïri com Regent. Dia 01.07.1897 passà com ecònom a Sóller i aquest mateix any, juntament amb el Rector de Sant Jaume, anà a Madrid per presentar a la Nunciatura i al Govern les firmes dels capellans mallorquins perquè Campins fos el Bisbe de Mallorca. L’any 1899 aconseguia la Rectoria de Campanet, on hi restà fins a la mort. BOBM 1906, 99. Darder N0060.


Aplec excursionista, imatges de la pla�a\nel diari de l'alguer › not�cies › l'alguer › Ambient › Manifestacions › Aplec excursionista, imatges de la pla�a\nAcat, 31 octubre 2011\nContinuen avui i dem� les excursions en lo territori alguer�s. Publiquem les imatges de la inauguraci� oficial de la manifestaci� a la Pla�a C�vica Aplec excursionista, imatges de la pla�a\nL'ALGUER - Les excursions del 35� Aplec Excursionista continuen tamb� avui (dilluns) i dem�, seguint les traces dels punturjos i descobrint cales amagades a la vora de la costa nord occidental de Sardenya. Hi sigueran tamb� itineraris per visitar los monts que dominen lo vilatge nur�gic de Palmavera i tot lo territori alguer�s a m�s d' itineraris en mountain bike a la Punta del Lliri. �s prevista tamb� una visita a la seu del Parc de Port Comte amb la participaci� dels experts del parc que faran una introducci� a damunt de la biodiversitat del territori i una visita al far de Cap de la Ca�a, amb la col�laboraci� de la Marina Militar Italiana.\nA les 14, a la pla�a Porta Terra (a costats del monument a la Unitat de la Llengua), se far� la festa de Cloenda de les activitats i siguer� plantat un arbre d'�ligue sarda en record del 35� Aplec Excursionista.\nSigueran presents los delegats dels diferents territoris de llengua catalana que han participat a l'aplec, els quals portaran un poc de la terra dels sous llocs d'origen per plantar l'arbre en record d'aqueix important adveniment. Aquest arbre siguer� lo testimoni de les relacions sempre m�s fortes entre sards i catalans, a m�s d'indicar la via per les noves oportunitats d'allargar l'estaj� tur�stica amb una oferta de turisme de qualitat.\n6/12 Nadal: l�Alguer se fa bella 30/11 Alguer: Negrita a Cap de Any7/10Jocs: quan la PlayStation era un pessic4/10Jocs: una clau per entrar en la cultura sarda12/9Cadena humana a la Diada 6/9Diada de Catalunya: manifestacions a l�Alguer4/9Setmana de la Juharia: l�Alguer encara hebrea 22/8Alguer, succ�s pel �Summerbeach�8/8Lythos: encontres amb l�autor al Museu | Video31/7Focs de Mig agost a l'Alguer\n6/12 Nadal: l�Alguer se fa bella 6/12En Sardenya la primera dona General del Carabiners5/12Antonio Marras firma Collistar4/12Stefano Campus candidat al Premi Mart� Gasull30/11 Alguer: Negrita a Cap de Any27/11Objectiu 500: Niu a risc. �Lo futur �s sense dolor�27/11Diada Catalunya: Ramon Felip� a l'Obra Cultural26/11�sola de Budelli torna p�blica25/11Al�luvi�: ofertes de ajut de Catalunya23/11Colledanchise: "Poesies i can�ons" 6 nadal Nadal: l�Alguer se fa bella 6 nadal En Sardenya la primera dona General del Carabiners5 nadal Antonio Marras firma Collistar


esFERa - AU Agenda\nViernes 22/3 de 2019\nLa vivència de la cultura és la clau per reforçar vincles socials, ajudar a resoldre conflictes en barris o problemes d’inserció social, entre altres qüestions. Les arts escèniques són una eina fonamental d’expressió ciutadana que ha d’estar present per tot el nostre territori: barris, ciutats i pobles. Durant anys, les associacions d’arts escèniques han col•laborat en projectes socials lligats a organitzacions o altres entitats, però ara, amb l’ajuda del Teatre El Musical, volen mostrar a la ciutadania el que són i allò que fan mitjançant una activitat cultural, lúdica i participativa on el teatre, el circ i la dansa valencians es fonen amb la ciutadania.\nQuè podrem trobar a la Fira EsFERa?\nESPAI MOSTRA ASSOCIACIONS\nAl hall de Teatre El Musical hi haurà un estand informatiu de cadascuna de les associacions participants, on es donarà informació a les assistents al voltant de les seues sòcies, de qui són i que fan com associació.\nMOSTRA D’ESPECTACLES ARTS ESCÈNIQUES\nEs presentaran una sèrie d’espectacles curts representatius del que cada associació fa. Cadascuna de les associacions aportarà un espectacle a la mostra que triarà marcant els seus propis criteris. La idea és que totes puguen mostrar el seu treball al barri i a totes les assistents i que, alhora, la ciutadania puga descobrir i gaudir de les diferents vessants de les arts escèniques.\nTAULES RODONES I DEBATS PROFESSIONALS ARTS ESCÈNIQUES\nEs realitzaran conferències, debats i taules rodones adreçades a professionals de les arts escèniques.\nTALLER ADREÇAT AL BARRI\nEs farà també un taller adreçat al barri relacionat amb alguna de les disciplines de les arts escèniques. Aquest taller representa una eina per apropar la pràctica escènica a tota la ciutadania de manera que resulte una experiència lúdica i formativa alhora. El taller estarà obert i serà gratuït.


Vadevi | La mar de fires i mostres\nLa mar de fires i mostres\nHem passat en pocs anys a Catalunya d’haver-hi ben poques fires i mostres vinícoles a haver-n’hi un munt\nper Ramon Francàs 30/10/2017\nLa Mostra de Vins i Caves de Catalunya a Barcelona (que malauradament ha deixat de fer-se, i amb polèmica, coincidint amb les festes de La Mercè tot i haver aconseguit reunir més cellers que l’any passat al Passeig de Lluís Companys), la Fira del Vi de Falset, el Vijazz a Vilafranca del Penedès, el Temps de Vi a Vilanova i la Geltrú, el Cavatast a Sant Sadurní d’Anoia, el ViGralla a L’Arboç, el Reus Viu el Vi, la Festa del Vi a Gandesa, la Mostra de Vi de l’Empordà, la Fira Tocs de Vi de Girona, la Festa del Trepat a Barberà de la Conca, la Fira del Vi de la DO Tarragona, la Festa del Vi de Lleida, el Tasta Porrera, la Fira del Vi del Pirineu, el Microvi a L’Arboçar (Avinyonet del Penedès), la Mostra de Vins i Caves de Proximitat D Vins a Agramunt, la Festa de la Verema del Bages a Artés, la Festa de la Verema a Alella, la Fira del Vi Natural H2O Vegetal a Pinell de Brai, la Mostra de Vins a Ascó, la Mostra de Vins de la Ribera a Móra d'Ebre, la Mostra de Vins DO Penedès i Caves a La Granada, la Fira del Vi Nou de Calonge, el Vi de Nit a Marçà, la Mostra de Vins de la Vila del Lloar i Solanes del Molar, la Fira i Tast a la Nova York del Priorat a la Vilella Baixa, el Tasta Vilella de la Vilella Alta, el Vinyes Lliures Vella Terra (aquest any fet a Partida Creus, a Bonastre), la Cimera del Xarel·lo a l'ermita de Santa Maria de Foix de Torrelles de Foix, la Nit del Xarel·lo de Vilafranca del Penedès, la Xarel·lada - La Festa del Xarel·lo al Penedès Marítim a Cunit, la Festa del Vi i la Verema a l'Antiga a Poboleda, la Mostra de Vins de la Fira de Novembre de Vilanova i la Geltrú, la Festa del Vin Blanc de La Morera de Montsant i Escaladei, el Tast de Santa Bàrbara a Bellmunt del Priorat...\nJa veuen que no acabaríem mai. Hem passat en pocs anys a Catalunya d’haver-hi ben poques fires i mostres vinícoles a haver-n’hi un munt, a cada cantonada del país. Algunes de les fires coincideixen en un overbooking que sembla imparable. Des del 2012 l’embriaguesa de fires i mostres és més que notable. S’arriben a produir situacions prou incomprensibles, com la coincidència d’actes. El Claustre de Sant Francesc de Vilafranca del Penedès acollia el passat 17 de juny la novena edició de la Nit del Xarel·lo que promou la restauradora local Olga Guasch, que va reunir una vintena de vins de 12 cellers. Simultàniament es feia a Cunit la cinquena edició de la Xarel·lada al Penedès Marítim de la sommelier i restauradora local Carme García Cazorla, la que s’anuncia com la única festa del xarel·lo a tocar del mar.\nAlgunes d’aquestes fires tenen un encant especial però moltes altres no deixen de ser firetes (amb tots els respectes). No pocs cellers han començat a lamentar la gran quantitat d’esdeveniments que es fan. No gaires poden aguantar el ritme. Fins i tot es fa pràcticament impossible per als professionals del sector seguir els moltíssims show roomsque es fan, la majoria en dilluns. Alguns d’ells, fins i tot, també arriben a coincidir. Ja va dir Oscar Wilde que tot excés, el mateix que tota renunciació, porta el seu propi càstig. A més, com va apuntar Octavio Paz, la molta llum és com la molta ombra: no deixa veure.


