8 de octubre de 2020 (17:29 CET)\nEl Saló de Respecte de la Diputació de València acull a l'octubre i novembre l'exposició ‘La festa del 9 d’Octubre’, un recorregut fotogràfic pels quasi 800 anys d'història de la commemoració de l'entrada de Jaume I en terres valencianes. La mostra, que inclou una reproducció de 4,6 per 3,5 metres del retaule del Centenar de la Ploma que exhibix el Victoria & Albert Museum de Londres, podrà visitar-se els caps de setmana d'octubre i novembre de 10 a 14 i de 17 a 20 hores.\nComissariada per Salvador Calabuig, conservador de la OFITEC (Oficina Tècnica de Restauració, Investigació i Difusió del Patrimoni de la Diputació), la mostra inclou instantànies de gran valor històric de fotògrafs valencians del segle passat i el present, des de Luis Vidal a Manuel Molines, passant per Martín Vidal i José Aleixandre, així com imatges de l'Arxiu General i Fotogràfic de la Diputació i altres cedides pel Arxiu Municipal de València, la Biblioteca Valenciana i col·leccions privades.\nEl president de la Diputació, Toni Gaspar, acompanyat per diputades i diputats de la institució, ha realitzat este dimecres eixe viatge en el temps per la història de València que oferix el Saló de Respecte de la corporació provincial al Palau dels Scala, en Plaça Manises. Un recorregut que arranca amb l'entrada del rei Jaume I a València, acompanyat per la reina Violant i la seua cort, un 9 d'octubre de 1238, dies després de la rendició de la ciutat en vespres de Sant Miquel.\nHuit segles d'història d'una commemoració que el Consell de la Ciutat va instituir com a festa en 1338 i que ha passat per diferents etapes i vaivens propis dels períodes de guerra i tensions de cada moment. A la fi del segle XIX, la celebració del 9 d’Octubre va agafar un vol que es mantindria durant el segle XX i fins a l'actualitat.\nLa Diputació recull en imatges les diferents cares de la festa en dècades de convulsió social. La Real Senyera conservada a la Casa de la Ciutat; la muixeranga a les portes de l'ajuntament en vespres de la Guerra Civil; el Baró de Càrcer portant l'espasa de Jaume I en els actes de 1939; la Senyera a Madrid en la desfilada de la victòria Franquista el mateix any; falangistes portant la bandera en la processó de 1945; les manifestacions pro Estatut de 1977; i la presència policial en els anys 80 després de l'agressió a l'alcalde Ricard Pérez Casado en les celebracions del 79.\nUn trajecte replet d'emocions i records que inclou anècdotes com la processó cívica passada per aigua del 94 i el Senyera-mòbil amb caputxó impermeable; i també els actes més recents, com el lliurament de les Altes Distincions de la Generalitat de 2018, amb la presència del president del Govern Pedro Sánchez. Un passeig per la ‘festa’ del 9 d’Octubre que desemboca en el Retaule del Centenar de la Ploma, la peça clau de l'exposició.\n‘La festa del 9 d’Octubre’ és un retrat de la societat valenciana en els seus prop de 800 anys d'història. La commemoració de l'entrada de Jaume I a la ciutat es va instituir com a festa un segle després i, des d’eixe moment, s'ha celebrat l'efemèride amb regularitat, al principi amb especial rellevància en els centenaris i des de mitjan Segle XIX amb un caràcter més reivindicatiu, sense renunciar al component festiu.\nLes primeres processons transcorrien des de la Catedral fins a l'Església de Sant Jordi, seu dels ‘Ballesters del Centenar de la Ploma’, i estaven presidides per la Senyera Real i la relíquia de Sant Jordi. Els ‘Ballesters’ eren 100 persones de diferents estrats socials, entre les quals hi havia nobles, comerciants i classes mitjanes i baixes, que custodiaven el senyal d'identitat de les valencianes i valencians.\nEn l'arrancada del segle XVIII, la Guerra de Successió va amagar la Senyera i la va substituir per la bandera de les proclamacions, que enaltia l'escut borbònic sobre un immaculat fons blanc. Anys després, en el V centenari del 9 d’Octubre, la Mesquita Major es va consagrar com a Catedral, origen del tradicional Tedeum que acompanya els actes eclesiàstics del Dia de la Comunitat.\nAmb l'arribada de la Renaixença, la festa va començar a prendre un altre caràcter amb la burgesia buscant els seus arrels nacionals, la llengua pròpia, els costums. Les celebracions van adoptar un to més reivindicatiu, germen del que és hui, i es va alçar la icònica estàtua del rei Jaume I al Parterre, lloc de trobada de la societat civil valenciana encara en l'actualitat amb motiu del seu dia gran.\nEn ple segle XX, la festa va continuar sent reflex de l'evolució social, primer amb la reivindicació de l'Estatut d'Autonomia durant la República i més tard amb la imaginària falangista després de la victòria franquista en la Guerra Civil. Una imaginària que es va anar suavitzant en les dècades de trànsit cap a la democràcia, donant cabuda en els actes festius a sectors no afins al Règim.\nI així arribem a les urnes i a un nou temps en el qual totes les forces polítiques tornaven a ser visibles en els actes públics i per descomptat en la festa. Va apareixer amb força la batalla dels símbols, la tensió policial en la processó cívica i l'eclosió definitiva de l'anhel de l'Estatut, fins que els anys 90 van portar de nou la tranquil·litat i van donar protagonisme a la pirotècnia, la música i la cultura en la festa de totes i tots els valencians.\nEls fragments fotogràfics de huit segles d'història del poble valencià queden a la disposició de la ciutadania, amb entrada gratuïta en la seu central de la Diputació en Plaza Manises, a partir d'este cap de setmana en horari de 10 a 14 i de 17 a 20 hores.


