Més contaminació a les voreres del costat mar de Barcelona que a les de muntanya | Sostenible\n08/10/2019 - 07:45\nLa recerca l'ha realitzada un equip de l'IDAEA, encapçalat per Fulvio Amato. L'autor afira que l'estudi s'hauria de tenir en compte en la planificació urbanística i no situar escoles i carrils bici, per exemple, al costat mar a segons quins carrers. A mes demanen millorar el transport públic i posar peatges urbans per millorar la qualitat de l'aire.\nEls carrers estrets amb edificis alts i, sobretot, al costat mar, tenen nivells de contaminació més elevats a Barcelona. Així ho ha determinat un estudi publicat a la revista "Science of the Total Environment".\nLa recerca l'ha realitzada un equip de l'Institut de Diagnòstic Ambiental i Estudis de l'Aigua del CSIC (IDAEA), encapçalat per Fulvio Amato. L'objectiu bàsic era mesurar de quina manera varia verticalment la concentració de diòxid de nitrogen (NO2) i de carboni negre. Per a aquest darrer també es va mesurar la variació horitzontal.\nPel que fa a la dispersió del carboni negre, partícules que procedeixen de la crema incompleta de combustibles fòssils, la concentració es redueix, com es lògic, amb la distància respecte a la calçada. Però calen 25 metres perquè la concentració baixi a la meitat. I calen 67 metres de distància des del lloc per on circulen els vehicles per recuperar els nivells de referència usuals.\nA més, les característiques del carrer hi influeixen molt. Així, els carrers estrets amb edificis alts conserven nivells més alts de contaminació. En canvi, carrers més oberts o propers a zones verdes tenen nivells més baixos de carboni negre.\nLa contaminació arriba a qualsevol pis\nPel que fa a la dispersió del NO2 i del carboni negre en altura, les variacions són menors del que s'esperava. Tot i així, els pisos més baixos estan sotmesos a concentracions més elevades, fins un 25% superiors. Però les diferències en horaris de més circulació són petites. Els autors expliquen que els nivells base de contaminació no es recuperen fins sobrepassats els edificis més alts. És a dir, que els efectes del trànsit es noten per alts que estiguin l'habitatge o l'oficina.\nUn detall curiós és que les concentracions són més elevades a les cases situades al costat mar que a les del costat muntanya. Això es deu al fet que quan la marinada ajuda a dispersar els contaminants es creen uns remolins que en redueixen més la concentració a la part muntanya.\nPer això, Fulvio Amato creu que l'estudi s'hauria de tenir en compte en la planificació urbanística i no situar escoles i carrils bici, per exemple, al costat mar a segons quins carrers. També considera una obligació dels governs proporcionar un aire més net: "Els governs juguen un paper essencial en la reducció de les emissions. Els ciutadans tenen dret a respirar aire que no danyi la seva salut i les administracions de salut i públiques estan legalment obligades a respectar i protegir aquest dret, fins i tot si els ciutadans no ho reclamen explícitament".\nI com que, segons els autors, està demostrat que la font principal de la contaminació a les ciutats és el trànsit, Amato diu que s'ha d'actuar "amb mesures que d'entrada semblen impopulars, però que significarien més qualitat de vida i més salut per als ciutadans".\nEntre aquests, afirma que, de manera general, "millorar el transport públic i posar peatges urbans" són els mesures més efectives quan se superen els límits anuals de diòxid de nitrogen.


Sortides al Parc Agrari: “El sòl és la història de la terra” | Consorci de Turisme del Baix Llobregat\nInici › Sortides al Parc Agrari: “El sòl és la història de la terra”\nPassejant, en bicicleta i a peu, pel Parc Agrari coneixerem les espècies més característiques del Baix Llobregat, els cultius hortícoles i l’ofici agrícola i l'agricultura ecològica.\nFarem activitats a la masia de Cal Notari, on s’ensenyarà de manera creativa com poder sembrar, plantar i collir les fruites i verdures, tot reflexionant sobre la importància de menjar sa, ecològic i local.\n- Conèixer la producció ecològica. La producció ecològica té contrastats beneficis per a l’entorn a nivell de protecció de la biodiversitat, de la flora i la fauna i del paisatge; probablement també per a la salut dels consumidors, ja que no s’utilitzen pesticides de síntesi química (que contaminen l’aigua, els sòls i els aliments) sinó que, en general, la protecció contra les plagues es basa en la gestió de la biodiversitat a la finca i al seu entorn.\nTema: “ El sòl és la història de la terra”\nAquest taller es fa per parelles. Comencem per entregar el material, que consta d´unes bases de fusta per poder escriure en el paper, bolígraf, quatre bossetes de plàstic, quatre etiquetes, lupa, així com una panera per posar el material. En una taula hi exposem tota una sèrie de textos i imatges dels diferents tipus de sòl i nutrients. Després, es fa una explicació del que farem, explicant que el sòl és la història de la terra, de totes les coses que hi han passat al llarg dels anys.\nLa primera estona, observem les imatges i fem un resum dels trets més destacables dels diferents materials, així com el tacte que tenen els diferents sòls . A cada bosseta s´hi posa una mostra de sorra de platja, sòl arenós, restes de poda i restes orgàniques i s´etiqueta. Després es barreja cada sorra amb una mica d´aigua, per intentar fer una bola.Com menys presència d´argila, menys compacte ens queda la bola, essent encara més difícil fer un macarró amb el fang. Així aprendrem quin és em millor sòl, per un bon cultiu.


Hotel Maximilians Essen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nManfredstrasse 10, Essen Centre, Essen, Alemanya - Veure al mapa\nBarri Essen Centre Essen Centre Essen Centre Essen Centre Essen Centre\nAl visitar Essen, vosté es sentirà com a casa a Hotel Maximilians, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Fira d'Essen, Grugapark, The Ruhr Arts Trust.\nHotel Maximilians també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Essen. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, premsa són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Maximilians sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, despertador, estació d'Ipod, telèfon per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Essen, faci de Hotel Maximilians la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (334) Parelles (109) Viatgers en solitari (158) Famílies amb infants petits (16) Famílies amb infants grans (9) Grups (42)\nrustig en dichtbij de Messe


El 2016 i dins del programa de cribratge a la regió de Lleida || Més de 12.400 dones es van fer una mamografia\n© Imatge d'arxiu d'una caminada contra el càncer a Alcarràs.\nEl Programa de Detecció Precoç del Càncer de Mama va ajudar a detectar de forma precoç un total de 57 càncers a la Regió Sanitària de Lleida el 2016. Es tracta d’un programa inclòs en el pla director d’oncologia i una de les línies estratègiques d’actuació del pla de salut territorial de Lleida, dins del projecte de potenciar els programes de promoció de la salut i prevenció de les malalties.\nUn total de 16.588 dones d’entre 50 i 69 anys sense patologia mamària van ser convidades al programa l’any passat, de les quals 12.442 es van fer una mamografia de cribratge, la qual cosa va representar el 75,01% del total de convidades a la prova.\nEl 13,39% de les participants en el programa ho van fer per primera vegada (cribratge de prevalença) i d’aquestes, el 6,78% van ser convocades per fer-se estudis addicionals. El 86,61% restant havien participat en el programa en més d’una ocasió (cribratge d’incidència).\nD’aquest grup, es va fer estudis addicionals al 3,37% de les dones de segon cribratge. A més, 505 dones es van convocar per a una nova mamografia als 6 o 12 mesos de la darrera, per fer seguiment d’alguna lesió.\nDavant de la sospita d’un tumor, es van derivar 125 dones a la Unitat Funcional de Mama de l’Arnau, on un equip multidisciplinari de professionals va valorar les imatges i va fer proves més específiques per poder fer el diagnòstic.


CUCADELLUM.ORG: "Aturem BCN World" exigeix la paralització immediata del pla urbanístic del projecte acordat entre JxSí i la CUP\n"Aturem BCN World" exigeix la paralització immediata del pla urbanístic del projecte acordat entre JxSí i la CUP\nRecreació virtual de Barcelona World\nLa plataforma opositora també demana la suspensió de la tramitació de les llicències de casinos\nL’assemblea ‘Aturem BCN World’ reclama, després de la constitució del nou executiu, fruit de l’acord d’investidura i de programa de govern entre Junts pel Sí i la CUP, “el compliment immediat de l’acord que suposava la suspensió de la tramitació del Pla Director Urbanístic” del projecte. En aquest sentit, l’entitat demana al conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, “que dicti una ordre expressa on quedi reflectida aquesta suspensió immediata”, i al conseller d’Economia i Hisenda, Oriol Junqueras, “que suspengui oficialment la tramitació de les llicències de casinos que l’anterior Govern havia iniciat”. Segons ha apuntat aquest dilluns la plataforma en un comunitat, “no tindria sentit mantenir aquest concurs de llicències si el Pla Director no tira endavant”.\nA més, els opositors al projecte han recordat que “cap d’aquestes operacions suposarien un cost econòmic per indemnització, ja que no hi havia cap dret adquirit i les tramitacions de llicències de casinos eren de caire provisional”.\nDes de l’assemblea ‘Aturem BCN World’ encoratgen al nou Govern, a Junts pel Sí, a la CUP, al conjunt de forces parlamentàries i als municipis del Camp de Tarragona, “que treballin per aconseguir projectes consensuats plenament al territori, que no alterin greument el model turístic, que aportin valor afegit a l’economia local i que facin del Camp de Tarragona un referent en el turisme de qualitat, tot potenciant allò que ens identifica”. La plataforma conclou que “BCN World no ha estat ni serà mai un model a assolir”.\nEscrit per blanca alsina Etiquetes: Eurovegas-BCN World\nde maig 2022 (22)


Som Sant Sadurni | IV Cava Shopping Day i XVIII Mostra d’artesans\nIV Cava Shopping Day i XVIII Mostra d'artesans\nSom Sant Sadurní organitza diverses activitats el cap de setmana del 6, 7 i 8 d’octubre, coincidint amb la celebració del Cavatast i la Setmana del Cava, amb el suport de l’Ajuntament de la vila.\nD’una banda trobarem el 4t Cava Shopping Day per diumenge dia 8 d’octubre, una jornada de Botigues obertes i Música al carrer, coincidint amb el festiu local d’obertura comercial autoritzada.\nEnguany les botigues adherides al Cava Shopping Day obriran les seves botigues o bé es traslladaran al carrer Montserrat, entre la Rambla Generalitat i la plaça Nova, diumenge de les 11.00 a les 20.00h i estaran senyalitzades amb un Tap de Cava que indicarà la seva participació al Cava Shopping Day. En total són vint-i-quatre botigues participants que trobareu a l’eix comercial. L’entitat ha editat un tríptic del Cava Shopping Day que es pot descarregar a www.somsantsadurni.com amb la relació dels establiments i la seva ubicació. Les botigues participants faran descomptes de fira als clients.\nA la botiga Tripijocs hi trobareu també al llarg de tot el dia l’Espai de jocs LEGO i DJCO i, a la plaça de l’Ajuntament, podreu participar a l’espai ECO LAN PARTY, i guanyar punts per salvar el Medi Ambient. A la carpa de Medi Ambient de la plaça de l’Ajuntament entre les 10h i les 14h.\nPerò Cava Shopping Day és també sinònim de música al carrer i novament comptarem amb els duets musicals de jazz de les formacions Pep Rius duet amb Pep Rius i Pep Plaza; Merighi-Menrath duo amb Pedro Merighi i Henry Menrath al matí, i A Jazz Duet amb Albert Caire i Alberto Bendicho a la tarda. Els dues musicals amenitzaran les carpes comercials ubicades al carrer Montserrat.\nA l’escenari ubicat a la plaça de l’Ajuntament tindrem: a les 11h, un Story time (hora del conte en anglès) a càrrec de Kids&Us Sant Sadurní; a les 12h, Dansa clàssica amb Cascavells; a les 13h lliurament de les bicicletes sortejades en el marc de la campanya A la vila en bicicleta de la mà del regidor de Medi Ambient, Toni Sisternes, i el president de Som Sant Sadurní, Joan Carles Martín Ramos. Ja a la tarda, a les 17.30h, concert de laboratoris de Combo de l’Escola de Música de Sant Sadurni d’Anoia i a les 18.15h Desfilada de Núvies de Dolors Munné Atelier, amb la col·laboració de Cascavells i l’acompanyament musical del conjunt vocal i combo de l’Escola de Música de Sant Sadurní d’Anoia. Els actes clouran amb el sorteig promocional de La Botiga del Xavi a les 19h.\nSom Sant Sadurní muntarà paral·lelament al llarg de tot el cap de setmana la tradicional mostra d’artesania que enguany arriba a la seva divuitena edició. La mostra consolida la seva ubicació a la Rambla Generalitat, entre els carrers Barcelona i Tarragona, des de divendres tarda, dissabte i diumenge tot el dia. Una cinquantena de paradistes ocuparan la rambla amb un ampli ventall de productes artesans i creacions úniques en ceràmica, tèxtil, argent, bronze, pell, fusta, pissarra, fil ferro, sabons i espelmes naturals, etc. Algunes parades ofereixen la possibilitat de fer un taller per aprendre com fer peces de ceràmica, bijuteria, dibuix, patchwork, decoupage i ambientadors amb Lavanda. Els tallers es faran dissabte i diumenge d’11 a 13h i de 16 a 18h.\nDescarrega’t aquí el tríptic del Cava Shopping Day amb el llistat i ubicació dels comerços participants\nDescarrega’t aquí el mapa i el llistat dels artesans participants