12. ENVELLIMENT, SENESCENCIA I ABSCISIÓ DE LES PLANTES Envelliment: fase determinada de desenvolupament en la que comencen a mostrar-se els símptomes de deteriorament funcional, prèvia a la mort de l’organisme. Parlem de dos tipus d’envelliment: - Envelliment cronològic. Aquell que avança amb el temps sí o sí, SEMPRE. El pateixen tots els organismes.\nEnvelliment programat o senescència. Aquell que està programat genèticament, està escrit, i hi ha factors externs que poden modular-lo. És el més important i el més estudiat a nivell de fisiologia.\no Diferència: un és tot el genèric de tot tipus i l’altre és el que es programa de manera molt específica. Exemple: fulles caducifòlies, que són envellides i eliminades.\nFASES DE LA VIDA DE LA PLANTA FASE DE JUVENTUT Característiques: - Hi ha un creixement molt ràpid Activitat metabòlica més gran Processos anabòlics > processos catabòlics (més síntesi de compostos) Ni la forma ni la mida són definitius ni concrets – la planta jove pot no tenir res a veure amb la planta adulta.\nTé una durada variable, però podem dir que una planta deixa de ser jove quan apareixen estructures reproductores (és jove quan la seva única funció és créixer).\nFASE DE MADURESA Característiques: - Es continua creixent però a velocitat més moderada – la planta inverteix energia en altres processos com la reproducció Continuen els processos anabòlics > processos catabòlics (es sintetitza més del que es degrada) ja que es desenvolupen fruits, llavors, flors – creació d’estructures.\n- - Aquelles estructures que eren purament de creixement (gemmes) comencen a transformar-se a unitats reproductores.\nS’acumula molt material a les llavors i als fruits que seran magatzems i reserves que la planta tindrà per si les mosques.\nTé una durada variable però la raó per la qual s’acaba la fase i s’entra en la fase de vellesa és el moment en que els nivells auxínics (nivell d’auxines) de la planta baixen dràsticament.\nUn òrgan/individu és madur és aquell que, un cop ha arribat a la seva mida concreta i definitiva, pot fer les funcions que se li atribueixen en cada cas.\nPodem allargar les fases tant de joventut com de maduresa. En el cas de la juventut, amb l’aplicació d’auxines o gibberel·lines i també factors ambientals. En el cas de la maduresa, també les auxines i altres hormones.\nFASE DE VELLESA Característiques: - - - - - Fase irreversible Degeneració de funcions i estructures, sovint acaba amb la mort de l’individu i de la part afectada.\nPredominen els processos catabòlics > processos anabòlics. La planta o les estructures no han de créixer més, desapareix.\nÉs una etapa d’economia – suposa una regeneració de reserves químiques de nutrients, de nitrogen, de sofre. Són components que costa despesa energètica assimilar-los. Per tant, recuperen tots els materials. Aquesta regeneració de reserves és important si parlem d’envelliment de certes estructures, ja que d’elles la planta retira tot el que pot abans de llençar-les per poder-los reciclar.\nTots els teixits pateixen envelliment excepte el teixit meristemàtic que no presenta mai símptomes d’envelliment, sempre es dedica al creixement. Els vasos del xilema són un exemple d’envelliment i mort programada perquè el teixit sigui funcional. Si no hi ha envelliment previ, no hi ha funcionalitat.\nTot el seguit d’estructures que costa mantenir a la planta o que ja no són útils, els fot fora. per exemple, la maduració de fruits, pètals i ovaris no fecundats és un procés d’envelliment programat en planta. Es tracta d’eliminació d’estructures no útils per la planta.\nRegulació hormonal – equilibri entre l’ABA (inhibidor de creixement) i el nivell d’auxines (estimuladors del creixement). Les hormones directament no afecten al procés però afecten els diferents gens que transcriuran pels enzims degradatius de les estructures que caldrà degradar.\nHi ha penya que parla d’una hormona que es pensa que existeix però no se’n coneix l’origen – pos ok.\n- Canvis en la vellesa: o Bioquímics  ↓ la velocitat de síntesi: ↓ les reserves de midó i proteïnes, ↓ el nivell de clorofil·la i ↓ RNAs, no s’ha de crear més material  ↑ AA i compostos nitrogenats (recuperen el N cap a altres parts)  ↑ nivell de radicals lliures, aquells components resultat de la degradació dels lípids de membrana (o espècies reactives d’oxigen). La super òxid dismutasa (SOD) manté l’estructura de la bicapa en funcionament correcte. En envelliment, ↓l’activitat d’aquest enzim SOD  ↑ ABA, ↑ etilè, ↓ citoquinines, ↓ Gas ↑hormona desconeguda d’envelliment ?? o Físics  ↑ permeabilitat de membranes – es desestructuren i l’activitat de la SOD baixa i la bicapa es desestructura – la cèl·lula degenera.\n ↑↑ABA , cosa que provoca un tancament dels estomes i la ↓ transpiració. NO hi ha circulació d’aigua del sòl cap a l’atmosfera.\no Genètics  ↓ en l’expressió de gens que codifiquen per estructures juvenils.\n ↓ inhibició de síntesi de RNAm  L’expressió de gens que codifiquen per enzims hidrolítics i oxidatius.\nABISCIÓ Un cop les estructures no són útils (envelliment) hi ha una separació física de l’estructura envellida (abscisió) – l’envelliment de fulla o maduració del fruit acaba amb la caiguda de l’òrgan. És un fenomen molt regulat i pautat.\nLa fulla abans de caure forma una capa/estrat d’abscisió en la part més baixa. Es dóna en òrgans fisiològicament inactius.\nÉs un procés sotmès a mecanismes de control ambiental i hormonal – està controlat per auxina, gibberel·lina, ABA i citoquinines.\n- En una fulla jove, ↑ síntesi d’auxines, de gibberel·lines i de citoquinines que arriben des de l’arrel.\nEn una fulla vella, ↓ síntesi d’auxines, les citoquinines i les gibberel·lines. ↑ l’etilè, que és qui estimula els enzims degradatius de la paret cel·lular de la capa d’abscisió.\nEl paper de l’ABA és incert, sembla que estimula però NO regula. Es pensava que era la responsable, d’aquí el nom. El responsable real del procés d’abscisió és l’etilè.\nHi ha una sèrie de passos: 1. Formació de capa o estrat d’abscisió (cèl·lules molt concretes que envolten el pecíol).\n2. ↑ de l’etilè estimula enzims que es carreguen la paret cel·lular (concretament les de la capa o estrat d’abscisió).\n3. Caiguda de l’estructura a favor de gravetat. Quan l’estructura desapareix (fulla, etc.) Queda un forat. Perquè no sigui un lloc patogen, via xilema arriben substàncies resinoses que segellen el forat.\nFisiologia Vegetal - Tema 9 (2014) Apunte\nFisiologia Vegetal - Tema 13 (2014) Apunte


Els atletes de la Garriga pugen fort | La Garriga Digital\nEls atletes de la Garriga pugen fort\nEl proppassat dissabte dia 28 d’abril va tenir lloc a El Prat de Llobregat el Campionat de Catalunya de Relleus, amb participació garriguenca. Els equips de 3×600 alevins del F.C. Barcelona, tan masculí com femení, i formats íntegrament per corredors de la Garriga, varen quedar en segona posició després de curses molt emocionants i amb grans remuntades al final.\nEls nois i noies que corren defensant els colors del F.C. Barcelona a la Garriga són l’Anas Kajtih, en Pau Lancis, l’Àlex Salgado, l’Inas Kajtih, la Clàudia Cobos i l’Aina Giménez. A tots ells, donar-los l’enhorabona per la gran competició que han fet.\nArticle anteriorLa Directora General del SOC pronuncia una conferència a la Garriga\nArticle següentEls indignats de la Garriga tornen a la plaça de l’Església el 8 de maig