Entre tu i joAjuntament de L'Hospitalet\nUna aposta per la co-creació\ndel 16 al 29 de gener\nEl projecte Entre tu i jo ha posat en contacte els participants del SusoEspai amb 14 artistes de diferents disciplines, coordinats per Urban Galley. Els participants, en grups de set, han treballat amb un artista, dialogant sobre l’art i la creació, per intercanviar experiències i fomentar el treball en grup.\nS’ha fet conjuntament una obra pictòrica a 16 mans tot compartint vivències artístiques. El treball creatiu en grup deixa al marge els personalismes i genera consciència col•lectiva.\nL’artista rep una tela en blanc, de grans dimensions, perquè la comenci i hi treballi plàsticament com vulgui. Un cop retornada, el grup de 7 persones l’ha continuat. Quan han acabat la seva intervenció, l’obra ha retornat a l'artista per donar-li el toc final. Ha estat un anar i venir de la tela i un diàleg a base de pinzellades.\nEntre tu i jo és una exposició que aposta per la co-creació, l’art participatiu i lúdic perquè a través del treball creatiu es pot afavorir el procés de trencar barreres i suprimir silencis, buscant alternatives a l’aïllament i la marginació.\nSusoEspai és una associació que vol apropar els museus d’art a l’àmbit de la salut mental mitjançant la pràctica artística. Volem motivar els participants dels nostres tallers fent que l’obra dels artistes els desperti interès i sigui el motor que estimuli l'observació, les ganes d'aprendre i el desenvolupament de la seva pròpia creativitat.\nUrban Gallery es va fundar el 1993 i des d’aleshores promociona l’art de manera contínua. Fou una de les primeres sales d’art que va crear la seva pròpia pàgina web, amb la idea de generar nous espais culturals, fou també pionera en realitzar una exposició virtual simultània i interactiva. Urban Gallery està compromesa amb la difusió dels diferents llenguatges dels seus artistes i facilita l’apropament del públic nacional i internacional.\nInauguració el 17 de gener, a les 17 hores.


REDACCIÓ Barcelona 08/09/2011 13:28\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, ha mantingut avui la tensió amb els dos grans partits espanyols en acusar-los de marginar Catalunya a l'hora de projectar les inversions en infraestructures. Mas ha reclamat avui al pròxim govern espanyol que "aposti" per la futura terminal de contenidors impulsant els accessos al Port de Barcelona "si vol que remunti l'economia espanyola", després de denunciar que anteriors executius "han llençat els diners".\nDurant una visita oficial a les obres de construcció de la nova terminal de contenidors, que s'està aixecant al moll Prat del Port de Barcelona, Mas ha lamentat "el dèficit de comunicacions i infraestructures" de Catalunya, que contrasta amb inversions que governs espanyols, tant del PP com del PSOE, han realitzat sense que, segons el seu parer, fossin prioritàries, com portar la línia d'alta velocitat fins i tot "a llocs per no portar-hi ningú", informa Efe.\n"Si volem que l'economia espanyola remunti ara sí que és necessari apostar per inversions com la de la nova terminal de contenidors", ha assegurat després de subratllar que el govern espanyol no trobarà a tot Espanya cap altra inversió millor en l'àmbit de l'economia productiva. Mas, que ha estat acompanyat per nombroses personalitats i per màxims responsables del grup de Hong Kong Hutchinson, que inverteix més de 500 milions a la terminal, ha destacat que aquesta infraestructura contrasta amb les "notícies sobre l'economia especulativa" que segons el seu parer centren el debat de l'actualitat.


El virus de la Corona i la immunitat social -@RevistaTreball\nEl virus de la Corona i la immunitat social Revisat per Revista Treball a juny 10 . Així com ara s’estudia quin grau d’immunitat tenim, com a societat, davant del coronavirus, potser caldrà analitzar també en quin grau hem facilitat socialment Així com ara s’estudia quin grau d’immunitat tenim, com a societat, davant del coronavirus, potser caldrà analitzar també en quin grau hem facilitat socialment Rating: 0\nEsteu aquí: Home » Actualitat » El virus de la Corona i la immunitat social\nAixí com ara s’estudia quin grau d’immunitat tenim, com a societat, davant del coronavirus, potser caldrà analitzar també en quin grau hem facilitat socialment la inviolabilitat de la que disposa la Corona davant d’un altre virus: el de la corrupció. I no s’hi val, políticament, recórrer a la resposta fàcil de carregar-li el mort al ‘règim del 78’. Ni tampoc conformar-se, jurídicament, amb la relectura de l’article 56.3 de la Constitució, que és el que diu que “la persona del Rei és inviolable i no està subjecte a responsabilitat”.\nPosats a rellegir articles textualment, l’article 56.3 no només entra en flagrant contradicció amb l’article 14, que és el que proclama que “els espanyols són iguals davant la llei, sense que pugui prevaler cap discriminació per raó de naixença, raça, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social”. El mateix article 56.3 té una abstrusa i contradictòria segona part –“els seus actes seran sempre subjectes a referendament en la forma establerta en l’article 64”- que acaba derivant la responsabilitat “dels actes del Rei” a “les persones que els referendin”, i que són sempre “el president del Govern i, en el seu cas, els ministres competents”. Ho especifiquen així els dos punts de l’article 64 de la Constitució.\nSi els actes de Joan Carles de Borbó com a comissionista del tren d’alta velocitat a la Meca o de tantes altres operacions econòmiques, polítiques o personals en qualitat de cap de l’Estat són també responsabilitat dels successius governs espanyols ja ho dirimiran jurídicament (o no) uns alts tribunals prou desacreditats. Però del que no hi ha dubte, política i socialment parlant, és que la inviolabilitat que el rei Joan Carles de Borbó i la seva família han tingut davant de la corrupció és responsabilitat no ja de tots els governs de la Monarquia parlamentària, sinó del conjunt de la societat espanyola. Inclosa la catalana.