Notícies - El Banc del Temps es marca les fites de cara al desè aniversari\nEl Banc del Temps es marca les fites de cara al desè aniversari\nEl Banc del Temps suma 53 nous socis el 2013 i assoleix el seu rècord (24/gen/14)\nel 25/gen/14 Anna González Societat PDF\nEl Banc del Temps ha celebrat aquest dissabte amb els socis el seu novè aniversari i ho ha fet amb la mirada posada en el seu creixement. Després d'augmentar significament el nombre d'associats durant l'últim any, ara el servei mira cap a la seva primera dècada amb la voluntat d'incrementar, sobretot, les hores intercanviades.\nEl Banc del Temps de Sant Cugat és un dels més antics de Catalunya. Amb nou anys a les espatlles, el servei ha crescut aquest darrer any en socis, fins arribar als 417. Tot i així, el Banc del Temps no es vol quedar aquí i ja mira cap als seus 10 anys. La tinenta d'alcalde de Serveis a la Ciutadania, Susanna Pellicer, ha marcat com a repte augmentar les hores d'intercanvi, més enllà del nombre d'associats.\nTenim clar que, més que nombre, ha de ser una cosa recíproca. Si després no es tradueix en hores intercanviades no serveix de res.\nEl darrer any, els usuaris han intercanviat un total de 283 hores en grup i s'han produït 191 intercanvis. Entre les activitats més demandades al Banc del Temps, hi figuren les classes d'idiomes i d'informàtica.\nDe cara a l'any vinent, el Banc del Temps té previst fer créixer també la celebració i, entre d'altres propostes, s'ha plantejat la possibilitat de convidar membres d'altres serveis d'aquestes característiques de Catalunya. De moment, però, els socis han celebrat el novè aniversari amb música i un berenar a la Casa de Cultura.\nMoment de la celebració d'aquest dissabte


El Parlament durà al Congrés una proposició de llei per garantir l'accés bancari a tots els municipis - Imagina Ràdio\nEl Parlament durà al Congrés una proposició de llei per garantir l’accés bancari a tots els municipis\nLa cambra catalana defensa que cal garantir l'accés als serveis bancaris i caixers automàtics a tots els pobles per combatre l'exclusió financera que pateixen el 47% dels municipis catalans\nEl Parlament ha aprovat tramitar per lectura única la proposició de llei a la cambra dirigida a la Mesa del Congrés dels Diputats per garantir que hi hagi caixers automàtics als municipis en risc d’exclusió financera i assegurar l’accés a tota la població als serveis bancaris. La normativa ha estat registrada per ERC, JxCat, CUP-NCG i En Comú Podem i vol regular “un mínim de serveis”. El PSC-Units, Cs i el PPC s’han abstingut, i Vox hi ha votat en contra. Un cop la cambra ha acordat que s’utilitzarà aquest procediment exprés de tramitació, la Mesa fixa el termini per presentar esmenes a la totalitat i a l’articulat fins divendres a les 14 hores. El debat d’aprovació es farà en el pròxim ple.\nEl text estableix que els municipis on ara no hi ha cap caixer n’hi ha d’haver un com amínim. Les despeses derivades de la instal·lació, el funcionament i el manteniment d’aquest servei anirien a càrrec de l’entitat financera corresponent.\nLa proposició de llei vol que als municipis es pugui fer retirada i ingrés de diners en efectiu, pagament de rebuts i tributs, consultes de moviments i saldos, obtenció d’extractes i realització de transferències. A més, també s’hi inclou una disposició addicional per garantir l’atenció presencial, ja que el govern no té competències per regular l’obligatorietat d’instal·lar caixers.\nLa diputada de la CUP Eulàlia Reguant ha carregat contra “l’abandonament de la banca privada de la majoria de la població” i ha advertit que tancar sucursals és “una qüestió de classe”. Reguant ha assenyalat que la solució passa per “treballar per una banca pública al servei de la gent i lluny de les mans dels rapinyaires”.\nEl diputat dels comuns Joan Carles Gallego ha demanat que a tots els municipis pugui haver-hi caixers automàtics, però també que hi hagi oferta presencial per atendre els usuaris als quals els costa. I ha reclamat que tot això es faci “sense implicar cap cost” per als usuaris i tampoc per a les arques públiques.\nDes de JxCat, Jordi Munell ha advertit que aquesta proposició vol ser “efectiva” i, per això, de tramitació ràpida. “No inclou molts punts, però sí els necessaris per revertir” aquesta situació, ha justificat. Lluís Salvadó (ERC), ha afegit que aquest assumpe no es pot deixar només en mans de les entitats bancàries.\nDes del PSC-Units, que s’ha abstingut, el diputat Jordi Riba ha opinat que aquesta proposició de llei es podria haver tramitat de manera ordinària, i ha apuntat que ja hi ha lleis al Congrés que van en aquesta línia.\nPer Vox, aquesta no és una qüestió que depengui del Parlament. Des de Cs, Joan Garcia ha dit que aquesta normativa és “insuficient” i “incapaç” de donar resposta. Alejandro Fernández (PPC), que ha dit que la tramitació per lectura única no és la fórmula més adequada, creu que la llei no és del tot acurada.\nArticle següentUn tribunal anul·la les dedicacions del 95% de 8 regidors de Deltebre per “frau de llei”


Transferència – Barcelona – Drassanes per Àfrica\nJosep Juanbaró, [email protected] – SDRCA, Assoc. – Les Corts – 25 de març de 2021\nCom a becari del Govern francès vaig fer una estada de 4 mesos a Tolosa de Llenguadoc. Vaig acceptar el desplaçament temporal perquè a Barcelona estava encallat per manca de recursos materials. Uns anys més tard em van enviar també a uns laboratoris dels Països Baixos, també durant 4 mesos\nA França, a més d’acabar la part experimental de la meva tesi, també hi vaig conèixer estudiants africans. Al cap de tres anys vaig reflexionar sobre la seva sort. Sense saber-ho, jo diria que com a molt es van refugiar a les seves universitats de partida. No s’ha sabut des de Barcelona quina va ser la seva sort\nEls treballs que hi vaig fer van ser determinants per accedir a una gran empresa química. Possiblement jo en vaig sortir més ben parat que ells, els africans. La transferència de tecnologia només es pot realitzar amb certes garanties amb allò que anomeno Aeri. L’aeri té dues estacions (estrangera i pròpia) amb una cadira, ocupada per qui trasllada una tecnologia a l’estació receptora\nLa situació tecnològica dels països africans és molt desconeguda, però fa èmfasi en problemes locals com la recerca sobre la malària i les propietats de flora i fauna, entre d’altres temes tècnics


Si tinguéssim més coca et demostraria com t’estimo - Recomanació teatral - Pau Rosell Simón - Teatre Barcelona\nSi tinguéssim més coca et demostraria com t'estimo: Atrapats\nAlberto Díaz dirigeix el text de John O’Donovan, Si tinguéssim més coca et demostraria com t’estimo, una història sensible que ens ensenya la relació entre dos joves atrapats en un terrat. En Miki i en Rai són parella i, escapant de la policia que els persegueix per haver atracat una gasolinera, decideixen amagar-se a un terrat on tot quedarà al descobert…\nLa interpretació dels dos actors és molt natural i atrapa a l’espectador per la seva veritat i autenticitat, sobretot m’ha enlluernat el personatge d’en Marc Balaguer. El personatge d’en Pau Escobar, molt més sentimentalista i tendre, ha fet que poguéssim simpatitzar amb els seus sentiments.\nL’acurada direcció d’Alberto Díaz ens fa un regal: els silencis. Aquestes pauses plenes on s’explica molt més que quan hi ha text, quan els personatges callen i escoltem tot el que els envolta.\nUna posada en escena molt austera que dirigeix el focus cap als dos actors, quina escenografia necessites quan tens desenes d’edificis al teu voltant?\nEl text d’O’Donovan indaga sobre les barreres personals i les fronteres que ens posem nosaltres mateixos i ens delimiten. Si tinguéssim més coca ens ensenya que no som tan valents com sembla, i que sovint, acceptar-nos a nosaltres mateixos tal com som, pot ser una troballa molt dura però molt enriquidora.\nUn espectacle molt recomanable que arriba a cadascun dels espectadors en la seva mesura (l’espai i el poc públic ajuda a dirigir el discurs íntimament) ensenya la complexitat de les relacions, les barreres que ens posem i sobretot, com des de fora tot sembla molt més fàcil.\nEl que més m’ha enamorat ha sigut el plaer de saber que mentre estàs escoltant com els cotxes circulen per la ciutat, la gent parla pels carrers, i tota la vida segueix amb la seva monotonia… tu estàs veient teatre dalt d’un terrat!


10/20/2021 09:16:34 PM\nCicle d'exposicions sobre la República, la guerra civil i el primer franquisme a Sant Boi\nDe l'explosió de color de la II República a la foscor absoluta del primer franquisme. El Museu de Sant Boi inicia aquest diumenge un cicle d'exposicions que recordarà com es van viure a la localitat les decisives dècades dels anys 30 i 40. El primer capítol del cicle és l'exposició "Sant Boi, 1931-1936. La república", que s'inaugurarà a les dotze del migdia a Can Torrents. Hi seguiran "Vilaboi, 1936-1939. Temps de guerra" i "San Baudilio, 1939-1950. Primer franquisme", fins completar un cicle de tretze mesos de durada que vol ser el punt de partida per a un aprofundiment en la investigació històrica sobre l'època i per a una futura publicació.\nAquesta feina de recuperació de la memòria històrica coincideix amb la celebració del 75è aniversari de la proclamació de la II República i el 70è aniversari de l'inici de la guerra civil. El cicle d'exposicions serà una eina divulgativa sobre aquell període, tot fent especial incidència en les dinàmiques de canvi i en la fractura (ideològica, social i cultural) que van determinar el desenvolupament de la comunitat local durant dècades.\nLa República a Sant Boi.\nL'exposició sobre la II República reflecteix l'esclat que el resultat de les eleccions d'abril de 1931 va ocasionar en la societat civil santboiana. L'època es va caracteritzar per una impressionant vitalitat del teixit social i associatiu que, encapçalada per algunes entitats cíviques de gran potència (la UE Santboiana, els ateneus, el FC Santboià, la Biblioteca Popular, les corals, el 'Casino dels Rics) van acreditar una gran capacitat de convivència que el conflicte posterior va abortar de forma abrupta.. El canvi de nom de la vila o la I Exposició de Fruites, embrió de la Fira de la Puríssima, en van ser alguns dels resultats d'aquell esperit comunitari.\nL'exposició mostrarà una recopilació dels testimonis documentals que conserva el Museu de Sant Boi (fotografies, cartells, fulls volants, cartes...). S'hi reproduiran també frases significatives de diferents personatges, i l'ambientació sonora recuperarà melodies de l'època. Tot plegat es pot visitar fins al 9 de juliol a Can Torrents. Després, en els mesos següents, s'oferirà al públic santboià les exposicions sobre la Guerra Civil i el primer franquisme.\nDemanda de col·laboració.\nL'Ajuntament demana la col·laboració de la ciutadania per enriquir el contingut de les exposicions i contribuir a la recuperació de la memòria històrica local mitjançant l'aportació (en règim de préstec) de documents i testimoniatges com ara fotografies, cartells, programes de mà, cartes, targes postals, memòries, dietaris, insígnies, roba, bagatges de guerra i altres objectes significatius de l'època.\nCONTACTE: Arxiu Històric Municipal, carrer de l'Hospital, 9 (Can Torrents). Tel. 93 635 12 50. ext. 158. Adreça electrònica: ahmsbl@santboi.org.\nPETIT ANECDOTARI: de Sant Boi a Vilaboi i de Vilaboi a San Baudilio.\n- Sant Boi conserva 1.300 targetes d’identitat electoral de 1935, amb les fotos de gairebé la meitat del cens d’aleshores (entre elles, la de l’alcalde, Baldiri Déu i Priu). Es podran consultar en un ordinador fent una cerca per noms.\n- El municipi va tenir tres noms en sis anys. La República va oficialitzar la denominació popular de Sant Boi. Durant la guerra es va adoptar la denominació de Vilaboi. I la victòria franquista va imposar el topònim de San Baudilio.\n- Els canvis polítics també van afectar el nomenclàtor. L’actual plaça de l’Ajuntament es va anomenar, de forma successiva, plaça de la Unitat Nacional, d’Alcalá Zamora i dels Caiguts.\n- La Lliga Catalanista va guanyar les eleccions municipals de 1931, però va haver de renunciar a governar perquè els partits d’esquerres sumaven més vots. Els comicis es van repetir i en aquella segona ocasió les esquerres, que es presentaven juntes en una coalició, van guanyar.\n- Una de les curiositats de l’exposició és l’original d’una narració breu (de 4 folis) de Mercè Rodoreda presentat amb pseudònim als Jocs Florals de Sant Boi de 1935. No va guanyar.\n- Entre molts altres, hi ha un cartell de la Festa Major de 1931 (on apareixen juntes la bandera catalana i la bandera republicana) i una invitació a la inauguració de la Llar de Sant Josep.\n- També s'hi pot veure una còpia dels estatuts de la UGT, de 1932, fets a la Impremta Llobregat, la indústria més antiga de Sant Boi de Llobregat.\n- Una altra ‘joia’ de la història local és una fotografia del manuscrit que es va llegir a la vila per proclamar la República. El mateix text està consignat al llibre d’actes de l’Ajuntament.