El restaurant de l'àgora del Mas Marroch obre les portes amb les reserves plenes a quinze dies vista - El Gerió Digital\nJosep Roca ha assegurat que aquest espai "probablement ve per quedar-se "\nDijous, 4 de juny de 2020 18:00h\nL'àgora del Mas Marroch preparat per rebre els primers comensals © ACN\nACN, Aleix Freixas, Gerard Vilà / Gironès / Vilablareix\nDes d'avui ja serà possible provar els plats dels germans Roca per uns 50 euros per persona. Es podrà fer en l'espai de l'àgora del Mas Marroch que els germans gironins tenen a Vilablareix (Gironès).\nEls germans han optat per obrir aquest espai reservat per a casaments i esdeveniments durant l'estiu i així obrir-se a un públic que no sempre arriba al celler. Josep Roca ha defensat que el confinament els ha portat a "reflexionar" i "passar el dol" del tancament del restaurant estrella, el Celler de Can Roca.\nDurant aquest procés de dol ha reinventat l'espai del Mas Marroch per adaptar-lo a "la nova realitat", però fer-ho amb "uns preus adaptats". Per això presenten uns plats que no tenen "la feina d'orfebreria" que els planteja el Celler, però sí que "mantenen la seva força i actualitat" tot i el pas del temps.\nEls clients del nou restaurant podran degustar plats que van de l'any 1986 fins al 2018 i que, en algun moment, han format part del Celler. A més, també hi ha un espai de brasa en què la gent podrà menjar carn i peix fet al moment. A diferència del Celler, no hi ha un menú amb un preu tancat i per això el preu del cobert dependrà de cada plat. N'hi ha que valen 9 euros i també n'hi ha que superen els 40. La mitjana, però, es situa entre els 15 i 20 euros per plat.\nLes reserves per a l'espai del Mas Marroch ja estan "pràcticament plenes" durant els propers quinze dies. De fet, el sistema de reserves només permet agafar taula a dues setmanes vista. A partir d'aquí, cada dia a les dotze de la nit els interessats poden començar a reservar amb quinze dies d'antelació. Josep Roca ha afirmat que els germans se senten "molt afalagats" per l'èxit que han tingut tot i no haver obert les portes.\nPer això, Josep Roca ha destacat que aquest nou restaurant "probablement ve per quedar-se", ja que és una aposta que intenta casar "un viatge retrospectiu" del Celler de Can Roca enmig d'un "espai que respira natura" com és l'àgora del Mas Marroch. En el cas en què finalment es quedi, els germans hauran de compaginar l'activitat del restaurant amb els casaments i esdeveniments programats.\nL'espai de l'àgora ha començat amb un aforament de 50 persones, però es preveu que vagi creixent a mesura que la Regió Sanitària de Girona vagi superant les fases de desconfinament. Els tres germans preveuen ampliar la capacitat fins als 120 comensals.\nRescaten a les gorgues d'Albanyà una nena de 15 anys que patia hipotèrmia


Sóc enginyer ambiental amb una gran passió per la investigació i aplicació dels processos biològics mitjançant estadística computacional i eines de modelització dinàmica. La meva missió és ajudar els gestors a prendre decisions sota incertesa i criteris múltiples. En concret, gaudeixo desenvolupant models biotecnològics, sistemes de diagnòstic en temps real, estratègies de control òptimes i sistemes de suport a la presa de decisions. Actualment, la meva tasca principal és el maneig i anàlisi de grans volums de dades heterogenies relatives a ciència ciutadana i epidemiologia; l’objectiu és avançar en la comprensió de la propagació de les malalties infeccioses transmeses per vectors.\nArticle anteriorMinguito Frutos, Mario\nArticle següent Lloret Cabot, Roger


Cursos i classes d'anglès per a empreses | MT Idiomes\nCursos i classes d'anglès per a empreses\nMT Idiomes és un centre amb una gran experiència a ajudar-vos a obtenir els vostres objectius lingüístics ja que portem oferint classes d’anglès a empreses de Barcelona, Ripollet i Cerdanyola des de 2005.\ngratuïtes si són subvencionades**\nLes classes one to one són classes privades que s’adapten totalment a les necessitats i als horaris de l’alumne. Els nostres professors dissenyen i preparen els continguts de cadascun dels cursos one to one de manera personalitzada, d’acord amb les exigències i les peticions de cada alumne. Poden incloure matèries dels diferents cursos que impartim.\nCLASSES D'EXPRESSIÓ ORAL\nEs poden fer de manera individual o en grups reduïts (màxim 6 alumnes). Aquestes classes consisteixen únicament en activitats de caràcter oral amb l’objectiu que l’alumne adquireixi més fluïdesa i confiança en si mateix. Són ideals per a aquells alumnes que tenen un coneixement adequat de la gramàtica i volen centrar-se en les seves habilitats de comprensió oral i comunicació verbal.\nCLASSES D'ANGLÈS DE NEGOCIS\nAquestes classes posen èmfasi en la llengua i les estructures que els alumnes es poden trobar en el lloc de treball en diferents situacions, com ara a l’hora de parlar per telèfon, presentar productes o serveis o participar en reunions i negociacions.\nCLASSES D'ANGLÈS GENERAL\nSón classes generals en què es tracten tots els aspectes de l’idioma amb l’objectiu de millorar el nivell global de l’alumne. Possiblement són les classes més exigents, però també són les que ofereixen els resultats més positius.\n*Els preus indicats són orientatius i poden variar segons les circumstàncies específiques de cada cas. Per rebre un pressupost concret, poseu-vos en contacte amb nosaltres.\n**Generalment, les classes a empreses es poden subvencionar a través de la Fundació Tripartita. Si en voleu més informació, feu clic aquí.


Un plaer la BTT: Mandros? Una mica sí!\nfliper 28 de maig de 2013, a les 21:44\nTot plegat es passen temporades diferents en que les prioritats no et deixen fer el que voldríes.\nM'alegra saber que estàs bé i que continueu tots pedalant amb tanta variació d'estils. Cuida el dolor a la cuixa i si cal descansar uns díes no ho dubtis. A vegades el cos es sabi i avisa amb temps.\nSegueix en peu l'invitació a les nostres terres, encara que ja sabeu que el ritme que portem no es tant fort com el vostre. Només cal quedar vigilant una mica aquest temps tant boix d'aquest any.\nPer la nostra banda continuem com sempre, cambiant a vegades btt muntanya per carretera.\nEncara continuem amb les mateixes bicis de 26", estem totalment antiquats, je, je. Aixó si, perfectament mantingudes i amb les darreres novetats pel que fa a suspensions, rodes i grups.\nUna abraçada i records a tots els components del vostre grup.\nXavi 28 de maig de 2013, a les 22:04\nJo crec que de moment estas molt bé, a dia 19 i ja haver rodat 700 km i pico no està gens malament, vaja que supereràs els 1,000 de ben segur.\nEl SS és més exigent?, tot depn del recorregut a fer i de com el facis. Pel que sembla i com dius els dimecres fem els mateixos recorreguts però el ritme és força diferent.\nTreballar altres parts del cos i reforçar-les és un bon suplement.\nAh, la bici de carretera!!!!, jo ja et veig i no gaire lluny ampliant-la, es més superant el btt, cosa que ja potser succeeix.\nPer la meva part, tres sortides, no es gastaran les cobertes per rodar.....\nEl que dius de les sensacions no és que siguin dolentes, jo ja he arribat a aquesta conclusió, el que passa es que venim d'un any molt ben treballat i dur d'entrenaments, llavors si disminueixes dona la sensació que el mon s'enfonsa, però no és així, crec jo.\nL'objectiu per l'any vinent ja el tinc, no serà a l'estiu però tant li fa, tampoc crec necessari fer una preparació especifica, el que fem ara mateix ja ens val, potser una mica més de carretera per agafar ritme, però crec que no ens serà necessari.\nQuina merda, i no deixa de ploure


Catalunya en Comú Podem lidera la creació d’un nou Pacte Nacional per garantir el dret a l’habitatge | Tercera Información\nEl Parlament aprova la proposta de CatECP per un “pacte de país” que tingui com objectius potenciar el lloguer assequible, augmentar el parc de lloguer social i reduir els casos d’exclusió residencial.\nCatalunya en Comú Podem expulsa Joan Josep Nuet del grup parlamentari i li reclama l’acta de diputat\n“Calen polítiques d'habitatge que no consisteixin en posar pedaços, sinó que promoguin un habitatge accessible, que apostin pel lloguer, que donin resposta a les situacions d’emergència”, ha manifestat Segovia, que ha subratllat que “cal que el patrimoni públic de la Generalitat no passi a mans privades i a voltors i especuladors”. “La subhasta és un error i s’haurà de revertir”, ha demanat en referència a la subhasta de 47 immobles de la Generalitat. L’oposició de Junts per Catalunya i Esquerra i l’abstenció del PP han impedit aprovar que, en els municipis amb “alta demanda acreditada”, com a “primera opció” es destinin els habitatges rebuts com a herències intestades a habitatges d’emergència social.\n"La segona fase del barri, que l'Agència Catalana de l'Habitatge no vol rehabilitar ni enderrocar, presenta els mateixos problemes que la primera fase: aluminosi, oxidació, riscos estructurals..."\nJ. Garcia de la comissió d'afectats dels habitatges de #Merinals pic.twitter.com/rIPe5l9r1Q\n— Catalunya En Comú Podem (@CatEnComu_Podem) 6 de julio de 2018