\nAixò és així en diferents graus i ni que sigui per haver tolerat fins ara la corrupció borbònica. De la mateixa manera que, convé no oblidar-ho, s’han tolerat massa casos de corrupció associats a d’altres noms o cognoms: Filesa, Naseiro, Púnica, EROs, Palau, 3%… O és només casualitat i ha de ser objecte de magnanimitat o tolerància, respectivament, que justament ara un corrupte condemnat com Fèlix Millet demani l’indult o que els 90 anys d’un Jordi Pujol confés i processat per corrupció l’hagin celebrat, alguns, com si la corrupció no afectés el seu llegat històric? El llegat personal i el de Convergència Democràtica de Catalunya que, avui en vies de liquidació concursal justament per sentència ferma per finançament il·legal del partit, encara segueix governant a la Generalitat, amb el nom canviat i en coalició amb ERC.\nLa història ho jutjarà, però el periodisme es pot avançar. I quan els dos oficis col·laboren és més fàcil que l’encertin. Ho proven els 20.000 exemplars esgotats de la revista ‘Sàpiens’ d’aquest juny que, encara mig confinats i quan gairebé ningú compra ja premsa de paper, han forçat a reimprimir-ne 10.000 més per abastir la demanda als quioscos. Més enllà d’una portada provocadora, ‘Sàpiens’ inclou un reportatge divulgatiu d’Arnau Cònsul sobre els 300 anys de corrupció dels Borbons que està avalat pel rigor dels historiadors de la Universitat de Barcelona Àngel Casals i Joan Villarroya. Potser per això, i perquè els temps estan canviant, la revista no ha estat segrestada com sí ho va ser no fa tant, el 2007, i per ordre d’un jutge de l’Audiència Nacional, ‘El Jueves’ que duia en portada una caricatura de connotació sexual i amb al·lusió a la poca feina de l’aleshores príncep d’Astúries i avui rei Felip VI.\nAquest i altres tractaments més periodístics que històrics sobre els Borbons potser pressionin una majoria del Congrés de Diputats perquè finalment accepti investigar políticament la corrupció de la Monarquia. I qui sap si, tot plegat, al final ens acaba portant no ja a un ‘momentum’ destituent i republicà com el d’abril de 1931, sinó a un escenari constituent i refrendari com el que el juny de 1946 va proclamar també la República a Itàlia. En tot cas, els contextos històrics no són comparables.\nEl que sí mereix comparació és el tractament periodístic i el grau d’inviolabilitat social que la Monarquia té ara en relació a fa uns anys. I és sensiblement diferent. Certament, i des de que el CIS va deixar de preguntar-ho als anys 80, perquè segurament la resposta no agradava, no ho posa fàcil la falta d’una sèrie demoscòpica fiable sobre el grau d’acceptació i consens social que la Corona ha tingut els darrers 40 anys a Espanya. A falta d’enquestes i dades sociològiques, massa sovint ha calgut tirar de la premsa rosa o dels xiulets en un estadi per intuir per on anava la cosa. I, molt de tant en tant, ha calgut saber llegir entre línies, en llengua estrangera o en algun llibre gairebé clandestí allò que ara tothom diu que era ‘vox populi’.\nFa gairebé 20 anys que Patricia Sverlo, pseudònim de la periodista gallega Rebeca Quintans, va publicar la seva biografia no autoritzada de Joan Carles de Borbó ‘Un rei cop per cop’. La premsa de l’època va silenciar l’obra, editada per Pepe Rei sota el segell Ardi Beltza, que seria tancat, i després sota el de Kale Gorria. Només petites heroïcitats de suplement cultural com la que va protagonitzar l’historiador Andreu Mayayo a ‘El Periódico’, el 28 de març del 2003, van trencar el silenci tot informant de que el llibre de Sverlo havia venut més de 50.000 exemplars i de que la biografia no autoritzada subratllava “la connivència del Rei amb el 23-F i el vinculava amb el ‘pelotazo’ dels 80 a través del seu testaferro i amic Manuel Prado y Colón de Carvajal i les seves amistats perilloses amb José María Ruiz Mateos, Javier de la Rosa i Mario Conde”.\nSi aquella peça, titulada ‘Amo del seu silenci’ i il·lustrada amb un siluetejat conjunt de Franco i Joan Carles de Borbó, va passar els filtres de la inviolabilitat social i periodística que blindaven la Monarquia va ser per un gest audaç: els responsables del suplement cultural de ‘El Periódico’ van aixoplugar-la sota el titular gros ‘El rei que va apostar per la democràcia’, que encapçalava dues pàgines dedicades a la flamant biografia en que l’hispanista anglès Paul Preston retratava Joan Carles I com a pilot de la transició i heroi del 23-F. El mateix Preston que, 17 anys després, corregeix el tret i al seu darrer llibre ‘Un poble traït. Corrupció, incompetència política i divisió social. Espanya des del 1874 fins a l’actualitat’ és implacable amb el sistema borbònic i amb una transició de la que diu que “va ser una gran fita” però, alhora, “només un primer pas tímid” perquè “no va contribuir en absolut a eradicar les pràctiques corruptes heretades del règim franquista i dels seus predecessors”.\nTambé va caldre certa audàcia, el setembre de 1997, poc abans del casament de la Infanta Cristina de Borbó amb Iñaki Urdangarín, per trencar la impunitat social i la censura que durant dècades han cobert la Monarquia. El motiu va ser una denúncia anònima a la FAVB i a la seva revista ‘Carrer’, per part d’una desconeguda comissió anticorrupció, de que l’aleshores nuvi i jugador del Barça d’handbol i avui encara marit convicte per corrupció, devia més de mig milió de pessetes en multes i impostos impagats a Barcelona des de feia quatre anys i que l’Ajuntament no li havia reclamat. Una setmana va estar bloquejada la notícia a ‘El Periódico’. I no per falta de contrast, ja que el periodista que simultanejava feines a ‘Carrer’ i al diari havia confirmat per dues fonts municipals l’autenticitat de l’expedient de multes.