Alternatilla Associació Cultural | AJIM 18 País convidat\nPaís convidat: Polònia\nDavant el públic mallorquí, el panorama artístic polonès es revela com una gran incògnita. Tot i això, tenint en compte que la seva escena jazzística s’erigeix com una de les més interessants d’Europa. És per això que Alternatilla Jazz in Mallorca 2018 té el propòsit de donar a conèixer allò que es cou en l’actualitat de l’escena jazz polonesa i de mostrar l’audàcia creativa d’una interessant selecció d’artistes.\nEn el programa s’inclouen tant noms que han esdevingut ja referents internacionals com altres emergents que vaticinen el futur de l’escena musical d’aquest país europeu. El cartell del festival es completa amb un conjunt representatiu de músics de l’Illa i d’algunes figures rellevants del jazz peninsular.\nEl jazz polonès destaca com una forma d’expressió artística vibrant i madura. Mantén un profund respecte per la tradició però amb un esperit d’exploració per noves formes i conceptes. L’escena jazz polonesa actual és rica en quantitat i qualitat, amb un mostrari de jazzistes emergents amb un alt nivell musical. Els músics polonesos creen tenint en compte tots els contextos possibles, combinant coneixements, mirant al passat, a la tradició, però fent un pas cap al futur, i sempre sense perdre el seu caràcter individual i únic, carregats d’original creativitat.\nÉs aquesta enorme riquesa musical la que ens atreu, com a festival, a escollir Polònia com al nostre punt de mira en aquesta edició.\nSón cinc les formacions de jazz que viatjaran des de Polònia fins a Mallorca per primera vegada. Alternatilla Jazz in Mallorca 2018 comptarà amb (per ordre d’actuació) Marcin Wasilewsky Trio, Szymon Mika Trio, Kinga Glyck Trio, Aga Derlak Trio i Myrczek & Tomaszewski. Cinc grups i un total de catorze músics polonesos que participaran en vuit dels dotze concerts del programa oficial del festival.


les cosetes del querol: La LEC: prova pilot de la sociovergència\nEl projecte de Llei d'Educació de Catalunya es troba ja al Parlament per a la seva discussió. En altres moments hem parlat, i en el futur hi tornarem, sobre el contingut projecte de Llei. Parlem-ne, avui, sobre la seva incidència en el rumb del govern d'esquerres.\nDurant l'oceà de temps pujolista, el PSC va acabar madurant una estratègia d'esquerres per assolir una majoria parlamentària, una estratègia que es va veure permanentment condicionada, endarrerida i fins i tot obstaculitzada per les necesessitats del Govern González a Madrid. Però una estratègia al cap i a la fi, amb alguns elements essencials:\n1. Assumida la realitat de que una majoria d'esquerres al Parlament havia de ser necessàriament multicolor, cercar una aliança i un cert front comú amb ERC i ICV (després amb ICV-EUiA).\n2. Assumida la hegemonia convergent, acceptar com a propi el discurs de dretes en determinats camps: política econòmica, seguretat, etc.\n3. Assumit que la gent prefereix l'original a la còpia, posar èmfasi en aquelles polítiques en que podien marcar diferències amb CiU. Recordeu l'eslogan d'en Pasqual Maragall? "Educació, educació i educació".\n4. Assumit que el canvi trigaria temps, bastir una xarxa institucional paral·lela a la Generalitat aprofitant l'hegemonia de l'esquerra en els ajuntaments, utilitzant de manera molt destacada la Diputació de Barcelona. Aquesta Generalitat a l'ombra tenia una doble finalitat: d'una banda demostrar amb fets una política alternativa a CiU d'abast nacional, de l'altra comptar amb un quarter d'hivern on refuguiar-se durant els freds anys d'oposició i bastir la pròpia xarxa clientelar.\nEl PSC presidit per Montilla aborda ara un nou repte: conquerida la Gene ara toca bastir una estratègia per a resisitir. Aquesta estratègia passa a ser etiquetada amb el terme "centralitat social", bandera del seu darrer congrés. Els ensurts del tripartit 0.1 i la inestabilitat interna d'ERC van donar ales als defensors de la sociovergència dins i fora del PSC. Especialment de l'empresariat "de tota la vida" que veu la sociovergència com una garantia: si voti el que voti la gent el govern acaba sent sempre el mateix, sempre al servei dels seus interessos, anulem els riscs d'un sistema democràtic.\nEl problema de la sociovergència és que en cas de govern CiU+PSC la presidència seria Convergent (l'aritmètica és tossuda) i Montilla no ha vingut a aquest món per portar-li la maleta a l'Artur Mas. Estem doncs en un carreró sense sortida?\nÉs clar que no. Sempre hi ha una tercera via: la sociovergència amb CiU fora del Govern. Impossible? Algú diria que sí. Tres motius:\n1. CiU no acceptarà mai donar suport a un govern presidit pel PSC tenint ells un major nombre d'escons (i viceversa).\n2. ERC, el partit que fins al moment entrava en totes les travesses per fer govern, necessita mantenir la famosa "clau", i no acceptarà mantenir-se en un govern on mana menys que l'oposició.\n3. ICV mai acceptaria de mantenir-se dins d'un govern en que les polítiques estratègiques es pacten entre PSC i CiU.\nTots tres motius han estat desmentits en el procés d'elaboració del Projecte de Llei d'Educació de Catalunya. Veiem-ho:\n1. CiU, que veu que això d'estar l'oposició pot anar per llarg, no pot justificar davant dels lobbies de la dreta (en aquest cas l'esglèsia i la patronal de l'escola privada i concertada) que ha obligat al PSC a pactar la llei amb ERC i ICV davant la seva negativa a acceptar l'oferta d'acord sociovergent.\n2. ERC, descolocada, no vol que es visualitzi que és prescindible en la mesura que existeix la possibilitat d'acord PSC-CiU. Sobretot si pot pactar l'escenificació del seu rendiment a aquest acord amb alguna concessió cosmètica. En aquest cas el tema de la 3a hora, que d'altra banda mai hauria pogut arribar ni tan sols a presentar-se al Parlament.\n3. ICV valora que una de les claus del seu creixement electoral en les darreres autonòmiques ha estat el ser percebut com el partit que més estabilitat donava al govern tripartit versus les frivolitats d'ERC i Maragall (Pasqual). Atrapat pel seu personatge, no pot acceptar de cap manera el tracte indigne que sí ha acceptat ERC, però tampoc vol fer estirabots. Vota en contra en consciència, però deixant clar per activa i per passiva que no veu incompatible continuar a un govern on el soci majoritari pacta polítiques estratègiques amb l'oposició deixant-los de banda.\n1. El PSC es consolida al govern i roba la centralitat a ERC: ara són ells qui trien amb qui pacten en cada moment.\n2. CiU acontenta la parròquia demostrant que són garantia de polítiques de dretes fins i tot a l'oposició.\n3. ERC treu pit, i ven la seva "conquesta" amb tanta pirotècnia com pot, per a que els focs d'artifici tapin que el rei va nu.\n4. ICV té una nova ocasió de demostrar que són els que més sacrificis estan disposats a fer per a garantir un govern d'esquerres. Fins i tot el sacrifici suprem d'acceptar que el govern d'esquerres faci polítiques de dretes en les qüestions essencials. Sempre ens quedarà el Memorial democràtic i l'Institut de la Cultura de Pau.\nVoilà. Senyores i senyors, ara és demà. Benvinguts a la sociovergència.\nEtiquetes de comentaris: ciu, democràcia, educació, ERC, ICV, política, política social, PSC\nLa Sociovergència és una indecència.


Les Biblioteques Municipals fan balanç de l’activitat del primer trimestre de 2015 – Ajuntament de Burjassot\nLes Biblioteques Municipals fan balanç de l’activitat del primer trimestre de 2015\nImmers en plena celebració del Mes del Llibre, l’equip de Biblioteques Municipals de l’Ajuntament de Burjassot, que es gestionen des de l’Institut Municipal de Cultura i Joventut de Burjassot, ha aprofitat per fer balanç de la seua activitat registrada durant el primer trimestre de 2015, ja finalitzat. L’anàlisi de les dades llança uns resultats satisfactoris els quals mostren l’interés lector dels ciutadans de la localitat i constaten que són les Biblioteques Municipals i tots els serveis que aquestes presten, un dels baluards de la Casa de Cultura del municipi.\nEn l’actualitat, la Biblioteca d’Adults i la Biblioteca Infantil sumen un total de 9.821 socis, 191 dels quals han sigut noves altes tramitades durant els primers mesos de 2015. Quant als moviments realitzats, préstecs o renovacions d’exemplars, s’ha observat una notable alça, ja que solament en el passat mes de març, es van registrar 1.639 préstecs i/o renovacions. La presència del servei de Biblioteques en la seu electrònica de l’IMCJB ha augmentat notablement també el nombre de reserves i renovacions i exemplars, realitzades des d’Internet, evitant així el desplaçament físic dels usuaris.\nAtenent als gèneres favorits dels lectors de Burjassot, la novel·la negra triomfa entre el lector adult, seguit de la saga, la novel·la romàntica i la històrica. Els usuaris de la Biblioteca d’Adults també s’interessen, considerablement, per la Filosofia i la Història. El lector menut opta majoritàriament, en els seus gustos, per l’acció i l’aventura amb títols com Gerónimo Stilton o Diario de Greg.\nQuant al sexe dels lectors, l’anàlisi de les dades revela que el gènere femení llig més o, almenys, realitza més moviments en les Biblioteques Municipals, tant en la d’Adults com la Infantil. El 60% dels moviments realitzats en tots dos espais estan realitzats per dones i xiquetes. Si s’atén a la franja d’edat més lectora, els qui més lligen són els ciutadans d’entre 30 i 65 any, representant un 70% dels moviments registrats. Segueixen els majors de 65 anys. Aquestes dades demostren que la labor de les Biblioteques Municipals, especialment de la Biblioteca Infantil, ha de seguir en la línia de promoció del gust per la lectura entre els més xicotets i els adolescents.\nTambé s’ha observat que, a més de la forta demanda de llibres en castellà i valencià, hi ha una creixent demanda de llibres de lectura en anglés, la qual cosa es tindrà en compte a l’hora d’adquirir nous fons bibliogràfics.\nimcjb, biblioteca, llibres, novel·la