>> Procés de constitució específic per a cooperatives\n2. Procés de constitució específic per a cooperatives\nA continuació, s'enumeren breument els tràmits de constitució. Els apartats marcats amb un (*) seran desenvolupats en els apartats següents.\n>> Redacció dels estatuts amb un contingut mínim segons la Llei 18/2002.\n>> Celebració de l'assamblea constitutiva (*)\n>> Atorgament de l'escriptura pública de constitució. Caldrà aportar els estatuts que regiran el funcionament de la cooperativa. Contingut mínim segons Llei 18/2002.\n>> Sol·licitar el CIF a Hisenda.\n>> Autoliquidació de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats davant el Departament d'Economia i Finances de la Generalitat de Catalunya. No té cap cost ja que les cooperatives gaudeixen de l'exempció en aquest impost. (segons requisits Llei 20/90, Règim Fiscal de les Cooperatives art. 33.1).\n>> Inscripció en el Registre Central de Cooperatives. I inscripció en el Registre de Cooperatives corresponent (**)\n1.1 LA SOCIETAT EN CONSTITUCIÓ (*)\nEls fundadors actuaran en nom de la futura societat i han de desplegar totes les activitats necessàries per constituir-la. Les despeses produïdes per aquestes actuacions seran a càrrec de la societat.\nMentre no es produeixi la inscripció en el Registre, la projectada societat haurà d'afegir a la seva denominació els mots “en constitució”.\nL'Assemblea constituent de la Cooperativa haurà de:\n>> Aprovar els Estatuts.\n>> Nomenar els representants que faran la gestió de la inscripció de la Societat en el Registre de Cooperatives.\n>> Aprovació del reglament de règim interior.\n>> Nomenar el Consell Rector.\n>> Nomenar l'interventor o els interventors de comptes.\n>> L'alta de constitució ha d'estar signada pels fundadors i s'ha de fer constar el nom i dades d'identificació de cadascun d'ells.\n1.2 INSCRIPCIÓ (**)\nPer a la inscripció de la nova cooperativa cal presentar en el Registre una còpia autèntica i una de simple de l'escriptura pública, i una instància per duplicat. Alhora també cal presentar l'autoliquidació de l'ITPAJD així com el CIF.\nLes cooperatives s'inscriuen en el Registre Territorial, que es troba en les Delegacions Territorials del Departament de Treball i Indústria.\nÉs potestat de la cooperativa sol·licitar al Registre la qualificació prèvia dels estatuts socials i d'altres documents abans d'atorgar l'escriptura pública corresponent.\nEl Registre qualificarà i, si s'escau, inscriurà la constitució en un termini de sis mesos; si passat el termini no hi ha resolució expressa, la sol·licitud s'entendrà desestimada. Habitualment el Registre emet una resolució indicant la constitució de la societat o, en cas contrari, els defectes que s'han de solucionar per a procedir a la constitució.\nDe denegar-se la inscripció, en el termini de 15 dies es podrà recórrer.\nTermini: Abans de l'inici de\n3.1 INSCRIPCIÓ DE L'EMPRESA A LA TRESORERIA GENERAL DE LA SEGURETAT SOCIAL I OBTENCIÓ DEL NÚMERO DE PATRONAL\n3.2 ALTA I AFILIACIÓ DELS TREBALLADORS AL RÈGIM GENERAL DE LA SEGURETAT SOCIAL\n3.3 ALTA DE L'EMPRESARI EN EL RÈGIM ESPECIAL D'AUTÒNOM DE LA SEGURETAT SOCIAL\nb) Que el treballador posseeixi almenys una tercera part del capital social. En aquest sentit comentar que un soci treballador que posseeix un terç del capital, es presumeix que ostenta el control efectiu però si pot demostrar-se que no és així, no caldrà que es dongui\nLloc: Tresoreria General de la\nTermini de presentació: 30 dies\nnaturals següents a l'inici de l'activitat.\n3.4 ALTA DE COBERTURA DE RISCOS D'ACCIDENTS DE TREBALL I MALALTIA PROFESSIONAL\n>> Model AT-16, per acollir-se al Sistema\nde la Seguretat Social. Informació general de l'empresa i riscos a protegir.\n3.5 FORMALITZACIÓ DELS CONTRACTES DE TREBALL\nEn funció dels tipus de contractes laborals\nentre l'empresa i els treballadors, aquests s'hauran de formalitzar en model oficial davant les oficines de l'INEM.\n3.6 COMUNICACIÓ D'OBERTURA DEL CENTRE DE TREBALL\nTermini: La comunicació es\npresentarà en els 30 dies naturals següents a l'obertura del centre de treball o represa de l'activitat.\n3.7 CALENDARI LABORAL\nL'empresa exposarà en tots els centres de treball el calendari laboral, en el qual figuraran les festes nacionals, les de la\nComunitat Autònoma i les del municipi, distribuint els dies laborables d'acord a la jornada màxima legal.\n7. Inscripció en determitats casos del local, finca o immoble on es realitza l'activitat a registre de la propietat\n8.1. LLIBRES SOCIALS\n8.2. LLIBRES COMPTABLES\nque inclou el balanç\nA més també caldrà que portar al dia el Llibre d'aportacions socials.\nAquelles empreses que durant dos exercicis consecutius compleixin dues de les\ncondicions de la taula que a continuació s'adjunta, podran formular els comptes anuals abreujats i podran aplicar el PGC amb particularitats específiques per a Pimes.\nLímits PGC Pimes i auditoria obligatòria\nACTIUS\tPASSIUS\tTREBALLADORS\nPer últim indicar que per legalitzar els llibres cal presentar-los al Registre General de Cooperatives.\n9.1. QUADRE RESUM DE LES BONIFICACIONS FISCALS\nCreiem que serà de més fàcil entendre la fiscalitat aplicable a les cooperatives si s'adjunta un quadre resum d'aquells bonificacions de les que gaudeixen.\nA aquests efectes és important mencionar la diferència entre les cooperatives protegides o especialment protegides a efectes d'entendre els diversos beneficis fiscals. Les primeres són aquelles que encaixen amb els principis i disposicions de la Llei de Cooperatives de Catalunya, sempre que no estiguin en alguna de les causes de pèrdua de la condició de fiscalment protegida. Per altra banda, són cooperatives especialment protegides les cooperatives protegides de primer grau.\nA continuació, adjuntem un quadre resum:\nImpostos Tipus d'Operació Especialment protegides Protegides\nITP i AJD Constitució, ampliació de capital, fusió i escissió Exempció Exempció\nConstitució i cancel·lació de préstecs Exempció Exempció\nPer a fins socials i per al Fons d'Educació i Promoció Cooperativa (FEPC)\nImpost sobre Societats Llibertat d'amortització de l'actiu fix nou (3 anys des de la inscripció)Llibertat d'amortització de l'actiu fix nou (3 anys des de la inscripció) Si Si\nResultats cooperatius Tipus de gravamen: 20%, amb bonificació del 50% Tipus de gravamen 20%\nResultats extracooperatius Tipus de gravamen: General amb bonificació del 50% Tipus de gravamen General\nIAE Bonificació del 95% Bonificació del 95%\nImpost sobre Béns Immobles Bonificació del 95% en cooperatives agràries i d'explotació comunitària de la terra Bonificació del 95% en cooperatives agràries i d'explotació comunitària de la terra\nLes cooperatives són subjectes passius de l'IVA, impost de naturalesa indirecta que recau sobre el consum i grava les entregues de béns i les prestacions de serveis.\nEls subjectes passius han de portar al dia\naquests llibres però no s'han de legalitzar.\n9.3. RETENCIONS SOBRE DETERMINATS RENDIMENTS\nHi ha determinats rendiments satisfets per a les empreses que obligatòriament estan subjectes a retenció, com ara el sou satisfet als treballadors, l'import pagat als professionals o bé en cas d'arrendament de local.