\nEl que passava és que la Casa Reial era inviolable. I només quan la periodista Gemma Nierga, alertada per un col·laborador de ‘La Ventana’ que n’estava al cas, va gosar mencionar aquella denúncia anònima en antena de la SER, a ‘El Periódico’ van accedir, aleshores sí, a publicar la notícia. La direcció del diari va pressionar el periodista perquè no la signés sota l’argument de que significar-se d’aquella manera hipotecava el seu futur professional. Aconsellat per Josep Maria Huertas, el periodista sí va signar. Però va haver d’acceptar que la redactora especialitzada en Casa Reial que va editar la informació canviés el títol original pel definitiu: “Urdangarín paga mig milió en multes i impostos acumulats des de 1993”. I l’anècdota no acaba aquí, perquè mesos després l’Ajuntament de Barcelona, prèvia investigació interna sobre el responsable de la denúncia anticorrupció, va expedientar i acomiadar un treballador.\nÉs de suposar que avui ja no passaria el mateix. Perquè la corrupció borbònica ha gaudit fins fa poc d’una impunitat social i una censura periodística que ara, sortosament, ja són un mirall trencat. El que està per veure és si, a banda de la impunitat, s’ha perdut també la immunitat de grup que la societat espanyola ha donat durant 40 anys a la Monarquia. A punt de perdre-la devia estar el 2014 quan, tot i les disculpes per la cacera de Botswana de dos anys abans, el 2 de juny Joan Carles I va anunciar per sorpresa l’abdicació en el seu fill que es va fer efectiva, per via exprés, el 19 d’aquell mateix mes.\nA Catalunya sembla evident, si més no des del discurs d’infaust record que Felip VI va fer el 3 d’octubre del 2017, que la immunitat social ja no existeix. El nou rei va perdre l’oportunitat de fer una jugada d’autolegitimació similar a la del seu pare durant la transició i el 23-F. Però el conjunt d’Espanya segueix tenint l’elefant de la Monarquia enmig de l’habitació i ara, a més, també a les portes del Tribunal Suprem. I en mitjans de comunicació, d’aquí i de fora, que no són només la premsa rosa. La pandèmia del coronavirus només ha despistat momentàniament de l’altre virus, el de la corrupció de la Corona. Està per veure que hi hagi vacuna.


Medicina Natural Archives - Pàgina 4 de 5 - Centre de Medicina Integral - Dr. Jordi Forés - Andorra - Barcelona - Manresa\nEl terme no científic "superaliment" s'atribueix a productes alimentaris bàsics de contingut excepcional en vitamines, proteïnes, minerals i antioxidants. Els superaliments, són la panacea dietètica, un negoci de moda o simplement productes saludables ? Per aclarir aquestes qüestions cal reflexionar sobre diversos aspectes: - Gairebé tots els superaliments que es coneixen des de fa poc [...]\nSucs Detox, font de salut, bellesa i benestar!\nEls sucs DETOX són coneguts pels seus efectes depuratius, oxigenadors de la sang, lliutadors contra els radicals lliures i estimuladors del sistema immunològic: són bombes de salut i energia. En una anterior publicació "Dieta de desintoxicació alimentària" us vam proposar un suc senzill per començar, ara anem a fer un pas endavant amb aquest Suc verd [...]\nPer Dr. Jordi Forés|2016-05-25T10:39:12+00:00maig 25th, 2016|Categories: Medicina Natural, Menjar sà, Natural, Nutrició, Nutrició Natural|0 Comentaris


Vent d Cabylia: Preguntes per a un país. IX Seminari Valencianista del Tirant\nPreguntes per a un país. IX Seminari Valencianista del Tirant\nUna nova edició del Seminari Valencianista del Tirant, la del 2015, es va celebrar ara fa unes setmanes\nParlar d'uns actes que van tindre lloc fa un parell de mesos, i que afecten bàsicament assumptes polítics, és arriscat, sobretot hui en dia, en estes setmanes sorprenents de moviments mediàtics i modes efímeres, en què les coses canvien a un ritme accelerat. No obstant això, no volia deixar de parlar del IX Seminari Valencianista de l'Associació Cívica Valenciana Tirant lo Blanc, que es va celebrar entre el 10 i el 26 de febrer passats, del qual vaig tindre l'honor, el plaer i el goig de ser director. Quan m'ho van proposar Ferran Puchades i Pere Fuset, secretari general i director de projectes de l'esmentada entitat, no ho vaig dubtar: "seminari" i "valencianista" em són mots ben volguts. I, seguint les seues orientacions i de manera mancomunada, vam parir -amb respecte per a les mares- una sèrie de trobades que tractaren sobre diversos temes entorn d'una pregunta central: "en quin estat de construcció es troba el nostre país?".\nNo debades el títol global del seminari va ser "Preguntes per a un país" i els afers debatuts tocaren els següents temes: la possibilitat de tindre uns mitjans de comunicació amb visió de país (de país valencià, evidentment) (amb Isabel Olmos, de Levante-EMV, i Ignasi Muñoz, de Catalunya Ràdio al territori valencià), l'estat de la xarxa d'organitzacions valencianistes (amb Toni Gisbert, d'Acció Cultural del País Valencià, Laura Peris, del Bloc d'Estudiants Agermanats, i Francesc Felipe, d'Escola Valenciania), el futur de la llengua valenciana (amb Verònica Cantó, de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, i Alfons Esteve, de la Universitat de València), les Falles com a espai de valencianisme (amb Gil-Manuel Hernández, de l'Associació d'Estudis Fallers, i Xavier Serra, de Malalt de Falles), la presentació del text Valors per a un republicanisme cívic valencià (amb l'autor Joan Alfred Martínez, de la Universitat de València, i Agustí Colomer, de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua) i el debat de propostes entre els candidats -o més que probables candidats- a la Presidència de la Generalitat Valenciana de Compromís i Podem (amb Mònica Oltra i Antonio Montiel).