Scolarest fomenta els bons hàbits alimentaris al col·legi “International Academy of Madrid”\n5 de Juliol de 2014 Scolarest fomenta els bons hàbits alimentaris al col·legi “International Academy of Madrid”\nL'etapa escolar és l'edat perfecta per influenciar de manera positiva en els hàbits dels nens. Per això, Scolarest, la divisió de col·legis d'Eurest, va organitzar el passat 28 de juny un showcooking al centre educatiu International Academy of Madrid. L'acte s'emmarca dins del projecte "Menjar, Aprendre, Viure", una iniciativa que té com a objectiu fomentar els bons hàbits alimentaris tant en el col·legi com a casa per a què els nens gaudeixin menjant i cuinant.\nLa nostra cuinera Raquel i la nostra dietista Beatriz de Diego es van posar el davantal per elaborar una recepta fàcil, sana, equilibrada i divertida: “El plat de les formes” i “La corona o Broqueta de Fruita”. La senzillesa dels plats proposats durant el showcooking facilita que els més petits puguin ajudar en la confecció a casa. D'aquesta manera, Scolarest pretén obrir les portes de la cuina als nens, fent-los partícips del procés que implica portar un plat a la taula per a què aprenguin a respectar el menjar, sentin curiositat pels nous sabors i acceptin nous aliments d'una manera natural.\n“Els menús escolars són molt importants perquè a l'hora de dinar els nens han d'ingerir el 35% dels nutrients necessaris per a tot el dia. No obstant això, a l'escola solament es realitza 1 dels 5 àpats diaris recomanats. Per això, aquesta educació ha de traslladar-se també a casa”, va explicar Beatriz de Diego, responsable del Servei de Nutrició i Dietètica d'Scolarest.


L’obertura de comerços i oficines doblen la resta d’inauguracions\nDilluns, 16 gener 2012. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nQue la situació econòmica global –i també local- és complicada no se li escapa a ningú però la capital de l’Anoia ha tancat el 2011 amb un balanç positiu d’altes i baixes d’activitats econòmiques. En un any, la ciutat ha vist néixer 121 noves activitats econòmiques mentre que 53 han abaixat la persiana. Unes dades que tot que semblen positives, generen inconformitat a la 2a tinent d’alcalde de Promoció Econòmica, Àngels Chacón.\nEl 2011 deixa a Igualada el doble d’inauguracions que de clausures i un balanç positiu que representa una bona notícia per la ciutat; el 2012 inicia amb 68 altes més que l’anterior.\nLes Comes no arranquen\nEl Polígon de les Comes no pot compartir l’optimisme que generen aquestes dades. Durant el 2011, el que hauria de ser un dels pols econòmics de la ciutat, ha registrat 16 altes d’activitats econòmiques però ha vist com 13 empreses havien de tancar o marxar. Això significa que de tota l’activitat econòmica que ha guanyat la ciutat, només el 2,4% ha estat al polígon.\nEn aquesta zona, el volum més important d’altes econòmiques respon a l’obertura de magatzems (4) i d’indústries (4). També s’han inaugurat 3 tallers de reparació, unes oficines, un centre d’estètica i un centre de culte.\nDavant d’aquestes dades, Chacón espera que la recent creada ‘Associació d’empresaris i usuaris del polígon’ pugui treballar juntament amb l’ens municipal per millorar-ne les expectatives de cara el futur: 'Hem estudiat de quin espai disposàvem al Polígon, una dada que fins ara era desconeguda i hem afegit un enllaç al web de l'Ajuntament amb informació sobre Les Comes'\nComerços i oficines, les activitats estrella\nA la resta de la ciutat, les xifres són més optimistes i l’any 2011 deixa un total de 89 altes al costat de 27 baixes, per tant, el 2012 comença amb 62 activitats més que l’any anterior.\nL’obertura de comerços encapçala la llista, amb un total de 47 altes i el segueixen els bars –la ciutat en té 15 de nous- i oficines (11). També tenen una rellevància important les inauguracions de centres mèdics i centres de perruqueria i estètica.\nDavant d’aquestes xifres, Chacón es mostra inconformista i té clar el camí que cal seguir: ‘som molt conscients que la creació de llocs de treball a la ciutat passa per la diversificació de l' activitat econòmica lligada a innovació, la captació de noves empreses a la Conca i el desenvolupament d' una estratègia comú de promoció del territori’\nPel que fa a la millora de l’activitat comercial a la ciutat, Chacón aposta per la feina que es pot fer des de la ‘Taula estratègica del Comerç’: ‘millorant, per exemple, la senyalització o dotant la ciutat d’aparcaments, podem afavorir el comerç’. Finalment, també apunta a la tasca de facilitació de tràmits administratius i l’assessorament als empresaris o emprenedors des de l’Ig-nova\nActivitats al polígon Altes\nCentre d'estètica 1\nTallers de reparació 3\nCentres de culte 1\ncentre d'estètica/perruqueria 7\nserveis per empreses 2\ncentres esportius 2\nparcs infantils 1\nagències de viatges 2\ntallers de reparació 2\ncentres mèdics 8\naparcaments privats 1\nobradors d'alimentació 3\nTOTAL CIUTAT 121 53\nEl PSC amenaça de dur el govern als tribunals\n17 de gener 2012.12:50h\nconclouen els ciutadans d’Aqualta (comentari 3): ”Ara es hora de Planificar (Analitzar necessitats, posar idees sobre la taula, fer llistat d´accions, marcar prioritats, cercar recurssos sense... Llegir més sengrar als ciutadans, i així el que es fassi serà allò que toca i sense estirar més el braç que la màniga) .....i a PER FEINA”\nPregunto: Qui ha de planificar, què i com?\nMira uns exemples de la invertsió en planificació i què ha passat.\n1.- El senyor Romero va presidir l’elaboració d’un pla estratègic per la Comarca. Pagat per tots. Van repartir subvencions a tres projectes (curiòs el de Montbuí) i ha desaparegut del mapa. El redactor encara s’estira el cabells.\n2.- La generalitat es va gastar els calers en fer Plans Territorial i plans directors urbanístics. Resulta que els creixements que preveient aquestes planificacions eren desitjos de quatre interessats però la realitat els ha desmentit. La realitat no ha tardat a despintar les línies gruixudes d’aquella nefasta planificació.\n3.- Els municipis han generat POUMS (Igualda, Òdena, Jorba, ”tan consensuadament i tocant tan de peus a terra” que no ha superat ni els desgastat mecanismes democràtics d’aprovació. Diners malgastats com està passant a Òdena.\n4.- Mentrestant, amb tanta planificació i estudis, la senyora Chacón no sap la superfície disponible al polígon i la UEA encara persegueix els projectes pelotazo què simbolitzen els projectes tòxics.\nPer millorar cal detectar els error (depurar responsabiltats seria just i necessari) i canviar. Recorda que la partitocràcia i el poder de l’amic empresari i del banquer influent també són errors que cal destapar i canviar. Qui està per la feina? Els socialistes encara no reconeixen que van agafar-se a un model suicida ni els vicis adquirits aquest anys de poder. Els convergents, conservadors, no tenen nassos de trencar dinàmiques que afectin poders fàctics establerts ni replantejar aquests i moltes altres planificacions.\nEn fi, salut, idees i utopia.\n16 de gener 2012.19:17h\nPer poc que entenguem què significa la conca d’Òdena ens adonarem que aquestes dades aillades del que ha passat als altres municipis de la Conca no són concluents. Si igualada puja 3 i la resta... Llegir més baixen 25 fer menció a la pujada no és significatiu del que ha passat. D’altra banda, també cal afinar amb els llocs de treball generats o perduts i les espectatives de llocs qwue poden generar aquestes noves activitats. Dir que tenim 5 empreses noves que venen globus pel carrer no és el mateix de dir que tenim 5 empreses que organitzen Recs.0.\nSalut i optimisme.\n16 de gener 2012.18:06h\nUn centre de culte ?\n16 de gener 2012.11:20h\nEl funcionari de ”torn” no posa traves a res, segueix unes normes que li vénen des de dalt. La burocràcia tampoc agrada als funcionaris, què us penseu?\n16 de gener 2012.09:33h\nJa era hora de veure que es parla de futur i no de passat. Portem més de sis mesos en la nostra Igualada i fins ara sols hem vist retrets entre un i altres. Sols hem vist un equip de Govern (... Llegir més equip?, o on s´ho maneguen tot 3 o 4 persones) que ha tingut una obsessió; desacreditar tot el que s´ha fet fins ara.\nResulta estrany, veure que el nostre Alcalde, que domina com ningú el Marketing de les xarxes virtuals , on hi te segurament seguidors amb devoció mariana, resulta sembla ser no atraure a molta part del sector emprenedor.\nMenys mal que avui ja sabem que era certa la preocupació de Triple E ( bona tàctica mediàtica; ben assessorats): Economia + Economia + Economia. Fins ara ens semblava que era : Auditoria + Auditoria + Auditoria.\nEn la documentació aportada en l´article ens falta veure en quins sectors son les empreses que han tancat. Sols es diu de les que han obert.\nTambé faltaria saber quin ha estat el balanç net de llocs de treball. Es poden obrir 89 noves empreses ( felicitacions als valents que ho han fet; que no detallessin) i tancar-ne 27 d´antigues ( animar-los, la vida continua i amb més experiència), però això no diu res referent als llocs de treball.\nEns resulta sorprenen sentir a la Sra. Regidora, afirmar que no es sap de quin espai es disposa al polígon. Si aquest es el problema, correm-hi a informar que no deu ser pas difícil. Tot i que nosaltres creiem que el problema es molt més complex.\nAmb les dates que veiem, notem el característic d´un moment de crisis, i que resulta preocupant: “ Creació de 49 comerços + 11 bars + 16 oficines”. Acostumen a ser negocis creats per gent que ha perdut la feina, que no veuen altre sortida que “gastar” el poc que tenen en una inversió de retorn ràpid. En general, animar a aquest emprenedors, però cal estar atent ja que son “negocis” dèbils tant en planificació com en oportunitat com en finançament. Es a dir: “empreses fràgils”. Recordem que si s´han creat es, única i exclusivament, pel “valor” del que l´han creat. ANIMS, sense por que no vol dir sense prudència.\nEn alegrem de que la Sra Regidora tingui clar com fer ECONOMIA + ECONOMIA + ECONOMIA. Diu: “1.- Diversificació de l´activitat econòmica . 2.- Innovació . 3.- Captació de noves empreses . 4.- Estratègia comuna de la planificació del territori.”. Carai¡¡; no hi falta res; però això sembla més un “resum d´una classe d´esade” que realment un pla d´acció . Un pla d´accions, amb un llistat de tasques , amb les preguntes de Qui, Com, Quant i On de cadascuna d´elles. Sino en així tot es quedarà en bones paraules. A\nEn agrada veure que vol “facilitar tràmits i assessorament des de Ig-nova. “Faltaria més”. Tot i que podrien començar per explicar com han assessorat per “facilitat” ja 2 llocs de treball amb remuneracions prou correctes: “Un el de Regidora de promoció econòmica i l´altre d´Assessor de Promoció Econòmica. Tenen tot el dret de fer-ho, però això NO respon , massa bé, a les crítiques d´austeritat que vostès han fet en vers als que hi havia fina ara ( que segur que han fet molt de malament); pero millor que un dia poguem dir: ” Si Senyora Regidora, ha valgut la pena”. Per cert, ens comenten que gent prou vàlida i professional del entorn de promoció econòmica, han estat desterrats a llocs menys estratègics pel desenvolupament de la Triple E, pel simple fet de NO ser de la corda. Esperem no sigui cert, i si ho es aconsellem no anar per aquest camí ; mai es el millor. Pero vostés manen.\nDiversificar l´activitat econòmica està molt be; però recordem que les empreses NO van on l´administració vol, sino que van on elles volen. Cal doncs posar els condicionants perquè això passi, com molt be diu el Igualadí Jubert. No en hi ha prou en dir-les, cal que passin. I perquè passin, ja ho hem dit, cal posar la base pel cultiu. No podem pretendre recollir sense sembrar. I no podem sembrar ni on ni com volem. Hem de veure, a dia d´avui ,on som forts i on podem ser-ho. I a treballar-hi.\nInnovar: bonica paraula. Però no oblidem de que hi ha altres activitats que no son ni innovadores ni 2.0 que també son importants, i a vegades les deixem corre. Sembla que avui cap empresa que no sigui “TIC” no val la pena. Es importar innovar; i per innovar cal també crear una base de cultiu. Es molt important i agraït felicitar al igualadins que estan desenvolupant activitats fora ( en vàrem trobar a faltar molts), però pensin un dia en “honorar” , també, als que es queden ; pot-se avui es més difícil encara. I així desterrariem allò de que ” ningú es profeta a la seva terra”.\nPel que veiem en temes d´innovació , el que tenen sobre la taula, be del govern anterior ( medicina + universitat). Doncs NO tot ha estat malament¡¡. Des de Ciutadans d´Aqualata agraïm que així CIU ho reconegui als de l´Entesa, i que l´Entesa agreixi la continuïtat de CIU. Que bonic que seria aixó?.\nCaptació de noves empreses: “Les empreses van on hi ha “el cultiu que necessiten”, on “es veuen estimats”, o “no es veuen maltractats”,...això si complint la Legalitat, però que no sigui insostenible ; de moment NO veiem que això passi a Igualada i entorn. Per exemple l’article que també es va publicar en aquest Diari referit al un lamentable espectacle a ODENA on es va parlar del controvertit tema del Polígon de la Zona Franca i el Polígon de Europa. No es pot enfrontar a la gent. Ens han dit que NO va agradar ni a uns ni a altres. Això , dir que ho va fer una coalició post electoral d´igual colo que a Igualada (CIU + ERC).\nPer cert, l’anterior comentari en serveix per acabar dient: “Si es bon una estratègia comú del territori” a dia d´avui el principal escull en trobaran en la pròpia CIU. CIU a Igualada mai ha tingut una visió Comarcal. Temes com l´hospital (CIU), Oulet (PSC entesa),.. ho mostren.\nI ara, a més a mes, a Òdena diuen que son ells els que han de decidir en el seu territori, i per això diuen NO a la Zona Franca. Sembla més el que fan també vostès a Igualada de dir no al fet pels que hi havia abans, que una decisió d´aprofitat oportunitats ( les oportunitats es bo saber-les aprofitar i en el seu temps; si tu no l´agafes ho farà un altre; sempre que es vegin prou viables).\nSobre el tema de planificació territorial cal fer alguna cosa per a provocar una autèntic ”BIG-BAN”: “Un únic municipi o unica entitat administrativa a la Conca”. Tot es facilitaria, i segur que els emprenedors ho agrairien, el ciutadans també, i l´economia municipal també”. Però passarà allò que ja hem sentit i llegit tantes vegades dels nostres estimats polítics: “No ens ajuntem que si no tindrem més difícil guanyar les eleccions; es a dir sols es fa d´accord al que ens va bé com a partit”. Segurament tenen raó. Quelcom en el sistema no funciona.\nPer finalitzar, creiem que ja es hora de passar de Paraules i retrets a FETS. Ara es hora de Planificar (Analitzar necessitats, posar idees sobre la taula, fer llistat d´accions, marcar prioritats, cercar recurssos sense sengrar als ciutadans, i així el que es fassi serà allò que toca i sense estirar més el braç que la màniga) .....i a PER FEINA.\nEns agradaria una Igualada, oberta a la Conca, amb una única i àgil administració, que d´aquí 4 anys els ciutadans NO sapiguessin a qui votar, del be que ho fan TOTS ( Els que manen i els que no, pero que també ajuden a que tot surti be). .......Que inocens que som en diu algú¡¡¡¡. Sembla que això no va aixì... Doncs NO defallirem en l´intent d´aconseguir-ho. Criticant quant toqui i a qui toqui, i lloant a qui toqui i quant toqui.Per aixó som simples Ciutadans d´Agualata,amb verdader esprit de CASA GRAN de la CONCA.\n16 de gener 2012.07:06h\nAlguna de valor afegit? No anem bé.\n16 de gener 2012.06:53h\nFantàstic Sra. Chacón però enlloc de valorar aquestes magres estadístiques observi quina és l’evolució real en termes de treball de les activitats donades d’alta.\nAvui -com ahir- donar... Llegir més d’alta una activitat és un enrenou de paperassa a 3 ’establiments’: Hisenda un 10, col·laboració a tope i eficiència. Seguretat Social no tant però s’està posant ’les piles’. Es l’Administració local que fa endarrerir els papers d’obertura i desencisa qualsevol alta d’activitat. Heu de canviar el ’xip’ i que el funcionari de torn deixi de ser-ho i col·labori amb el contribuent -al que es deu- i no li posi trabes. A banda del cost, inadmisible els terminis de gestió local.\n1 Els estudiants denuncien el "llançament de bales de foam" a l'A-2 6049 lectures\n3 Objectiu: Barajas 2477 lectures\n7 Els estudiants de secundària d'Igualada tornen a tallar l'autovia 1919 lectures\n9 La Marxa per la Llibertat travessa l'Anoia amb 3.000 persones 1043 lectures