AMPLIACIÓ DEL CAMP DE BATALLA.: Les últimes hores d'ERC a la discoteca\nLes últimes hores d'ERC a la discoteca\nEn plena recta final de legislatura Esquerra actua com aquell que s'ha passat tota la nit a barra de la discoteca, prenent cubates amb els seus companys de farra, en Pepe i en Joan, i de cop i volta s'adona que aviat tancaran i tornarà a casa amb la cua entre cames. Aleshores no se li acut res més que posar-se a ballar al mig de la pista i a marcar paquet, com diria en Puigcercós, amb l'esperança de seduir alguna noctàmbula al darrer moment. Però després d'hores de libacions els seus moviments a la zona de ball són matussers i revelen l'alta càrrega d'esperits que li corre per la sang, i el paquet...deixem-ho córrer. Els seus companys voldrien dissuadir-lo perquè no fes el ruc, però ell els recorda que si no fos per ell ni tan sols no haurien entrat a la discoteca, i el deixen fer. I així tenim en tràmit tres lleis que es presenten com a molt ambicioses però que en realitat van carregades de plom a les ales. Per començar la llei de vegueries- la reivindicació històrica del catalanisme, diuen-que com a primer efecte ja ha aconseguit revifar alguns conflictes territorials, i que si s'aprova tan sols suposarà de forma immediata la redenominació de les diputacions provincials i l'inici d'un procés de futur incert, subjecte, per a la seva plena efectivitat, a la voluntat del govern i de les corts espanyoles. Molt de soroll per ben poca cosa tangible. La llei de consultes, que segons ells obre la porta a l'exercici de l'autodeterminació, requereix el permís del govern de Madrid perquè es puguin convocar referèndums. I finalment la llei del cinema, que fixa l'objectiu de la paritat lingüística, i amb la qual estic totalment d'acord, planteja importants dubtes sobre la seva eficàcia, compta amb l'oposició majoritària d'aquells que l'han d'aplicar, és dir sales de cinema i distribuïdors, i està pendent d'una tramitació parlamentària que probablement en rebaixarà els continguts. Tot plegat unn ball ridícul al mig de la pista per cridar l'atenció, fins que encenguin els llums i el segurata el faci fora amb els seus amics.\nPublicat per Albert Guilera a 1:05\nGraciós el símil de xulo discoteca i en Puigcercós, però voldria fer unes consideracions sobre l'aspecte més seeriós d'aquest post: les lleis. Quina alternativa hi ha a fer lleis? Què cal fer des d'ERC? No res des de l'oposició?\nLa llei de vegueries - com bé dius, una reivindicació històrica del catalanisme que NINGÚ ha portat al parlament fins ara, que ho ha fet ERC. Em sembla un pobríssim argument dir que no té valor perquè revifa "alguns conflictes territorials". Què proposes? No fer res? Conservar les diputacions tal com estan, amb els seus interessos polítics i pressupostaris, que per això s'hi oposen PSC i CiU, per davant de l'interès dels ciutadans a nivell territorial?!\nLa llei de consultes - dius que segons ERC obra la porta a l'exercici de l'autodeterminació. I tant que sí, i també segons Alfons López-Tena: http://tinyurl.com/ycffrt8 I això MALGRAT les limitacions que imposa l'estatut pactat entre ZP i Artur Mas.\nLa llei del cinema - Si es rebaixen els continguts en tramitació parlamentària serà per la oposició a la llei d'altres grups parlamentaris - no cal ressaltar que els GPs que defensaran les posicions de les distribuïdores i les Majors serà PP i CiU - i no pas d'ERC.\n-.La reivindicació del catalanisme ha estat dotar el país d'una organització territorial pròpia, que superi les quatre províncies imposades per l'estat espanyol. Tanmateix no es pot pas dir que hi hagi un clam popular a favor d'un sistema de vegueries, com tampoc no hi era a favor de la comarcalització, amb totes les excepcions concretes que vulguis assenyalar. Estic a favor de les vegueries, però quan es presenta al Parlament una llei com aquesta cal tenir molt més lligat tot el procés posterior, perquè altrament el que s'aconsegueix és que la gent acabi veient el debat territorial més com un problema que com una solució.\n-.Pel que fa a la llei de consultes la trampa que proposa en López Tena és molt enginyosa, però no deixa de ser una trampa, limitada igualment per la voluntat estatal. Potser cap altra llei de consultes no era possible, no per l'estatut sinó per la constitució, però el joc d'ERC consisteix a exagerar-ne la transcendència.\n-.I la llei del cinema, molt ben intencionada, és un exemple ben clar d'aquesta manera de fer les coses: ERC presenta una llei nacionalment ambiciosa, que l'enfronta directament als múltiples agents de l'espanyolisme, però que haurà de gestionar un altre govern del qual és molt probable que ERC no formi part. Això li permet marcar paquet nacional abans de les eleccions, sense fer la feina dura de debò,que és aplicar la llei, i si després passa a l'oposició sempre podrà denunciar-ne qualsevol rebaixa com una claudicació.\nEn resum, presentar la llei de vegueries i la llei del cinema en el darrer tram del mandat, sense cap garantia sobre la seva aplicabilitat, em sembla una frivolitat electoralista que pot fer més mal que bé a la causa que teòricament es vol defensar. Pel que fa a la llei de consultes, vendre-la com la regulació del dret d'autodeterminació és enganyar el personal.\nMés enllà d'aquesta gesticulació catalanista d'última hora, ERC ha deixat la Generalitat en mans de gent que no es creu el país. Estic fins als collons que els Mossos d'Esquadra em diguin "caballero". Diràs que no té res a veure amb el contingut del post, però per a mi sí que hi té relació.


M@RC - Torre de Vandellòs o Ca la Torre\nTorre de Vandellòs o Ca la Torre\nAdreça: Plaça del Doctor Gil-Vernet, 6\nCasa pairal més significativa del municipi de Vandellòs, que pren el seu nom d'aquest element arquitectònic, una torre de defensa del segle XVI. Ca la Torre és un equipament cultural format per l'antiga casa pairal de la família Gil-Vernet i la torre de defensa del segle XVI, futura seu de l'Arxiu Històric, amb espai per a entitats, i una àrea d'exposició i interpretació del patrimoni. Els jardins posteriors a l'equipament estaran habilitats per a activitats socials i cultural a l'aire lliure, i la torre medieval es pot visitar. Es preveu l'inici d'activitat a finals de 2012.\nLocalització: Al nucli de Vandellòs\nTorre de planta quadrada amb galeria superior correguda que es troba envoltada per una casa situada a la part antiga de la vila. La torre, que fa 4 x 3 metres de base i 12 metres d'alçada, és obra de paredat amb còdols i reforços de carreu. La construcció podria datar del segle XVI, aprofitant elements anteriors d'altres edificacions, com ara els permòdols que devien constituir la base dels matacans. Presenta diverses modificacions i reparacions d'èpoques posteriors. Aquesta finca és actualment la casa pairal dels metges Gil Vernet.\nAntiga torre de defensa, possiblement del segle XVI, aprofitada per a construir una casa que porta a la façana la data de 1877. A l'edat mitjana, el terme del castell de Tivissa comprenia tot l'antic territori de Tivissa, com hom hi assenyala les fortaleses del Coll de Balaguer, l'Hospitalet, Vandellòs, Llaberia, Banyoles i Sant Blai. L'Infant Pere d'Aragó, comte de Prades, el 1350 expedí un decret declarant els veins de Vandellòs exempts de l'obligació de treballar a les muralles de Tivissa. A les darreries del segle XVIII es troben assisgnades a la senyoria del Duc de Cardona, amb el nom de baronia d'Entença, diverses poblacions entre les quals es troben Vandellòs i Tivissa.\nTelèfon: 977 823 313\nLloc web: http://www.culturaalabast.cat/node/68\nAdreça electrònica: cultura@vandellos-hospitalet.cat\nCoordenades Geogràfiques G.G. (x,y): [41.019547],\t[0.831757]


El cost de la violència masclista a Espanya és de 23.340 milions a l'any, segons estudi\nA Corunya » EFE\nL'estudi explica que la violència de gènere es concep com un problema de salut pública per la magnitud dels seus efectes sobre la salut física i mental de les dones\nEl cost de l'impacte de la violència de gènere a Espanya s'eleva a 8.540 milions d'euros a l'any, si bé els costos intangibles, com el dolor i el sofriment, la pèrdua de treball i de productivitat o els canvis de domicili, podrien sumar altres 14.800 milions d'euros.\nLa Delegació del Govern a Galícia ha acollit aquest dijous la presentació de l'estudi "L'impacte de la violència de gènere a Espanya: una valoració dels seus costos el 2016", elaborat per la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere.\nEncara que aquest informe no desglossa els costos per comunitats autònomes, la coordinadora de l'àrea d'Igualtat de la Delegació del Govern a Galícia, Maria Debén, ha calculat que "una cinquena part del pressupost que té Galícia equival al total de l'impacte econòmic que suposa a Espanya la violència de gènere ".\nLa Unió Europea estima en un 0,8 per cent del producte interior brut el cost mitjà de la violència de gènere en cada Estat, també a Espanya.\nDebén ha qualificat de "aclaparadora" aquesta estimació, que inclou els àmbits laboral, sanitari i legal, aquest últim pel que fa a recursos policials, jurídics i penitenciaris, i limitada al sector públic, ja que no consten dades del sector privat.\nEn aquest sentit, ha afegit que "potser el país ha de replantejar-se de nou si ho estem fent bé, quins són els camins als quals hem de reconduir" aquest tema.\nPer la seva banda, la subdelegada del Govern a La Corunya, Pilar López-Rioboo, ha subratllat la necessitat de donar a conèixer "amb transparència uns mitjans que es nodreixen d'impostos i que el govern decideix destinar a eradicar la violència masclista".\nL'estudi explica que la violència de gènere es concep com un problema de salut pública per la magnitud dels seus efectes sobre la salut física i mental de les dones que la pateixen, i afegeix que conèixer el seu cost pot contribuir a reduir el nivell d'acceptació social , afavorir el coneixement de la despesa de la prevenció i la intervenció o desfer mites sobre ajudes públiques.\nNomés en matèria penitenciària -en 2016 havia 3.995 reclusos per violència masclista, 1 7,83% del total- la despesa va superar els 113 milions d'euros.\nPilar López-Rioboo ha apel·lat a una major consciència social per lluitar contra la violència masclista i ha recordat que actualment hi ha 3.483 casos actius a Galícia, dos d'ells de risc extrem.\nA Galícia, hi ha 767 dones que perceben la renda activa d'inserció i 563 són usuàries del Servei Telefònic d'Atenció i Protecció per a víctimes de la violència de gènere (ATENPRO). En els quatre primers mesos d'any es van comptabilitzar 771 trucades al 016 des d'aquest comunitat.