\nEn ser durant les darreres setmanes que encara anava i venia a Oxford, només vaig poder assistir a dos sessions, la primera i la darrera, per la qual cosa em vaig perdre la resta sobre organitzacions valencianistes, llengua, Falles i republicanisme cívic, però de ben segur que la informació proporcionada i els debats posteriors foren ben enriquidors. Així es comprova, per exemple, en la xarrada sobre Falles que Xavi Serra va tindre la bona pensada d'enregistrar, de manera que es pot vore i escoltar en el seu recomanable canal de youtube. Com hi podeu comprovar, Gil-Manuel Hernández va fer un repàs històric de la festa, tot indicant que durant el primer terç del segle XX les Falles van ser un dels mitjans d'expressió i de litúrgia civil del primer valencianisme polític (republicà, regionalista o nacionalista), però el franquisme va arrasar amb tot allò i la va convertir en una celebració conservadora, "totalitària", monolítica i dogmàtica, de manera que el progressisme de la Transició li va girar totalment l'esquena. En l'actualitat, però, el valencianisme postfusterià tracta de recuperar la festa amb models alternatius o innovadors, de forma que, en efecte, les Falles comencen a ser un espai per al valencianisme més conscienciat. En eixe sentit, Xavi Serra va recordar en primer lloc la pluralitat de les Falles arreu del país (Borriana, Torrent, Gandia, Dénia, etc.) i l'existència de nombroses comissions valencianistes en la mateixa ciutat de València, i, sobretot, va fer una crida per a baixar al carrer i participar en les Falles, el primer moviment associatiu dels valencians, i parlar de cara a cara amb els fallers com a única manera de fer-les més valencianistes.\nQuant a les altres dos sessions, en la dedicada als mitjans de comunicació, un element cabdal en la construcció de qualsevol país, vaig tindre la sort de moderar la taula en què estaven Isabel Olmos, d'un mitjà privat de la província de València, i Natxo Muñoz, d'un mitjà públic català. Una de les principals conclusions, al remat, va ser que, com en tants altres àmbits, amb voluntat política i una miqueta de finançament públic tenim els instruments -tècnics i de base social- per a construir un sector amb visió de país que evidencie les potencialitats del valencianisme per a millorar la nostra societat i induïsca altres sectors del món privat a sumar-se a eixe carro. Per a això, evidentment, serà necessari un canvi polític profund, de la qual cosa es va parlar a bastament en la darrera sessió del seminari, que va esdevindre la primera trobada pública entre Mònica Oltra i Antonio Montiel, de manera que va generar tot un reguitzell de notícies sobre les propostes d'una i de l'altre. En este cas va ser la mateixa organització qui va gravar l'acte, que va durar vora dos hores, amb una intensa participació del públic.\nEntre el valencianisme polític hi havia prou d'expectació, ja que era una de les primeres voltes en què s'escoltaria al líder valencià de Podem explicar les seues propostes. I la veritat és que, almenys des del meu punt de vista, va decebre, amb un discurs travat, que sonava a vell -un fet sorprenent en un partit com Podem- i del qual no se'n podien extraure moltes conclusions. Mònica Oltra, d'altra banda, estigué aquell dia en un especial estat de gràcia i va fer un discurs inicial molt potent i intel·ligent, tractant d'establir les bases del multipartidisme progressista que aspira a governar el país d'ací a unes setmanes. Llàstima que precisament sense mitjans de comunicació propis la veu i els missatges d'estos i altres líders, com Ignacio Blanco, Ximo Puig o Carolina Punset, ho tindran molt difícil per a arribar majoritàriament a la societat valenciana, bona part de la qual estarà més guiada pels debats de La Sexta o de Telecinco en clau espanyola que per les persones i les propostes dels partits d'ací. El IX Seminari Valencianista de l'Associació Cívica Tirant lo Blanc va ser, en tot cas, un intent de lluitar contra eixa falta de vertebració valenciana i construir el país que molts pensem que pot millorar les nostres vides. L'any que ve segur que n'hi haurà un desé, i vorem amb quin canvi polític!\nPostejat per Vent d Cabylia a les 09:09\nVent d Cabylia. Històries de la història dels vale...\nMapes del territori valencià (II)\nPreguntes per a un país. IX Seminari Valencianista...\nMossén Bramit Morera, Víctimas Civiles i Maria Arnal\nLes banderes dels valencians i dels valencianistes...


El Govern constata que hi ha reobertura perquè l'Estat no dona ajudes als sectors afectats\nbar, barra, restriccions, tancament\nPrimer pla dels tamborets sobre la barra d'un bar.\nComella alerta que una tercera onada amb la situació actual de les UCI podria provocar un desbordament del sistema\nActualitzada 26/11/2020 a les 15:49\nEl conseller d'Interior, Miquel Sàmper, ha constatat aquest dijous que el Govern ha fet el pla de reobertura perquè l'estat espanyol no està fent arribar els recursos «necessaris» per mantenir econòmicament el tancament d'alguns sectors. Com a exemple, tant ell com la consellera de Salut, Alba Vergés, han citat exemples d'altres països, com Alemanya o França, on s'ha pagat un percentatge de la facturació de la restauració. Davant d'això, Vergés ha demanat al govern espanyol «implicació» perquè la ciutadania pugui gestionar l'epidèmia quan aquesta afecta «directament» la seva activitat econòmica. El director del CatSalut, Adrià Comella, ha alertat que amb la situació actual de les UCI una tercera onada podria portar a un «desbordament».\nVergés ha reclamat la implicació «de tots» i ha recordat que hi ha persones que han vist reduïda la seva activitat o que han tancat la persiana del seu negoci moltes setmanes. «Necessiten tenir la certesa que hi ha ajudes d'Estat», ha dit, criticant que l'estat espanyol és «l'únic» que no surt amb les ajudes «corresponents» per a les persones i les activitats econòmiques. «La gent ha respost sempre i hem demanat esforços importants», ha assegurat.