Crowne Plaza Leeds Leeds Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWellington Street, Centre de Leeds, Leeds, Regne Unit, LS1 4DL - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Crowne Plaza Leeds\nOferint allotjaments de qualitat al l'oci nocturn, els restaurants, compres districte de Leeds, Crowne Plaza Leeds és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Morley Market, Leeds Waterfront, Galeria d'Art Municipal.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, centre esportiu, sauna, piscina coberta, massatge estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Crowne Plaza Leeds.\nTots els tipus de viatgers (23)Viatger de Negocis (6)Parelles (7)Viatgers en solitari (3)Famílies amb infants petits (2)Famílies amb infants grans (2)Grups (3)


DESCOLLINT L’ESTIL STRIPPER DE LES PEL·LÍCULES DE CULTE DELS ANYS 90 SHOWGIRLS - MODA\nDescollint l’estil stripper de les pel·lícules de culte dels anys 90 Showgirls\nTenint en compte que és famosa per la nuesa total i frontal, Showgirls té molt de vestits increïbles. Desembarcant als cinemes el 1995, l'explosiu drama eròtic de Paul Verhoeven, de tant en tant absurd, explica la història de la fantàstica Nomi (Elizabeth Berkley), showgirl de Las Vegas, que, en un conte tan antic com el mateix temps, aterra a la ciutat a punt per perseguir el seu somni a qualsevol preu, i té moltes mirades mentre ho fa.\nDes de la jaqueta de cuir serrada i els pantalons texans rentats de pedra de cintura alta que porta quan ens trobem per primera vegada amb l'autopista, fins als vestits de samarreta per als quals opta entre torns a l'IRL Vegas strip club Cheetah's, passant per una escassa etapa de degoteig de vidre. mirades i un moment icònic amb un negre ' Veure-Sayce Mini, la pel·lícula es presenta com si fos una moda dels anys 90. La cerca de Depop va resultar daurada.\nNo només Nomi està vestida per als déus Showgirls , però. Disfressat per Ellen Mirojnick , que també està darrere de la roba Atracció fatal , Instint bàsic , i Velocitat , la pel·lícula veu com l’arc-enemic Cristal (Gina Gershon) s’enfronta a l’escena amb vestits de gasa retallats de marabús, coordinacions de malla i barrets de vaquer de pedreria, la millor amiga Molly aporta vibracions de noia al costat de bonics vestits de sol flippy i pantalons de vestir de mezclilla, i l’interès amorós Zack (Kyle MacLachlan) sacsejant una sèrie de vestits negres mínims i ulleres de sol minúscules mentre tendeix al seu negoci cada vegada més ombrívol.\nCom que s’ha aconseguit aquest culte, el seguiment de la gent està una mica més emocionat (quan els dic que he treballat Showgirls ), però en un moment determinat solien riure i dir: “Bé, no hi ha molta roba en això!” - Ellen Mirojnick\nTot i que no es pot negar això Showgirls Els vestits brillants i brillants van ser un èxit total, la pròpia pel·lícula es va estavellar i va cremar a la taquilla. Acumulant 14 nominacions a Razzie i set premis físics a la pitjor pel·lícula, el pitjor director i la pitjor parella (per citar només uns quants), els crítics ho van cridar per ser 'elegant i misògin', amb una escena que representa una violació brutal especialment problemàtica.\nEn els 25 anys transcorreguts des del seu llançament, però, s’ha convertit en un veritable clàssic de culte. Acumulant una nova generació de fans que no tenen prou edat per haver-la vist la primera vegada, Showgirls es mostra a les projeccions de mitjanit i fins i tot va passar a la pel·lícula de Prada fracassos perfectes 'Llista de reproducció al lloc de transmissió de pel·lícules Mubi. Allà on alguns l’anomenen un plaer culpable tan dolent, és bo, d’altres s’han revaluat Showgirls i els seus temes, amb el moment còmic, el feminisme radical i la sàtira aguda que potencialment es va perdre el 1995, tots els eixos fonamentals en la seva rehabilitació.\nAmb Showgirls La influència estètica que es percep actualment a tota la moda (no, encara no hem passat els anys 90), abans del llançament de No ho fas Nomi - Un nou documental que explora encara més les complexitats i l’atractiu de culte de la pel·lícula. Ens vam trobar amb la dissenyadora de vestuari Ellen Mirojnick per escoltar com Nomi, Crystal i els seus companys. va tenir el seu aspecte llegendari.\nEncara deShowgirls (1995)\nEi, Ellen! Com vas anar investigant i preparant plans per a la indumentària Showgirls ?\nEllen Mirojnick: Ara és difícil de recordar perquè han passat 25 anys i hi ha tantes pel·lícules entremig! Però el que sí que recordo és que vam fer un viatge a Las Vegas i no era el Las Vegas que coneixem avui: era molt més sembrador i no havia passat pel seu ressorgiment. Hi havia aquest ventre molt prim, que és realment l’essència Showgirls - No era aquest lloc glamurós, perfectament empaquetat, se sentia arenós i fins i tot perillós. Paul (Verhoeven) té aquesta manera molt visceral de connectar-se amb certes realitats i anar-hi.\nEls crítics van jutjar la pel·lícula amb força duresa. Quin tipus de reacció tens quan dius a la gent que has treballat? Showgirls i com et vas sentir quan vas veure el tall final?\nEllen Mirojnick: Com que s’ha aconseguit aquest culte, els seguidors de la gent estan una mica més emocionats, però en un moment donat solen riure i dir: “Bé, no hi ha molta roba en això!”. (riu ). Però, en realitat, n’hi havia un munt: hi havia prop de quatre grans produccions de dansa, moltes escenes amb moltes noies als clubs de strip, a més de tota la feina dels personatges. Tot el que la gent pensés, tenia la meva feina tallada.\nRespecte a com em sentia amb la pel·lícula ... mai no em va avergonyir, però em vaig preguntar com i si aguantaria. De fet, el vaig veure per primera vegada en molt de temps i crec que sí, i es pot veure realment com es va convertir en aquest clàssic del camp. A la gent li fascina, em fan tones i tones de preguntes quan la gent descobreix que hi vaig treballar.\nTens alguna disfressa preferida o la que més t’ha agradat treballar?\nEllen Mirojnick: Tot plegat va ser molt divertit perquè la nostra imaginació podia fer-se realment salvatge, però hi ha aquesta escena en què Gina (Gershon) surt d’un volcà amb un aspecte inspirat en Versace, potser per la col·lecció 93 o 94, ho oblido que - que m'encanta.\nVaig treballar amb aquests increïbles artistes a Nova York en aquestes mitges de cos pintades i joies en un moment en què ningú feia coses així. Em van fer aquestes peces extraordinàries i aconseguia que Elizabeth i Gina i els ballarins les provessin quan Paul va entrar. Va venir i de seguida va ser com 'Aquests estan massa tapats' i va començar a arrencar trossos fins que estaven foscos , que va ser genial, és molt particular. Crec que finalment van passar de ser un aspecte de cos sencer a aquestes petites calces, això era tot el que quedava! ( riu ).\nTot plegat va ser molt divertit perquè la nostra imaginació podia fer-se realment salvatge, però hi ha aquesta escena en què Gina (Gershon) surt d’un volcà amb un aspecte inspirat en Versace, potser per la col·lecció 93 o 94, ho oblido que - que m'encanta - Ellen Mirojnick\nCom a aficionada a la moda, un dels moments més memorables de la pel·lícula veu que Nomi dóna un gran sou a un petit vestit negre de Versace, que genera la seva icònica interpretació errònia en una escena posterior. També podeu sentir la influència de la marca a tot arreu. T’has demanat molta roba a dissenyadors o t’has enfrontat a la resistència donat el contingut de la pel·lícula X?\nEllen Mirojnick: Realment no ho vam fer en aquells dies: si hi havia col·locació de producte en una pel·lícula, normalment es pagava i es contractava, però no era el cas Showgirls . De fet, vam haver d’aconseguir que Versace signés a la línia, però el vestit real va dir que no quan li vam demanar prestat-ho, així que vaig sortir i el vaig comprar del pressupost a la botiga de l’hotel Bellagio. Marques així no estan realment interessades tret que tingueu una estrella, i Elizabeth llavors era encara molt emergent, molt nova.\nParlant de venerats dissenyadors italians, Prada va incloure Showgirls en una llista de les seves pel·lícules preferides sobre «fracàs perfecte» recentment. Què opines del fet que Miuccia sigui un fan?\nEllen Mirojnick: Estic molt afalagat, és clar, és a dir, la respecto molt, és extraordinària! Crec que probablement agrairà la pel·lícula ja que sap què mira. penso que Showgirls , a més de ser una peça increïble de producció cinematogràfica, és una obra d’art amb molta textura cultural. Realment encarna aquell moment i lloc i crec que se sent autèntic i original. Em sorprèn que un innovador així ho reconegui. De fet, crec que va passar per sobre de moltes persones.\nCrec que és interessant que el descrigueu com a art; sento que podríeu posar en pausa la pel·lícula gairebé en qualsevol moment i tindria aquesta extraordinària qualitat de pintura ...\nEllen Mirojnick: Exactament! Se sent com una fotografia de David LaChapelle o alguna cosa així, de la manera que té aquesta extrema condició que altres tinguin por d’utilitzar. Es va tenir en compte tantes coses a l’hora de compondre la pel·lícula, i s’hi van incloure moltes coses.\nHi ha dues opinions definitives sobre Showgirls , amb alguns que l’etiqueten com a misògina i d’altres que en constaten les qualitats feministes. En quin campament caus?\nEllen Mirojnick: Definitivament, és una pel·lícula sexual molt volàtil i sabíem que Paul empenyia el sobre tot el que podia: és un cineasta molt honest i provocador i, sens dubte, no treu cops. Ja sabeu, si algú estarà nu, ho serà realment nu i si hi haurà alguna noia a noia, no hi haurà cap aportació de doble cos. Però amb Showgirls , tothom ho sabia des del primer moment. Així, doncs, la pel·lícula és difícil de veure, en algunes parts, per transmetre la simpatia sota la brillantor que realment tenia Vegas en aquells dies. Personalment, crec que Paul és feminista, encara que subversiu, i per a mi sento que la pel·lícula en el seu nucli també és feminista.\nDarrera pregunta. Si Showgirls es tornarien a refer el 2020, voleu tornar enrere i tornar-ho a fer tot?\nEllen Mirojnick: Per descomptat, seria divertit! Voldria mantenir la mateixa essència, però tindria curiositat per veure quines serien les meves eleccions i com canviaria les coses; òbviament, no voldria fer totes les coses com feia abans.\nEm sembla que podríeu fer entrar Ludovic de Saint Sernin, o potser Miuccia estaria en col·laboració aquesta vegada ...\nEllen Mirojnick: Oh, segur, potser ho seria! A veure què passa ( riu ).\nNo ho fas Nomi ara està disponible per veure els serveis de transmissió.\nveure llimonada beyonce en línia de forma gratuïta\nuna taronja de anthony burgess\ncançons més populars de Lady Gaga