tresquatreicinc: APRENDRE A MIRAR\nPLÀSTICA. ANALITZAR UNA PINTURA\n• 1 full paper Canson Din A4.\n• Imatge del quadre "El xec en blanc" de Magritte\n•Aprendre a observar els elements gràfics d'una pintura.\n•Adonar-se dels colors utilitzats pel pintor.\n•Ser capaç de suggerir un títol per a l'obra.\nL'activitat planteja per sobre de tot l'educació de la mirada davant de l'obra d'art observada.\nAquí, la tècnica per als treballs que faran els alumnes no és el més important sinó l'anàlisi del que es veu a la pròpia obra, del que crida l'atenció als alumnes com a observadors, del que els pot suggerir la imatge.\nÉs una proposta extreta, tal qual, d'un àlbum de plàstica de l'editorial Teide Projecte Polar de fa uns quants anys per a nens de 1r de primària però que trobo que és molt fàcilment adaptable a P5. En fi, a mi m'agrada molt.\nUna imatge de la pintura del pintor surrealista belga René Magritte, "El xec en blanc". El millor i més immediat i econòmic és projectar-la en la pantalla de l'aula.\nI seguir els passos de la proposta editorial obra de Conxi Rosique i Rosa M. Figuera:\nObserva el quadre i explica què hi veus?\nDibuixa el que més t'agradi del quadre de René Magritte.\nL'observació del quadre ha donat per molt. En veure'l tan gran a la pantalla els ha cridat l'atenció. La pintura, el que té de provocador aquesta imatge irreal, ha fet el seu efecte: els nens s'eforçaven per entendre el què veien. "És molt raro", "Està trencat"...\nAquests són alguns dels títols suggerits pels meus alumnes:\n"Quadre del cavall"\n"Quadre del bosc"\n"Quadre intel·ligent" (-Per què "intel·ligent"?, -Perquè és per pensar).\n"Bosc dels arbres"\n"Bosc de la nena"\n"El cavall tallat"\n"La senyora va amb un cavall"\nDesprés d'una animada conversa, els demano que dibuixin el que més els ha agradat del quadre i que intentin ser fidels als colors emprats per l'autor. Aquests són els seus dibuixos amb llapis i ceres:\nÉs Magritte vist amb els ulls dels meus alumnes.\nM'agrada aquest autor i el trobo ben triat perquè juga amb la capacitat perceptiva de l'espectador, el fa dubtar, reflexionar sobre el que veu i aguditzar la capacitat d'observació i anàlisi. Tant provoca els adults com veig que aconsegueix remoure les idees dels nens, que en realitat són molt més difícils de sorprendre.\nHe aprofitat per buscar algunes obres d'aquest pintor i he trobat moltes altres que encara poden ser més engrescadores que "El xec en blanc" per treballar-les a la classe. Feu-hi una ullada:\nEstàs en Aprendre a mirar (P5)→ Plàstica P5. Torna a Inici\nBlanca 25 de maig de 2014 a les 1:02\nuna actividad superinteresante a la que voy a sacar mucho provecho el año que viene. gracias, guapa, y buen finde.\nMarta Montero 26 de maig de 2014 a les 19:49\nDe verdad que sí, Blanca. Reflexionar sobre la obra artística y reinterpretar desde su mirada de niños da mucho de si. Y para nosotros, los maestros, una gozada ;-)\nGracias mil por respaldar mis actividades.\nElena Ramos 27 de novembre de 2014 a les 5:48\nM' encanta. Nosaltres fem filosofia a partir de l' art i és genial. Xulísssim\nMarta Montero 27 de novembre de 2014 a les 23:43\nSi, Elena! Ja he vist una entrada molt interessant de Magritte al teu blog. És un pintor que dóna molt de joc, oi?\nUna abraçada i merci! :-)


Holiday home Biscarrosse 25 Biscarrosse França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Biscarrosse 25-, Pierricq, Biscarrosse, França - Veure al mapaHoliday home Biscarrosse 25Veure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxespiscina [exterior]\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Biscarrosse, Holiday home Biscarrosse 25 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Biscarrosse 25 asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera, forn microones per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior. Holiday home Biscarrosse 25 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Biscarrosse.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sepiscina [exterior] Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneverareproductor de DVD/CDempolles d'aigua de cortesiarentadora forn microonesrenta vaixelles Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


S'inicia el pla de reforma de La Clota\n2010/2010_05_06_Clota.jpg dijous, 6 de maig de 2010\nPersonatges Roser Puig, - AV de la Clota / Oriol Bonet - Director Agència del Carmel\nEl nou projecte urbanístic de la Clota separarà el barri en dos sectors. Un, la Clota Conservació, mantindrà les principals característiques de la part històrica, l’altre, la Clota Remodelació, serà totalment de nova creació.\nLa construcció d’aquests pisos de Protecció Oficial és el primer pas del nou projecte urbanístic de la Clota. Després de més de 50 anys d’incertesa i de diversos planejaments urbanístics, ara sí, el futur del barri de la Clota es comença a fer visible.\nEs preveu que es milloraran els serveis públics, la mobilitat i la connexió amb la ciutat mantenint les cases baixes, els horts i els carrers estrets. Els veïns accepten el Pla de la Clota Conservació perquè manté les peculiaritats rurals del barri però també perquè necessiten les reformes: hi ha zones on no hi ha clavegueram ni enllumenat públic.


Converteix Devcoins (DVC) i EZCoins (EZC) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nDevcoin (DVC) i EZCoin (EZC) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Devcoin i EZCoin convertidor està al dia amb tipus de canvi de 24 novembre 2017.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Devcoin. Utilitzeu les monedes "swap" per fer EZCoin la moneda per defecte. Fer clic a EZCoins o Devcoins per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nThe Devcoin és la moneda en la cap dels països. The EZCoin és la moneda en la cap dels països. El símbol per DVC pot ser escrit DVC. El símbol per EZC pot ser escrit EZC. La taxa de canvi de the Devcoin es va actualitzar per última vegada el 24 novembre 2017 de coinmarketcap.com. La taxa de canvi de the EZCoin es va actualitzar per última vegada el 20 Gener 2014 de coinmarketcap.com. La DVC factor de conversió té 6 dígits significatius. La EZC factor de conversió té 4 dígits significatius.


FiraTàrrega 2019 per a tots els públics | Ràdio Tàrrega\nMés d'un 80% de la programació està adreçada a tots els públics i fins a 16 espectacles estan pensats per al públic famíliar\nMés del 80% de les produccions que es presentaran aquest 2019 a FiraTàrrega estan destinades a tots els públics i una selecció important està especialment recomanada per a infants. Aquest és el cas de La lluna en un pot (un espectacle incomprès) de La petita Malumaluga que portarà a Tàrrega una reflexió crítica sobre les programacions dirigides a la infància. La petita Malumaluga és una companyia integrada per ballarins i músics especialitzada en propostes d’arts escèniques per a nadons, la primera infància i les seves famílies. Aposten per les creacions artístiques respectuoses, no infantilitzades i contemporànies perquè creuen en espectadors crítics, que gaudeixen de les propostes de forma lliure i voluntària. Sense trucs ni trampes, propostes directes i honestes que miren als ulls dels espectadors. Seguint amb les propostes a la primera infància hi ha Horta de L’Horta Teatre, que s'ubica en un espai no convencional com és l'escola Ondara i posa en valor la cultura agrícola. FiraTàrrega serà l'escenari on s'estrenarà també la nova proposta d'Holoqué, La caixeta, que ens endinsa en història d’amor prohibit entre la música i la dansa.\nPer part de Toc Fusta es presentaran dues propostes. D'una banda, Els amics d’en Crusó una experiència lúdica per a totes les edats, un espai lliure on descobrir i experimentar els autòmats i els seus mecanismes, una instal·lació interactiva que busca encuriosir tant a qui camina sempre amb les mans a les butxaques com als més llençats, sense necessitat d’instruccions i amb el joc com a únic motor de la vintena de jocs de creació pròpia de la col·lecció: autòmats de gran format, trencaclosques, jocs mecànics que animen petits autòmats i un espai de joc per nens i nenes a partir de 2 anys. I l'altra proposta adreçada a nens i nenes més grans (a partir de 7 anys), és L’atelier una fusteria peculiar on les màquines semblen treballar soles, un curiós taller on el joc és necessari per accionar a distància serres i martells. La visita a l’atelier dóna al públic la possibilitat de descobrir, jugar i fer funcionar tots els enginys que en formen part, a més de tafanejar pels calaixos i racons.\nUna de les estrenes més esperades serà la de Full House de Electrico 28 que aposta per primera vegada per un espectacle adreçat a les famílies. Un espectacle sense text i mitjançant el teatre físic i la música en viu, l'espectacle explica la història dels veïns Koala, Dog i Horse, una faula moderna sobre la cohabitació urbana, la diferència i la superació de prejudicis.\nEls amants de la dansa i l'acrobàcia, no es podran perdre; Àureo de la companya Uparte; la companyia Delrevés danza vertical amb Finale; Rauxa amb La crisi de la imaginació o Hand to hand de Roser López Espinosa.\nCompleten la proposta familiar els clowns; la Baldufa i el seu Bye,Bye Confetti, un espectacle de pallassos extravagants i autèntics en què no hi tenen cabuda les mitges tintes; Toti Toronell amb Dioptries que mostra dues històries simultànies i diferents, que conviuen en el temps i en l'espai per mostrar dues maneres diferents d'entendre el circ; Bucraá Circus, amb El gran final, un homenatge a l'ofici de pallasso on s'estableix diàleg amb l'espectador des de les emocions i on les paraules hi són sobreres; o el clown particular de Guillem Albà que portarà a FiraTàrrega CALMA! que reflexiona amb múltiples llenguatges escènics sobre la pressa, la hiperconnexió i la sobreinformació.