\nPla de reobertura i festes de Nadal\nTant la consellera de Salut com el d'Interior han reiterat que passar d'un tram a un altre -dels fixats en el pla de reobertura- dependrà en tot moment de les dades sobre com evoluciona l'epidèmia.\nLa millor manera de prosseguir, ha insistit Vergés, és «complir les mesures, desenvolupar el pla de reobertura en el seu temps i amb rigor».\nAl seu torn, Comella, ha posat èmfasi en què la desescalada o reobertura d'alguns sectors després de doblegar la corba a la segona onada no té res a veure amb la desescalada que es va iniciar a l'estiu després de la primera onada.\n«El 23 de juny teníem 60 ingressats, el 23 novembre en teníem 509», ha dit en relació als ingressats a les UCI per coronavirus. Actualment, ha afegit, hi ha de mitjana 20 ingressos diaris, més del doble que durant la primera desescalada, quan el ritme eren 7 o 8 ingressos al dia.\n«Per això demanem moltíssima precaució amb la gestió de les nostres vides i relacions», ha afirmat el director del CatSalut, que ha avisat que s'entra en l'etapa de la malaltia «més delicada i de major risc», amb molts recursos sanitaris abocats a tractar pacients de covid, l'arribada del fred i unes festes de Nadal que poden suposar «terreny abonat» per al virus.\nSobre les festes nadalenques, ha advertit que «hi haurà transmissió» i en algunes de les transmissions acabaran persones ingressades en llits de crítics i algunes perdran la vida.\n«Una bona causa, que és compartir una estona amb els amics i la família, davant d'una malaltia epidèmica pot acabar en una tragèdia», ha reflexionat.\nPer tot plegat, ha fet una crida a «respectar el temps» de l'epidèmia i no voler «córrer» i ha recordat que tard o d'hora hi haurà vacuna i immunització.\nTambé sobre el Nadal n'ha parlat Vergés, que ha assenyalat que «la millor manera de protegir-lo» és ser ara «molt estrictes» amb el compliment de les mesures i recomanacions.\nSegons ha explicat, el més important és «no barrejar bombolles», més que el límit de persones reunides, i «sobretot» no encadenar-les, per exemple, amb trobades familiars amb diferents grups el 24, 25, 26 de desembre, cap d'any i Reis.\nD'altra banda, el Govern ha tancat per ara la porta a fer cap modificació en les restriccions vigents de cara el pont de desembre en cap sentit, ni per flexibilitzar-les ni per endurir-les tenint en compte que el 8, que és festiu, és un dia entre setmana.\nTanmateix, Sàmper ha puntualitzat que s'estudiarà endurir-les si es donessin unes dades que fessin pensar que «probablement s'hauria d'impedir la mobilitat». «A dia d'avui no se n'ha parlat, està vigent la mesura que tenim i si les circumstàncies o les dades varien de forma negativa el Procicat ho treballarà.\nPer la seva banda, el subdirector de Programes de Protecció Civil, Sergio Delgado, ha demanat mirar-ho amb una altra perspectiva. «No hem de pensar que hi ha un pont, hem de pensar que hi ha una pandèmia i que hi ha uns tempos a seguir», ha conclòs.\nMés de 43.000 denúncies en un mes\nSegons ha detallat Sàmper, entre el 16 d'octubre i el 25 de novembre, els Mossos i les policies locals han fet 43.210 denúncies a persones i 682 a locals i han fet 84.577 identificacions per incompliment de restriccions.\nConcretament, la nit passada, s'han fet 87 denúncies a persones per saltar-se el toc de queda i no s'ha hagut de tancar cap local.\nTambé ha alertat que mentre l'activitat delictiva es manté molt per sota respecte altres períodes, les estafes pugen un 25,5%. «Molta alerta a les transaccions electròniques», ha demanat.\nEn relació a la restauració, el conseller ha remarcat que «la percepció global» és de compliment de les mesures d'aforament i distància i ha atribuït els la majoria d'incompliments detectats des de la reobertura a «manca de coneixement» si bé també ha parlat de «picaresca» en algun cas.\nLa Guàrdia Urbana reanimen un home a la plaça d...\nComenta el contingut : El Govern constata que hi ha reobertura perquè l'Estat no dona ajudes als sectors afectats


La Diputació reconeixerà la innovació de les empreses ceràmiques amb la quarta edició del Premi Som Ceràmica\n3:11 am - Wednesday, 12 August 2020\nLa Diputació de Castelló consolida el seu reconeixement a la innovació que apliquen als seus productes les empreses ceràmiques de la província en els usos urbans garantint ja la quarta edició del Premi Som Ceràmica per a l’edició 2020 de Cevisama. Així ho constata la signatura del conveni de col·laboració que articula aquests reconeixements entre la Diputació de Castelló, l’Associació d’Investigació de les Indústries Ceràmiques (ITC), de l’Associació Espanyola de Tècnics Ceràmics (ATC) i la Societat Espanyola de Ceràmica i Vidre (SECV). Una signatura que ha liderat el president provincial, Javier Moliner, en Cevisama.\n“Aquests premis són una de les potes de tot el pla estratègic amb el qual pretenem ajudar el sector ceràmic, en aquest cas premiant la innovació dels productes ceràmics que els converteixen en el millor material per al revestiment urbà. Estem decidits a aconseguir que la ceràmica de la província no solament estiga present en les llars de tot el món, sinó també als carrers i places de ciutats de tot el món, i a aqueix objectiu es dirigeix aquest reconeixement i bona part de les actuacions que realitza la Diputació de la mà dels professionals i tècnics de la província”.\nCom a part d’aquest reconeixement l’edició del qual 2019 es va entregar fa a penes uns dies a l’empresa Exagres, la Diputació també promocionarà els productes i les tecnologies guanyadores entre els principals prescriptors de l’obra pública, per a potenciar l’ús de ceràmica en els nous projectes.