BECA DE FORMACIÓ DE LA MODALITAT “POST” - EU Xàtiva\nBECA DE FORMACIÓ DE LA MODALITAT “POST”\nEu Xàtiva — 11 de gener de 2017\nL’objectiu primordial de la present beca és la formació en l’àmbit local de jóvens postgraduats i tècnics superiors de cicles formatius de grau superior mitjançant l’aplicació pràctica dels coneixements adquirits al llarg de la seua formació i en el marc d’un projecte innovador elaborat per aquesta entitat.\nEn aquest sentit i a fi de beneficiar els joves, l’Ajuntament de Xàtiva s’ha adherit al programa de la Diputació de València “La Dipu et Beca” en la modalitat “Post” (Decret 2016-0472, de 06.10.2016).\nL’objecte de la present convocatòria és la concessió d’una beca de formació de la modalitat “Post”, per a realitzar pràctiques formatives a l’Ajuntament de Xàtiva.\nAquesta beca està vinculada al projecte JOVE ACTIVA’T: XARXA DE CORRESPONSALS JUVENILS.\nAquesta beca està dotada amb un import de 1.000 euros bruts mensuals a abonar en períodes vençuts, finançada per la Diputació de València en un 100%.\nAquesta beca tindrà una duració de 6 mesos.\nPosseir veinatge administratiu en algun municipi de la província de València, amb una antiguitat mínima ininterrompuda d’un any immediatament anterior a la data de publicació de les presents bases (BOP núm. 81, de 29.04.2016).\nHaver finalitzat qualsevol de les ensenyances oficials següents: Grau en Pedagogia, Grau en Educació Social, Grau en Sociologia, Tècnic Superior en Animació Sociocultural i Turística, o Tècnic Superior en Integració Social.\nSer major d’edat i no ser major de 35 anys.\nNo desenvolupar activitat laboral regular.\nNo trobar-se incurs en cap de les circumstàncies recollides en l’article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\nNo patir malaltia o discapacitat que impedisca el compliment de les obligacions inherents a la concessió i el normal desenvolupament de les pràctiques professionals.\nEstar al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant de la seguretat social, la qual cosa s’acreditarà mitjançant declaració responsable.\nNo haver sigut beneficiari en programes de beques de postgrau de exercicis anteriors que hagen sigut convocades per la Diputació de València, excepte per a municipis de menys de 5.000 habitants.\nEl termini de presentació de sol·licituds serà des del 12 fins al 19 de gener de 2017, ambdós inclosos.\nLes bases estaran disponibles a partir del dia 11 de gener de 2017 en el tauler d’anuncis ubicat a la seu electrònica de l’Ajuntament de Xàtiva, http://xativa.sedelectronica.es\nLa inscripció podrà realitzar-se únicament de manera telemàtica a través de la web municipal www.xativa.es, en l’enllaç següent:\nLa documentació que s’ha d’adjuntar a través de la seu electrònica és la següent:\n-ANNEX II d’inscripció i autobaremació, amb les declaracions responsables, incloses en el ANNEX II d’inscripció (base tercera punts 4, 5 i 6) i l’autorització de consulta al padró d’habitants.\nDe manera obligatòria:\nCòpia informativa de l’expedient acadèmic amb la mitjana ponderada, conforme s’estableix en la base cinquena.\nFotocòpia dels documents que acrediten els mèrits.\nDeclaracions responsables, incloses en l’ANNEX II d’inscripció (base tercera punts 4, 5 i 6).\nSegons les seues circumstàncies personals:\nSituació socioeconòmica de la unitat familiar (Dades de referència: Renda 2015. Casella núm. 380: Base imposable general).\nGrau de diversitat funcional acreditat per organisme competent\nEl telèfon per a aclariment de dubtes puntuals és el 962 289 800, en horari de 8 a 15\nNext post Xàtiva demana les ajudes d'emergència per a reparació dels camins rurals afectats per les passades pluges\nPrevious post Exposició de Cartografia valenciana


10 consells abans d'ampliar la memòria de treball\nUna ullada al lloc web d'una botiga d'informàtica per a la memòria RAM ofereix termes com ara DDR, MHz, latència CAS, SO-DIMM i 204 pins. La memòria RAM està disponible per a qualsevol tipus d'ordinador, però com sabeu exactament quina memòria és adequada per al vostre sistema? Podeu llegir-ho tot en aquest article.\nConsell 1: memòria\nQuan parlem de memòria per a un ordinador, telèfon intel·ligent o tauleta, normalment ens referim a la memòria de treball d'un sistema. Altres paraules que s'utilitzen sovint són memòria interna o RAM (Random Access Memory). Aquest tipus de memòria necessita un sistema informàtic per funcionar. Escriu temporalment dades a la memòria perquè els programes es puguin executar o els processos es puguin fer a l'ordinador. Més memòria garanteix que el vostre sistema funcioni més ràpid i, en la majoria dels casos, podeu actualitzar el nombre de gigabytes de memòria RAM. No confongueu el terme memòria interna amb espai d'emmagatzematge.\nExemples d'espai d'emmagatzematge són els discs durs, les targetes de memòria o les unitats SSD. Aquests components s'utilitzen per emmagatzemar fitxers i dades de manera permanent. En el cas de la memòria de treball, no tens cap influència en el que s'escriu a la memòria i si apagues l'ordinador, el telèfon intel·ligent o la tauleta, les dades desapareixen de nou de la memòria de treball. Això es deu al fet que la memòria de treball és memòria volàtil, que requereix energia. Un mitjà d'emmagatzematge com un disc dur no requereix cap energia per emmagatzemar dades i s'anomena memòria no volàtil.\nConsell 2: DRAM i SRAM\nHi ha diferents formes de memòria de treball, però per a ordinadors, telèfons intel·ligents i tauletes estem parlant de memòria RAM. La memòria pot ser estàtica o dinàmica i la diferència està en la manera com la memòria conté les dades. Els ordinadors moderns gairebé sempre utilitzen RAM dinàmica, l'abreviatura de RAM dinàmica és DRAM. SRAM significa RAM estàtica i s'utilitza sovint en un ordinador com a memòria cau de la CPU, una mena d'ajuda de memòria del processador de l'ordinador. A més, un terme que s'utilitza habitualment és SDRAM, una elecció una mica desafortunada, ja que implica una combinació de SRAM i DRAM, però SDRAM és DRAM que es sincronitza amb el bus del sistema de l'ordinador. L'abreviatura significa Synchronous Dynamic Random Access Memory. SDRAM és la generació actual de DRAM i es pot trobar a gairebé tots els ordinadors, telèfons intel·ligents o tauletes.\nConsell 3: DDR\nPer complicar una mica les coses, el terme SDRAM també inclou l'addició DDR. DDR significa Double Data Rate i és una extensió de l'estàndard SDRAM original. Actualment, la memòria DDR3 està integrada a la majoria d'ordinadors, però els models més antics poden requerir memòria DDR2.\nDDR4 existeix des del 2014. És important saber quin tipus de memòria DDR necessiteu per al vostre sistema. Per saber quina memòria està integrada al vostre ordinador, descarregueu el programa Speccy fent clic aquí Descàrrega gratuita per fer clic. A la pàgina següent, feu clic a una de les ubicacions de descàrrega que s'ofereixen, per exemple, Piriform.com. Instal·leu el programa i assegureu-vos de desmarcar Instal·leu Google Toolbar gratuïtament en combinació amb Speccy. Quan inicieu el programa, veureu a continuació RAM el tipus de RAM instal·lada a l'ordinador.\nAl Mac, feu clic al logotip d'Apple a la part superior esquerra i trieu Sobre aquest Mac. fer clic a Més informació i darrere de la memòria hi ha el tipus de memòria instal·lada al vostre Mac.\nConsell 4: MHz i ECC\nA més del tipus de SDRAM, també és important mirar la freqüència de rellotge o la velocitat de rellotge de la memòria. Això s'indica en MHz (megahertz). Normalment, una placa base només admet un cert nombre de freqüències de rellotge, heu de comprar memòria que sigui compatible amb la vostra placa base. Podeu trobar-ho a les especificacions del manual de la vostra placa base. S'utilitzen diferents números per distingir els mòduls de RAM. En el cas d'un mòdul DDR3 amb una freqüència de rellotge de 200 MHz, podeu multiplicar aquest valor per vuit per trobar la transferència de dades per segon. En aquest cas és 1600. Per tant, aquesta memòria DDR també s'anomena DDR3-1600. Per complicar les coses, aquesta memòria de vegades es coneix com el prefix PC. En aquest cas, torneu a multiplicar 1600 per vuit. Així, la memòria DDR3-1600 també es pot anomenar memòria PC-12800.\nAltres dos termes que trobeu sovint en combinació amb la freqüència de rellotge són ECC (correcció de codi d'error) i Buffered (també anomenat Registered). Una placa base pot demanar utilitzar només la memòria ECC o rebutjar la memòria ECC. Tot això es descriu a les especificacions de la placa base. Sovint podeu reconèixer la memòria ECC pel fet que hi ha nou xips a cada costat del mòdul, amb la memòria no ECC, n'hi ha vuit per costat. La memòria registrada de vegades s'anomena RDIMM i és més cara que la memòria no registrada (UDIMM).