9 rutes on escoltar la brama del cérvol - El Blog de Natura Local\nAmb l’inici de la tardor, s’escolta un so per les nostres muntanyes. És l’època d’aparellament dels cérvols i els mascles competeixen bramant per tal d’endur-se a les femelles. Les millors hores per escoltar-lo són a primera i última hora del dia. I avui presentem alguns dels millors llocs on, amb una mica de sort, podrem escoltar aquest espectacle que ens regala la natura.\nAquests bramuls són la demostració de poder dels mascles per tal d’atreure a les femelles. Sovint van acompanyats amb moviments del cap amunt i avall o xocs de banyes. Els mascles guanyadors tindran l’oportunitat de fecundar a tot un harem de femelles.\nÉs, per tant, un moment clau en la reproducció d’aquests animals. Així doncs, cal tenir en compte algunes recomanacions com anar amb molt de silenci i no apropar-nos als animals. Qualsevol molèstia que puguem provocar als cérvols podria posar en perill l’aparellament d’unes bestioles molt vulnerables. Cal recordar que a finals del segle XIX, es van extingir a tota Catalunya i no va ser fins als anys 50 del segle XX quan es van tornar a introduir.\nEl cérvol que trobem actualment a Catalunya és l’ibèric, excepte a la Vall d’Aran, on hi ha el cérvol europeu, una mica més gros.\nPerò no tot s’acaba en el cérvol! En aquesta mateixa època, també tindreu ocasió de veure altres ungulats. La possibilitat de veure altres espècies de mamífers és molt elevada, pel que potser trobeu daines, cabirols o isards.\nAquí us deixem, doncs, amb un recull de rutes on, si pareu l’orella, podrem escoltar la brama del cérvol.\n1. Malanyeu i el Griell de Cal Pigot (La Nou de Berguedà)\nÉs una ruta llarga i exigent, però molt atractiva. Acompanyada d’un component d’aventura posarà a prova la nostra resistència física en un entorn espectacular que combina aigua, roca i verticalitat.\n2. Sant Miquel i les Canals (Vilada)\nUna ruta exigent que ens endinsa als clots i als canals de l’obaga de la serra de Picancel. Podrem aturar-nos en els miradors que ens ofereixen àmplies vistes i baixarem per fagedes humides.\n3. Cap a la mina de Petroli de Riutort (Guardiola de Berguedà)\nItinerari circular al límit sud del Parc Natural del Cadí-Moixeró, amb diferents opcions de tornada. Arribarem a Riutort, on coneixerem les mines de petroli. Tornant per una roureda amb boniques vistes de l’Alt Berguedà.\n4. El Bullidor de la Llet i els Empedrats (Bagà)\nRuta tant atractiva com exigent. Començarem acompanyats per cursos d’aigua cristal·lina envoltats de boscos ombrívols, passarem pel Bullidor de la Llet i els Empedrats. I més endavant passarem a gaudir d’un entorn salvatge i solitari amb immillorables vistes a la serra de la Boixassa i al massís del Pedraforca. I per acabar, arribarem a l’Adou de Balsareny amb les seves aigües gèlides i transparents.\n5. Excursió d’alçada per Espluga de Serra (Tremp)\nGaudireu d’unes vistes excepcionals tant del vessant Ribagorçà com del Pallarès, de bonics retalls de fagedes i de la proximitat del vol de grans rapinyaires. Això sí, el terreny de pujada i baixada serà dur, no complicat però sí exigent.\n6. Gurp-Santa Engràcia (Tremp)\nUna ruta circular que es enfilarà a les cingleres amb alguna dificultat com ara grimpades. Això sí, la pujada tindrà la seva recompensa en forma d’àmplia vista, des d’on veurem voltors de ben a prop.\n7. Les Montserratines (Odèn)\nEspectacular ruta amb unes vistes impressionants a la Serra de Turb, les Roques del Corb i la Serra del l’Aubenç. Caminarem entre formacions rocoses que ens recordaran el massís de Montserrat, les Montserratines o les Encantades, amb formes capritxoses excavades per l’aigua sobre aquest antic fons fluvial. Si parem atenció, tindrem oportunitat de veure voltors i rapinyaires.\n8. De la Vall d’Àssua al Batlliu (Sort)\nUna ruta basada en un projecte literari, inspirat en un paisatge de novel·la. Passarem per bells municipis i alternarem amb boscos d’avellaners i prats. Tot per arribar a gaudir d’unes vistes impressionants de tota la comarca. Sempre amb els cims del Montsent de Pallars i el Montorroio de teló de fons.\n9. Roques del Corb i Sant Honorat (Peramola)\nAquesta ruta ens portarà a conèixer unes curioses formacions rocoses, capritx de l’erosió. Visitarem construccions sota les baumes mentre gaudim de les vistes d’un dels paisatges més atractius del Prepirineu català.