\nPer a això, aquest premi pretén incentivar la investigació i el desenvolupament de nous productes que siguen aplicable per a l’interés públic involucrant des del principi als agents i institucions claus del sector ceràmic provincial que ja han participat en el disseny i creació d’aquest.\nSuport al clúster ceràmic provincial\nLa consolidació del Premi Som Ceràmica mèrit a la Innovació del Producte Ceràmic en Aplicacions Urbanes es contextualitza en el continu suport i reconeixement de la Diputació al sector industrial més important de la província.\nAixí, el Govern Provincial promou l’ús urbà de ceràmica a través del Pla Ceràmic de Regeneració Urbana Som Ceràmica, manté el seu projecte SOLCONCER sobre noves aplicacions de la ceràmica i els avantatges de l’ús d’aquesta enfront d’altres solucions constructives existents en el mercat així com el projecte VIGILANCER, creat amb l’objectiu de millorar la competitivitat del sector ceràmic, dotant-lo d’una potent eina de vigilància competitiva. Això a més de la seua col·laboració amb Qualicer, amb el CICA de l’Alcora i l’Associació de Tècnics Ceràmics (ATC).\nPrevious articleEls veïns afectats s’oposen a la construcció d’un nou Edifici 167 en tres nous guetos a Almassora\nNext articleCastelló exposa davant d’Hisenda la superació del 70% de la gestió de fons europeus\nEl PP demana ajudes per als hostalers de València\nCritiquen que Ribó no haja reduït els impostos ni suspés les taxes dels comerciants i empresaris locals.\nXàbia obri este divendres el termini per a sol·licitar les ajudes directes a autònoms i mutualistes\nLes sol·licituds poden presentar-se de manera telemàtica (es necessita signatura electrònica avançada) a partir del 7 d'agost a les 9 hores i durant 10 dies hàbils a través de la web www.ajxabia.com


14 | Març | 2022 | Assemblea Nacional Catalana - VALLÈS OCCIDENTAL\nDaily Archives: 14 Març 2022\nmarç 14 2022\nL’Assemblea Nacional Catalana de Matadepera celebra amb èxit el seu 10è aniversari\nEl març de 2012, 11 persones van fundar a Matadepera la territorial de l’Assemblea Nacional Catalana. Al llarg d’aquests anys aquest grup ha anat creixent fins a arribar als 304 membres actuals.\nPerò encara més important que això, és que la feina feta ens ha dut a un gran increment del pes de l’independentisme al nostre poble: mentre que a Catalunya l’independentisme ha aconseguit la gran fita d’arribar al 52% dels vots, a Matadepera s’ha superat de llarg la mitjana, i la Independència té un suport del 75’27% dels vots.\nEl proppassat 11 de març ha tingut lloc l’acte de celebració al Restaurant Can Vinyers. Es va superar la previsió inicial d’assistents, amb un ambient de victòria i sentiments d’orgull de pertànyer a l’Assemblea Nacional Catalana.\nEs va fer un reconeixement al nucli inicial d’11 persones, i al comerç MIC Sabates per la seva col·laboració desinteressada en moltes campanyes i accions. Així mateix, es va fer un repàs de les fites aconseguides i una projecció de què cal continuar treballant amb constància i determinació.\nVan assistir-hi i prendre la paraula per ordre cronològic els coordinadors i coordinadores d’aquests 10 anys, Miquel Caballé, Núria Garcia, Carme Campanyà, Olga Gonzalez Relats i l’actual coordinador Joan Manau.\nEl pes de la territorial de Matadepera dins el conjunt de l’Assemblea Nacional va ser posat de manifest amb l’assistència a l’acte de totes les persones que han ostentat la presidència de l’ANC, Carme Forcadell, Jordi Sánchez, Agustí Alcoberro i l’actual presidenta Elisenda Paluzie. Totes elles van manifestar orgull d’assemblea i van destacar aquesta organització com l’espai transversal i unitari de l’independentisme català, així com l’organització amb més capacitat de mobilització de la societat catalana, amb una estructura assembleària que en garanteix la màxima democràcia interna i transparència.\nUn 10è aniversari per empènyer amb més força fins a assolir la República Catalana.\nBy nani • Posted in Matadepera, Secretariat\nL’Ajuntament de Matadepera farà Sobirania Fiscal aquest any 2022\nL’Assemblea Nacional Catalana està impulsant la campanya Sobirania Fiscal per tal que les institucions i la ciutadania pagui els impostos a l’Agència Tributària Catalana.\nÉs una competència legal i vigent en l’actual Estatut d’Autonomia. Aquest és un dels aspectes que no va patri retallades pel ribot del Tribunal Constitucional espanyol.\nDisposà d’una agència tributària completament desenvolupada i amb els mitjans necessaris per funcionar és una estructura d’estat essencial i gestionar tots els impostos de Catalunya encara més.\nFa uns mesos el Ple municipal va aprovar una moció votada a favor per Junts per Catalunya, ERC i la CUP, per tal que l’Ajuntament iniciés el procés tècnic per tal de fer efectius els pagaments d’impostos a l’ATC.\nPer això el passat 10 de març Joan Manau com a representant de l’Assemblea Matadepera junt amb Emili Riba com a representant del Consell per la República de Matadepera, que dona suport a aquesta iniciativa, és van reunir amb l’Alcalde de Matadepera i amb la regidora d’Hisenda.\nEls responsables municipals van explicar als representants independentistes que un cop confirmat que pagar a l’ATC és un acte administratiu del tot legal ja havien començat a implementar un nou programa informàtic que modernitzarà tota l’estructura municipal i permetrà exercir la Sobirania Fiscal.\nLa previsió de l’Ajuntament és poder dur a terme el nou procediment abans d’acabar aquest any 2022.\nBy nani • Posted in Comunicats, Matadepera