Pixapins [microrelat] - Jordi Canals\nHome microrelat Pixapins [microrelat]\nJordi Canals / 11.12.19\nEs sentia molt trist i moix; havien hagut de tornar a ciutat i hauria de quedar-se tancat al pis tota la setmana. Ja no podria trepitjar res més que asfalt i, amb una mica de sort, visitar algun parc proper.\nJa no podria sentir aquella olor de la terra després de la pluja. Ja no seria possible ajeure's damunt l'herba els dies de sol. Ja no podria ensumar les flors d'aquell jardí. Ja no podria jugar a la pilota amb els amics en aquell prat immens. I el pitjor de tot, ja no podria aixecar la pota i pixar a tots els arbres que trobés al seu camí.


L’Ajuntament de Manlleu organitza dues jornades aquest mes de març per aprofundir en el concepte d'Indústria 4.0. D'una banda, dimarts 6 de març es parlarà de la transformació digital de la indústria i, de l'altra, dijous 15, de la importància del rol humà en aquest context de transformació. La primera cita arribarà ... Llegir-ne més\nSón dades del 4t Informe de Competitivitat que ha elaborat l’Observatori Socioeconòmic i ha presentat Creacció Osona continua creixent el 2016 i consolida la recuperació del període 2013-2016. Les dades del Valor Afegit Brut (VAB) se situen només un 0,7% per sota de les del 2007. D’aquesta manera, pràcticament se supera ... Llegir-ne més\nDijous 22 de febrer, de 17.30 h a 19.30 h a Casa Convalescència de Vic. Aquest any com a novetat vinculada a la presentació del 4rt Informe de competitivitat d’Osona, Creacció impulsa una sessió oberta a la ciutadania. La sessió respon a la voluntat de socialitzar el coneixement i generar un espai ... Llegir-ne més\nMés de 1.200 empreses i prop de 2.500 persones han participat en les dues edicions del programa “Ocupació a la Indústria Local”, impulsat per la Diputació de Barcelona, amb una taxa d’inserció laboral del 51,6%. El passat dimecres la presidenta de la Diputació de Barcelona, Mercè Conesa, i el ... Llegir-ne més\nCreacció i el Consell Comarcal dins el projecte “Fet a Osona” de Xarxa de Productes de la Terra, subvencionat per la Diputació de Barcelona han organitzat aquest dijous 23 de novembre, una formació pensada especialment per a les empreses i emprenedors del sector agroalimentari de la comarca d’Osona. La formació ... Llegir-ne més\nCreacció i el Consell Comarcal dins el projecte “Fet a Osona” de Xarxa de Productes de la Terra, subvencionat per la Diputació de Barcelona organitza, el proper dijous 23 de novembre al matí, una formació pensada especialment per a les empreses i emprenedors del sector agroalimentari de la comarca d’Osona. ... Llegir-ne més\nDijous 16 de novembre, de 19:00 a 21:00, a la Sala Coll Bardolet de l'Edifici El Sucre, es portarà a terme la sessió Activitat econòmica i productiva del Fòrum Ambiental de Vic. L'expert que farà la introducció a aquesta sessió serà Jordi Oliver, doctor en Ciències Ambientals especialitzat en economia ... Llegir-ne més\nL’Ajuntament de Manlleu els convida a la trobada empresarial on es farà la presentació del Projecte #invulnerables. L’acte es portarà a terme al Museu del Ter de Manlleu, el dia 17 de novembre, a partir de les 9 del matí. El projecte #invulnerables té per objectius igualar les oportunitats de manera ... Llegir-ne més\nConeix les formacions d'octubre i novembre, del Programa de Formació per Empreses i Emprenedors, a les que ja et pots inscriure. La venda emocional amb tècniques PNL 10 d'octubre. A les 9.15 Lloc: Vic Obligacions fiscals per als professionals liberals i autònoms 26 d'octubre. A les 9.00 Lloc: Manlleu... Llegir-ne més\nConeix les formacions del mes de setembre, del Programa de Formació per Empreses i Emprenedors, a les que ja et pots inscriure. Com fer un exitós guiós d'Elevator Pitch 14 de setembre. A les 9.30 Lloc: Torelló Sistema de retribució variable per empreses 19 de setembre. A les 18.00 Lloc: Vic... Llegir-ne més


Sanitat confirma 185 nous casos de coronavirus a la Comunitat Valenciana – tucomarca.com\nHomeSeccióLa ComarcaCanal SalutSanitat confirma 185 nous casos de coronavirus a la Comunitat Valenciana\nDels 185 nous casos positius, 14 es troben a la província de Castelló, 68 a la de València i 103 a la província d’Alacant. De tots ells, 95 són homes, 90 són dones i entre ells hi ha 3 menors de 14 anys.\nPer províncies el nombre total de casos positius és de 54 a la província de Castelló (19 hospitalitzats i 2 a la UCI), 293 a la província d’Alacant (105 hospitalitzats i 17 a la UCI), i 377 a la província de València ( 128 hospitalitzats i 21 a l’UCI). A més, hi ha 2 casos no assignats encara perquè s’estan comprovant les seves dades.\nD’altra banda, la consellera ha lamentat el fet que s’hagin produït fins al moment un total de 22 morts a la Comunitat Valenciana: 1 a la província de Castelló, 10 a la de València i 11 a la d’Alacant. A el mateix temps, ha anunciat que, fins a les 20 hores d’aquest dimarts, s’han donat un total de 16 altes: 1 a la província de Castelló, 5 a la d’Alacant i 10 a la província de València.\nLes proves que han donat un resultat negatiu fins al moment són 4.564. A més, al número 900 s’han atès, des que es va posar en marxa, gairebé 22.300 trucada i l’autotest inclòs a la pàgina web de la Conselleria de Sanitat ha rebut més d’un 1.650.000 visites.\nNoves mesures per a les residències de gent gran\nLa consellera de Sanitat ha actualitzat també la situació dels brots de coronavirus que s’han produït en dues residències de majors a la Comunitat Valenciana. En aquest sentit, ha recordat que “aquestes situacions són especialment preocupants, tant a la Comunitat Valenciana com en el conjunt d’Espanya”, de manera que “davant aquests brots hem d’extremar les precaucions i centrar tots els nostres esforços en contenir el virus, ja que ens trobem davant de persones amb major vulnerabilitat i són espais de convivència i de contacte entre ells “.\nPer aquesta raó, aquest dimecres sortirà una resolució per facultar la Conselleria de Sanitat a posar sota el seu control i protecció a aquelles residències, públiques o privades, en les que hi hagi un brot de coronavirus. D’aquesta manera, el personal sanitari dependent de la Conselleria podrà prendre totes les mesures que consideri necessàries dins de la residència per al control i el tractament de la pandèmia, i tindrà plenes facultats en l’àmbit sanitari sobre el conjunt de el personal adscrit als centres.\nPer això, davant el brot de coronavirus en una residència, la Conselleria de Sanitat designarà un responsable propi de el departament de salut, que disposarà dels recursos materials i humans que requereixi, per fer-se càrrec de l’activitat assistencial dels centres de gent gran.\nA més, la Conselleria de Sanitat tindrà plena capacitat d’inspecció en tots els centres de residències de gent gran per avaluar la seva situació i determinar les mesures que consideri oportunes. Aquestes mesures estaran en vigor el temps que duri la pandèmia.\nA la residència de Torrent hi ha a hores d’ara 47 casos positius, 5 d’ells ingressats en un hospital, i 16 residents pendents de el resultat de les proves.\nA la residència d’Alcoi, estan aïllats amb símptomes en aquests moments un total de 58 persones, controlats per 8 reforços de la Unitat d’Hospitalització a Domicili. A més, està pendent la contractació de 31 persones (1 metge, 12 infermeres i 18 TCAES) per reforçar el centre.\nD’altra banda, a la residència de majors d’Elx hi ha en aquests moments aïllats i amb símptomes 3 usuaris. També 5 dels residents estan hospitalitzats, tres d’ells en planta i dos a l’UCI.\nBarceló ha matisat que Salut Pública i la direcció de l’departament de Salut estan en contacte permanent amb la residència per a cobrir totes les necessitats.\nPost també disponible en: CastellanoNous casos per províncies: 227 a Castelló, 767 a Alacant i 882 a València Un total de 3.131.208 persones han rebut ja una dosi de la vacuna contra el coronavirus i […]


Establiments de pircings i tatuatges\nSalut ambiental i CP\nQualsevol establiment que ofereixi serveis de pírcing, tatuatge i/ o micropigmentació, segons decret 90/2008 de 22 d’abril cal que sol·liciti prèviament autorització sanitària al seu municipi.\nAquests són els establiments autoritzats al municipi de Sabadell.\nAutorització sanitària – pírcings, tatuatges i/ o micropigmentacions\nAutoliquidació de la taxa d’autorització d’acord a l’ordenança vigent – pírcings, tatuatges i / o micropigmentacions\nHi ha una edat mínima per fer-se un tatuatge?\nRESPOSTA: Abans de fer-te el tatuatge, has de signar un document de consentiment que ha d'incloure la pràctica que es realitzarà, els riscos sanitaris i complicacions, les cures necessàries per a la cicatrització, les condicions de reversibilitat de la pràctica, les indicacions i contraindicacions d'aquestes pràctiques i les característiques dels productes i materials que s'implantaran i s'utilitzaran en la pràctica escollida. Si tens menys de 16 anys, a més d'aquest consentiment, els teus pares o tutors legals hauran de signar un certificat reconeixent la teva maduresa al centre on et vulguis fer el tatuatge.\nSi em canso del meu tatuatge, es pot esborrar?\nRESPOSTA: Fer-te un tatuatge sempre és més fàcil que no pas esborrar-te'l. Només es pot eliminar totalment un tatuatge amb uns làsers especials, però, segons quins colors tingui, ni això no serveix. Esborrar un tatuatge és un procés llarg i car. Hi ha més sistemes d'eliminació de tatuatges, com ara el cobriment (cover-up), el retoc, l'estirament de la pell, l'abrasió salina i l'escissió, que no els esborren pas totalment i poden deixar cicatrius.\nCanal Salut – Pírcings Tatuatges Micropigmentacions\nJove Cat – Pírcings i Tatuatges\nDiputació de Barcelona – Pírcings i Tatuatges\nSolars i habitatges


Amb l'arribada de les dates nadalenques, comencen els festivals i l'Escola Municipal de Gimnàstica rítmica de Puçol no podia ser menys. Les gimnastes ja estan assajant per al festival que donaran el divendres 19 de desembre de 18'00 a 20'00 hores en el Palau d'Esports.\nTreball tenen i molt, ja que les competicions no es detenen, el que suposa moltes hores d'entrenament i esforç. Al desembre ja tenen previstos dos tornejos: el dia 14 a Guadassuar, dins de la segona fase Trofeu Mediterrani, i el 20 en Port de Sagunt, en la segona fase Interclubs.\nI és que estes gimnastes ja tenen experiència en la participació de campionats. L'últim va ser el dissabte 29 de novembre on van assistir a Alfafar per a participar en la primera fase d'Interclubs de conjunts que va començar a les 8'30 del matí i es va prolongar fins passades les 15'00 de la vesprada.\nEn este torneig, van destacar les coreografies del conjunt mini-benjamí format per xiquetes de tan sols 5 anys, que en la seua primera competició van obtindre una molt bona segona posició, i el trio infantil, que també va quedar en el mateix lloc. Per la seua banda, el trio aleví i cadet van aconseguir una notable quarta posició, mentres que al trio mini-benjamí li va correspondre el quint lloc.\nTreball en este mes de desembre no els va a faltar a estes xiquetes que disfruten amb la gimnàstica. Esperem que la sort els acompanye en les pròximes competicions i per a veure amb què ens sorprenen en la seua exhibició nadalenca, caldrà esperar-se al dia 19 i assistir al Palau d'Esports.