El llarg i sinuós camí: Petits Plaers Quotidians\nPetits Plaers Quotidians\nNo podia començar aquest lloc d'una altra manera que no fos aquesta, mostrar al món el concepte 'petit plaer quotidià'. Una cosa que ens fa més agradable el nostre trànsit pel llarg i sinuós camí de la vida.\nQUÈ ÉS AIXÒ? Un petit plaer quotidià (#PPQu a partir d'ara) és qualsevol cosa que tingui un cert to cultural, que sigui assequible, que et proporcioni una satisfacció i que pots fer gairebé tots els dies de la teva vida. Però allò més important perquè es produeixi és la teva voluntat de donar-li vida, aplicant una petita part del teu temps diari.\nBé, explicat això, convé potser reflexionar sobre alguns termes del concepte. Per què un petit plaer quotidià ha de tenir un cert to cultural? Les persones tenim certes inquietuds, i una d'elles hauria de ser tot allò relacionat amb la cultura de les arts (si no sentiu aquesta inquietud no cal que llegiu més, no passa res).\nBé, per tant, qualsevol inquietud, o interès, normalment l'hem de resoldre d'alguna manera. Les culturals les resolem habitualment amb gustos, o preferències, en els que invertim un temps, i uns diners. I això ens produeix un grau de satisfacció. I he introduït un altre terme ara mateix: l'econòmic. Per què un #PPQu ha de ser assequible? Fàcil no? Si no et costa gens, i com veureu d'aquests hi ha força, doncs millor que millor. I si et costa, que sigui poquet, fixeu-vos que parlo sempre de 'petit', i recordeu que, a més, ha de ser 'quotidià'.\nPerò quotidià no vol dir cada dia. Tot i que sí que és cert que existeixen #PPQu que pots tenir cada dia sense que arribis a avorrir-los, ni a gastar-te els diners. Allò necessari per poder gaudir-ne és tenir el temps i dedicar-lo al #PPQu . La voluntat és molt important, perquè si no li poses, no hi haurà #PPQu Si no tens el temps, doncs res, et fots i a buscar un altre dia, però si el tens, la voluntat l'has de tenir. I el temps dedicat al #PPQu recordeu, ha de ser una petita, petita part de la teva vida diària.\nBé, reflexionat el concepte, i abans de explicar-vos alguns dels meus #PPQu s hi ha una cosa molt important que cal tenir en compte: un #PPQu no és un vici. Fer un piti quan surts de la feina no pot ser de cap manera un #PPQu ! encara que reuneixi tots els termes del concepte. Es tracta d'una necessitat per un vici adquirit.\nI dit això entro en matèria pràctica.\nANEM A PELS #PPQu s!\nEl meu primer #PPQu favorit és mirar i escoltar el paisatge, per gaudir de la natura. Vaig començar de ben jovenet, i tinc un record molt bonic de l'època, potser algún dia l'expliqui aquí. Mirar i escoltar el paisatge, a la platja o a la muntanya. Al matí o a la tarda. Les meves combinacions: platja-matí, muntanya-tarda. Pots gaudir d'aquest #PPQu assegut en un lloc o caminant. Fent fotografies o gravant un video. Sense pensar en res més, només en el relacionat amb el que estàs veient i escoltant, i això és molt important, perquè del contrari no tindràs #PPQu I no té cap cost, només si t'has de desplaçar. Si no et pots desplaçar a la platja o a la muntanya, busca algun altre lloc en el que et sentis còmode. Hi ha qui li agrada anar a l'aeroport a veure com surten els avions!\nUn altre dels meus #PPQu en el que tots coincidirem segur, és en escoltar música (compte, per a mi això és més vici que #PPQu !!!) Bé, escoltar música i sense fer altra cosa. Hauria d'haver afegit aquest terme més amunt: no s'ha de fer res més mentre gaudeixes del #PPQu ! Evidentment, aquí cadascú escoltarà el que li vingui en gana d'acord amb els seus gustos i preferències. Quedeu-vos amb la imatge d'algú assegut comodament escoltant Mozart o The Beatles, per posar uns exemples força coneguts (espero, si no, anem malament...)\nAlgú pot dir que la música és cara. Mireu, hi ha molta música gratuïta a la xarxa, molta. Busqueu. I si teniu vinils, que res millor que escoltar-los de nou, assaborir-los...\nRelacionat amb l'anterior, escoltar la ràdio. Un altre #PPQu . Escoltar la ràdio, però no música per la ràdio, programes! Tertulies, reportatges, programes amb participació. Les veus de la ràdio! I és gratuïta! Excepcionalment aquí sí que podeu estar fent altra cosa. Us passarà el temps volant! Aquest #PPQu és una mica especial sí. Podem afirmar que és l'excepció del concepte #PPQu .\nContinuo lligant #PPQu s. Un altre mitjà de comunicació. Llegir el diari (físic, no pel web) és un gran #PPQu . Compte, ja sabem que la immediatesa en la propagació de les notícies fa que el diari quedi ràpidament obsolet com a mitjà informatiu però hi ha opinió, hi ha cròniques d'actes culturals... És un gran #PPQu insisteixo.\nI si parlem de llegir, llegir un llibre! #PPQu sensacional! Quants llibres tenim a casa i molts no els hem llegit mai! Hi ha qui diu que té certa gràcia això, en fi, sentits de l'humor...\nTambé ha de ser un llibre físic no? És clar que sí! Suport físic sempre: Llibre, diari, vinil...\nTant escoltar i llegir obre la gana! Anem a pels #PPQu que tots esperaveu!\nUs poso un video, curt, però que ja il·lustra força...\nBé, ja veieu per on va. Esmorzar de forquilla, tapes, canyetes... Un bon desdejuni, contundent, sense preses, és un #PPQu que jo anomeno 'esmorzar espectacular'. I si el combines amb una sortida al camp... I que anem a dir de l'hora del vermut amb tapes. Aquest #PPQu requereix reservar una mica de pressupost i triar bé els llocs. Èxit garantit. I no penseu en dietes...\nDediqueu un dia festiu a fer-ho tot: sortir per esmorzar, gaudir de la natura, fer el vermut... Aquest pack de #PPQu hi ha qui el va anomenar ADSL (Asmursar, Dinar, Sopar i Lo que calgui). Ben trobat!\nFinalment, vull dir-vos que #PPQu s a més d'aquests que he posat hi ha molts més: dibuixar, pintar, fotografiar, escriure, col·leccionar... i un de molt important: xerrar amb els teus coneguts i/o amics, personalment o per la xarxa. Així que sigui quin sigui el vostre o vostres #PPQu s favorits, practiqueu-los!!!\nDedico aquest primer escrit a totes les angeletes del tuit (elles ja saben qui son). Als angelets no perquè us pixeu fora coi! Salut!\nPublicat per andreuet a 13:33\nÉs guai. Gràcies per dedicar-me'l ;-P\n10 d’octubre de 2012 a les 10:52


31 de març de 2011 · Guies informatives serveis i dispositius\nNova Guia d'acollida del Parc de Salut MAR\nUna guia única per a tots els hospitals\nEs comença a lliurar la nova guia d'acollida per als/les usuaris/es de les àrees d’hospitalització dels centres del PSMAR. Amb aquesta publicació es dóna resposta als requeriments del programa d’acreditació dels hospitals, als objectius de qualitat del pla de salut del Departament de Salut. Una guia única per a tots els hospitals posa a l’abast de pacients i familiars, continguts que permeten visualitzar al PSMAR com a una única organització, posant l'èmfasi en què, amb independència del dispositiu en el que el/la malalt/a es trobi ingressat/da, els equips de professionals pertanyen a la mateixa entitat. Aquest document es pot anar completant per mitjà d'encartats amb la informació que els serveis clínics considerin d'interès i amb les normes específiques de funcionament de cadascuna de les unitats d’hospitalització. Disposar d'una guia única per a tots els centres assistencials ha permès unificar criteris sobre les informacions que han de rebre els pacients i també reduir substancialment els costos de producció.\nRevisió 2012 · Guies informatives serveis i dispositius\nGuia Hospital de Dia d'Oncologia\nInformació adreçada als usuaris de l'hospital de dia (acollida, visites, tractaments, etc).\nEdició 2010. Redició 2012 · Guies informatives serveis i dispositius\nGuia de Radioteràpia\nInformació adreçada als usuaris del servei de Radioteràpia.\nDescarregar guia en català\nDescarregar guia en castellà\nReedició 2012 · Guies informatives serveis i dispositius\nGuia Informativa UCI\nInformació sobre el funcionament de la Unitat de Medicina Intensiva i de la Unitat Coronària (accés telefònic, donació d'òrgans, etc)\nEdició 2010 · Guies informatives serveis i dispositius\nServei de Neurologia de l'Hospital del Mar. Informació per al pacient i familiars\nInformació sobre què és la Unitat de Curta estada del Servei de Neurologia, les cures d'infermeria i atencions mèdiques que reben, quant temps dura l'estada i aspectes generals sobre el règim de visites, així com la informació als familiars.\nMaig de 2009 · Guies informatives serveis i dispositius\nInformació per als usuaris de Rehabilitació que hagin de ser traslladats des de l'Hospital del Mar a l'Esperança\nInformació d'accesos, horaris i telèfons d'interès, entre altres.\nFull informatiu per a aquells pacients de Medicina Física i Rehabilitació de l'Hospital del Mar que, per motius de disponibilitat de llits o amb l'objectiu d'oferir-los una atenció ràpida i adequada a les seves necessitats, hagin de ser traslladats a l'Hospital de l'Esperança. En el full se'ls informa d'accessos, contactes, horaris i telèfons d'interès, entre altres.\nDescarregar full (pdf)


Enviar aquesta notícia per e-mail Imprimir aquesta notícia ciutat 12. 04. 2018 Compartir a Twitter Compartir a Facebook\nEls veïns decidiran com serà el futur parc Granvia-Llobregat\nEn un procés participatiu del 19 d'abril al 30 de setembre\nL’Ajuntament posa en marxa el 19 d’abril el procés participatiu per rebre aportacions ciutadanes per a definir els usos del futur parc públic Granvia-Llobregat, el més gran de la ciutat amb una extensió de 30 hectàrees, i de les masies Cal Trabal, Ca l’Esquerrer i Cal Masover Nou. Estarà obert a tothom fins al 30 de setembre i les propostes es tindran en compte en l’elaboració del projecte definitiu del conjunt del parc i les masies.\nEls mecanismes per participar-hi seran tant on line com presencials. Així, s’activarà la pàgina web www.lhon-participa.cat, on es podrà omplir el formulari que s’hi trobarà o veure on i quan es fan les sessions presencials. També hi hauran informadors de carrer que facilitaran informació a la ciutadania i ajudaran a omplir les butlletes del procés participatiu així com urnes instal•lades als equipaments municipals de la ciutat.\nLa fase de retorn dels resultats de la consulta es farà durant el darrer trimestre d’aquest any, de manera que es preveu la publicació dels resultats del procés a començament del 2019.\nEl desenvolupament del Pla Granvia-Llobregat permetrà dur a terme una gran transformació en l’àmbit de Granvia i la vora del riu Llobregat per proveir d'un espai de lleure i esbarjo i, alhora, incentivar la promoció del Pol Biomèdic de Bellvitge.\nAquesta gran transformació permetrà obrir als veïns i a les veïnes de L’Hospitalet el parc més gran de tota la ciutat —amb una extensió equivalent al barri de Can Serra—, i recuperar patrimoni natural i mediambiental. Per les seves dimensions, la seva ubicació i el seu paisatge, el nou parc esdevindrà un espai únic a Catalunya, i oferirà múltiples possibilitats tant per als habitants de L’Hospitalet com per als de les ciutats properes.\nFinalment, el procés participatiu definirà l’ús i les funcions de les tres masies que hi ha a la zona i que passaran a ser públiques: Cal Trabal, Ca l’Esquerrer i Cal Masover Nou. La recuperació d’aquests edificis, actualment malmesos, suposarà la recuperació d’un important patrimoni de la ciutat i l’ampliació de la xarxa d’equipaments públics.