Homenatge a Baltasar Porcel, que torna al Moll de la Fusta\nLa biografia 'El jove Porcel', de Sergio Vila-Sanjuán, recorre els anys de joventut de l'escriptor mallorquí\nLa Setmana: Conversa Recordant Baltasar Porcel, amb Lluís Foix, Sergio Vila-Sanjuán i Vinyet Panyella\n“Baltasar Porcel va arribar al port de Barcelona provinent de Mallorca un matí d’abril del 1960, amb 300 pessetes a la butxaca. Va agafar el metro, va baixar a Fontana i va anar a veure el crític Joan Triadú. Al cap de deu anys, el 1970, aquell jove desconegut era un personatge de primera fila”. Són paraules de Sergio Vila-Sanjuán, que ha biografiat aquesta etapa desconeguda de l’escriptor d’Andratx a El jove Porcel (Edicions 62).\nAhir, a La Setmana del Llibre en Català va ser el moment de retre homenatge a Porcel, arran d'aquesta biografia de joventut. “Fer aquest el llibre em va donar molta feina i moltes alegries”, va dir el coordinador del suplement Cultura/s de La Vanguardia, que va confessar que havia fet una biografia una mica novel·lesca, perquè fos més llegidora.\nAmb el coordinador de 'Cultura/s' van parlar Lluís Foix i Vinyet Panyella, que el van conèixer bé en els seus anys professionals\nPer recordar la figura de Porcel, al costat de Vila-Sanjuán hi van intervenir el periodista Lluís Foix, amb qui l'escriptor mallorquí va acordar de començar a escriure una columna diària a La Vanguardia. “Ho va fer a partir del 1982 i durant potser 30 anys”, va referir l’exdirector del rotatiu. L’altra convidada va ser Vinyet Panyella, biògrafa de Rusiñol i actualment directora del Conca.\n“Al teu llibre hi vaig trobar el que esperava –va dir Panyella a Vila-Sanjuán–. Hi vaig descobrir el Porcel jove, que no coneixia. Jo el vaig conèixer justament quan s’acaba el llibre. Porcel tenia la capacitat d’emocionar-te, tant quan el llegies com quan hi parlaves. De jove feia de professora de català i a les meves alumnes els deia que llegissin Rodoreda i Porcel”.\nFoix va retratar l'escriptor amb els seus records personals i professionals: "Era un home de lectures, molt inquiet culturalment. Era molt treballador, tenia molt de talent i, cal afegir-hi, tenia molta ambició". I encara va dir: "No era llibertari, però sí una mica anarcoide".\nVila-Sanjuán va recordar que la relació de Porcel amb l’art també va ser molt important i que està pendent de fer-se aquesta part de la seva biografia. Vinyet Panyella hi va estar d’acord, en va resumir els seus referents i en va prendre nota.\nAhir, també a la Setmana, es va retre homenatge al pedagog Joan Triadú amb motiu del seu centenari. Va ser la primera persona que va visitar Porcel a Barcelona i ahir es van aplegar tots dos al Moll de la Fusta de manera simbólica, seixanta-un anys després d'aquella primera trobada.


Lâ€™Open Industry organitza una Webinar per abordar els reptes econÃ²mics de les empreses en aquesta situaciÃ³\nEl comerÃ§ tambÃ© pot participar en una formaciÃ³ en lÃnia per dissenyar un pla de xoc\nEl proper dijous 16 d'abril tindrÃ lloc una Webinar sobre â€œAssociacionisme empresarial davant els reptes econÃ²mics i de transformaciÃ³â€�. La comunitat Open Industry 4.0 organitza aquesta sessiÃ³ que tÃ© com a objectiu analitzar lâ€™impacte actual de la Covid-19 i els efectes que pot tenir a la comarca. Sâ€™abordaran aspectes com la colÂ·laboraciÃ³ pÃºblic-privada, davant dels reptes econÃ²mics o situacions de crisi. El secretari general de PIMEC i president de la Plataforma Multisectorial contra la Morositat, Antoni CaÃ±ete.\nLa sessiÃ³ comenÃ§arÃ a les 13 hores amb la ponÃ¨ncia de CaÃ±ete, i sâ€™obrirÃ un torn obert a les 13.45 hores. Durant la conferÃ¨ncia es preveu tractar temes com la defensa de les pimes i autÃ²noms, les situacions que poden patir, o les mesures dâ€™urgÃ¨ncia a aplicar internament a pimes i autÃ²noms en lâ€™Ã mbit empresarial, entre altres. Trobareu mÃ©s detalls, aquÃ.\nAquesta comunitat Open Industry estÃ¡ promoguda pels ajuntaments de Sant Quirze del VallÃ¨s, BarberÃ del VallÃ¨s, Sabadell, Montcada i Reixac, RubÃ i Terrassa i esdevÃ© el punt de trobada digital de les empreses i els professionals de la indÃºstria. La comunitat compta amb les 9 tecnologies de la indÃºstria 4.0: robÃ²tica, eines de simulaciÃ³ 3D, integraciÃ³ de sistemes, internet de les coses, ciberseguretat, tecnologies en nÃºvol, manufactura addivita, realitat augmentada i big data. Actualment la comunitat compta amb 120 empreses, i mÃ©s de 1000 membres.\nCom dissenyar un pla de xoc pel meu comerÃ§\nEl servei al ComerÃ§ ha dissenyat una formaciÃ³ tambÃ© en format Webinar per al proper divendres dia 17. Amb el tÃtol â€œCom dissenyar un pla de xoc per al meu comerÃ§â€�, aborda lâ€™impacte de la Covid-19 i el principal perill que ha generat: la liquiditat; lâ€™elaboraciÃ³ dâ€™un pla de tresoreria i de contingÃ¨ncia i uns objectius immediats.\nLa sessiÃ³ serÃ impartida per J3BTRES i comenÃ§arÃ ales 11 hores.\nPer inscriureâ€™s cal enviar un correu electrÃ²nic a: patricia.masip@santquirzevalles.cat.\nTrobareu mÃ©s detalls en aquest enllaÃ§.


El Temps a Tarragona: calor i i cel tapat | Diari de Tarragona\nLa previsió meteorològica d'aquest dilluns 25 de maig\nFins a migdia, el cel estarà entre mig i molt ennuvolat al terç oest. A la resta, estarà entre poc o mig ennuvolat, sobretot per núvols alts, tot i que fins a primera hora del matí hi haurà alguns estrats baixos a punts de l'interior. A partir de migdia, minvarà progressivament la nuvolositat al sud del país, però creixeran algunes nuvolades a zones de muntanya del Pirineu, sobretot del sector occidental.\nTemperatura mínima similar o lleugerament més alta. Es mourà entre 7 i 13 ºC al al Pirineu i entre 11 i 16 ºC a la resta tot i que a l'extrem sud serà una mica més alta. La màxima serà semblant o lleugerament més alta. Es mourà entre 21 i 26ºC al Pirineu i entre 24 i 29 a la resta del país.\nFins a primera hora del matí i de nou a la nit, el vent bufarà fluix i de direcció variable. La resta de la jornada s'imposarà el vent fluix o moderat, de components sud i oest a la meitat oest i de components sud i est a la meitat est. A banda, fins a migdia i al final del dia bufarà tramuntana a l'Empordà, fluixa o moderada amb ratxes fortes.\nDe matinada el cel estarà mig ennuvolat a la meitat oest, amb núvols més abundants al terç sud on es mantindran fins al matí. A la resta del país el cel estarà serè o poc ennuvolat, amb el creixent d'algunes nuvolades al Pirineu i Prepirineu a partir del migdia.


Notícies - L'Ajuntament tornarà a presentar les Planes a la llei de barris\nL'Ajuntament tornarà a presentar les Planes a la llei de barris\nel 28/des/06 Marc Texidó Societat PDF\nL'Ajuntament tornarà a presentar les Planes a la propera convocatòria de la llei de barris de la Generalitat. El govern té previst destinar 100 milions d'euros per millorar una quinzena de barris de Catalunya. Les Planes va quedar exclosa dels ajuts del govern en la passada convocatòria.\nLa nova convocatòria de la llei de barris de la Generalitat s'obrirà al gener. L 'Ajuntament ha decidit presentar una vegada més les Planes al concurs, després que quedés exclosa en la convocatòria del 2006.\nLa tinenta d'alcalde de Territori, Mercè Conesa, ha dit que l'Ajuntament treballarà per millorar el projecte.\nEn prinicpi mantenim el projecte, però mirarem de millorar-ho per tal que no sigui rebutjat.\nPel que fa a les xifres econòmiques, la Generalitat té previst destinar 100 milions d'euros en total als 15 barris catalans seleccionats i a més els municipis seleccionats hauran d'aportar un total de 100 milions d'euros més per a la remodelació de les àrees.\nPel que fa a la nostra ciutat, una de les principals actuacions que es farien és la urbanització del districte de les Planes.\nMercè Conesa explica en què consisteix el projecte que es presentarà.\nL'ojectiu és obtenir recursos per urbanitzar el barri, millorar aspectes de qualitat de vida.\nTots els grups polítics amb representació a l'Ajuntament han sol·licitat que l'equip de govern presenti les Planes a la llei de barris. En darreres ocasions, diferents barris del Vallès com el Pinar, de Rubí o el Parc Fluvial del Riu Ripoll de Sabadell han estat escollits d'entre totes les sol·licituds.


El músic d'origen kurd, Ashti Abdo, presenta el seu projecte 'Beja' sobre la guerra, aquest divendres, 2 de desembre, a Sa Nostra Sala d’Eivissa. Serà a les 20.30h. La música dels kurds i les històries de la guerra a Síria ompliran Sa Nostra Sala, també amb cançons tradicionals del Kurdistan.\nD'origen kurd, Ashti Abdo va néixer a Afrin (1982), una localitat molt propera a Alep, la ciutat màrtir de la devastadora guerra civil que està patint Síria.\nMultiinstrumentista, s'ha donat a conèixer com a solista amb el saz, un instrument de corda típic del seu país.\nBeja, una història\nEmigrat a Itàlia, des de l'any 2015 presenta el seu treball 'Beja: la música, el relat, la guerra', una personal transposició a la música de l'experiència personal del conflicte. 'Beja' en kurd vol dir 'explicar una història' i el títol de la seva composició és «fruit de la inspiració rebuda després de tristos vivències com la guerra, la marginació o el conflicte», segons la nota informativa del Consell d'Eivissa.\nEll i la seva família, com molts altres, es van veure obligats a abandonar el seu país. Abdo ha trigat cinc anys a escriure aquesta peça, que interpretarà amb el saz al mateix temps que es projectaran imatges sobre la situació a Síria.\nAshti Abdo interpretarà per als assistents cançons tradicionals del Kurdistan, com 'Cane Cane', que relaten vivències de poble kurd, llegendes de refugiats i, fins i tot, històries d'amor. «A Eivissa explicaré la meva experiència a Síria i al Kurdistan i em farà molt feliç veure un públic atent i interessat en la meva música», ha afirmat l’artista al Diario de Ibiza.\nExposició 'L'Èxode Síria'\nAquest concert forma part de les activitats relacionades amb l'exposició fotogràfica 'L'Èxode Síria', amb fotografies d'Aleix Oriol.\nEl concert se celebrarà el 2 de desembre a les 20.30 hores a Sa Nostra Sala (carrer Aragó, 11, Eivissa).\nTant l'exposició com el concert són una iniciativa del Fons Pitiús de Cooperació, amb la col·laboració del Consell d'Eivissa.\nEmigrat a Itàlia, des de l'any 2015 presenta el seu treball 'Beja: la música, el relat, la guerra', una personal transposició a la música de l'experiència personal del conflicte. 'Beja' en kurd vol dir 'explicar una història'\nLlegeix la crònica en castellà al Diario de Ibiza