Ajuntament de Sant Pere de Ribes - SOF | Consell Comarcal del Garraf\nAjuntament de Sant Pere de Ribes - SOF\nDefinició i oferta formativa Info actualitzada 2021-2022\nEl SOF (Servei d'Ocupació i Formació) neix al maig del 2010 amb l’inici de la formació ocupacional i la seva homologació com a centre col·laborador del SOC. Actualment es porten a terme accions dirigides a la formació i els projectes ocupacionals:\nPrograma adreçat a la formació en el camp de l’administració i la gestió d’empreses mitjançant la simulació com a metodologia d’aprenentatge. Obtenció del "Certificat de professionalitat de Gestió d'Activitats Administratives"\nDurada: 820 hores presencials, 80 hores de pràctiques en empreses.\nInici: 25 de gener 2021\nPersones destinatàries: Persones en situació d’atur majors de 16 anys.\nRequisits d’accés: Inscripció al Servei d'Ocupació de Catalunya com a demandant d’ocupació no ocupat(DONO). Cal tenir el Graduat Escolar o l’ESO- en cas contrari cal realitzar una prova de nivell.\nInscripcions: C. Miquel Servet (Aulari Blanc ) 08812 Sant Pere de Ribes. 938 962 301 (Ext. 474) marquezcy@santperederibes.cat\nACTIC (Acreditació de competències de tecnologia de la informació i la comunicació)\nL'Ajuntament de Sant Pere de Ribes és centre col·laborador de la Generalitat de Catalunya per tal de realitzar la prova de competència TIC.\nHorari per a realitzar la prova: de dilluns a divendres a les 9:30 h.\nCal demanar hora i fer la inscripció a través del portal: http://acticweb.gencat.cat\nPersones destinatàries: Persones en actiu i persones en situació d’atur.\nPreu prova: depenent del nivell. Hi ha bonificacions per a famílies nombroses, persones amb discapacitat i exempcions per a persones a l’atur.\nInformació: http://acticweb.gencat.cat i a l’edifici Aulari Blanc a les Roquetes. C. Miquel Servet, 2. 938 962 301\nPrograma formatiu adreçat a joves que no han finalitzat l’ESO, que combina la formació teòrica i pràctica amb un període de pràctiques formatives en empreses.\nDurada: Setembre - Juny\nInici: Nou curs Setembre 2020\nPersones destinatàries: Joves entre 16 i 21 anys sense el GES.\nEspecialitats: Aux. de vendes oficina i atenció al públic / Aux. Hosteleria, cuina i serveis de restaurant i bar.\nInscripció: Aulari Blanc\nInformació: Oficines d’Atenció Ciutadana, Edifici de Can Puig i Aulari Blanc.\nTambé per correu a ocupacio@santperederibes.cat\nGarraf Singular 2020\nGarraf Singular és un projecte comarcal que s’executarà durant l’any 2020 i 2021 que pretén aconseguir la inserció laboral o acadèmica de les persones participants a partir de la millora de la seva ocupabilitat, alhora que contribueix a cobrir la demanda laboral de la comarca en relació a diferents perfils professionalitzats del sector turisme.\nAquest programa s'adreça a joves d’entre 16 i 29 anys que estiguin buscant feina, o vulguin reinserir-se al món educatiu o progressar laboralment en el sector turístic.\nEl projecte Garraf Singular 2020 combina :\n-Orientació i acompanyament laboral durant tot el projecte: assessorament individualitzat, orientació professional i en emprenedoria, informació laboral i acompanyament en la cerca d'ocupació, treball de competències transversals.\n-Formació: Inclou formació professionalitzadora del sector turístic que es complementarà amb un període de pràctiques professionals en empreses i amb possibilitats d’inserció laboral.\nActualment oferim 2 formacions:\n- Màrqueting digital i atenció al client.\n- Reparació de vehicles de mobilitat personal.\nJoves d’entre 16 i 29 anys (amb o sense GESO i també amb titulació superior)\nInscrits/tes a l'Oficina de Treball del SOC, com a Demandants d'Ocupació No Ocupats (DONO) o com a Millora d'Ocupació.\nSer beneficiaris/es del programa de Garantia Juvenil.\nSi estàs interessat/da et pots adreçar a:\nOAC's de Ribes o Roquetes indicant interès en el programa SINGULARS.\nEnviant correu electrònic a ocupacio@santperederibes.cat indicant NOM, COGNOMS, DNI, DATA DE NAIXEMENT I TELÈFON actualitzat on et puguem localitzar.\nPretén millorar l’activitat del sector serveis (hostaleria i sociosanitari), generador principal d’ocupació del territori, mitjançant la cooperació público-privada i possibilitar la inserció sociolaboral de les persones més vulnerables.\nL’objectiu del programa és donar suport a persones majors de 30 anys en situació d’atur, prioritzant les persones aturades de llarga durada que estiguin interessades en orientar i/o continuar desenvolupant el seu objectiu professional en l'àmbit de l'hostaleria en qualsevol de les seves vessants. També joves que han estat a un Programa de Formació e Inserció-Pla de Transició al Treball en l’especialitat d’Aux. D’Hoteleria: cuina i serveis de restauració.\nMés informació: 938 109 290 ocupacio@santperederibes.cat\nL’objectiu del Programa “Ubicat” és dur a terme projectes que desenvolupin actuacions d’orientació, acompanyament a la inserció i suport ocupacional de les persones aturades, inactives, o persones treballadores, preferentment, aquelles que es troben en una situació de precarietat laboral.\n*Actuació d’orientació sociolaboral.\n*Actuació de coneixement de l’entorn productiu, d’acostament a les empreses i de prospecció laboral\n*Recursos per a la capacitació del personal tècnic.\nPer a més informació contacteu amb lorentegn@santperederibes.cat\nprojecte F.R.I.D.A (Formació Recerca i Inserció per a Dones que s'Activen)\nAquest projecte està adreçat, única i exclusivament, al col·lectiu de dones, de per si més castigades per l'atur i amb més problemes per accedir a una feina.\nLes dones presenten taxes més elevades de desocupació que els homes, fet que també es constata al municipi de Sant Pere de Ribes. Aquesta situació de baixa incorporació al mercat laboral, es fa més evident en algunes dones amb especial vulnerabilitat i per tant, més dificultats d'inserció laboral (víctimes de violènsia masclista que pateixen o han patit alguna malaltia greu, tenen alguna diversitat funcional (excepte discapacitat intel·lectual que queden recollides dins del projecte comarcal TIMOL) o amb situació de càrregues familiars que dificulten l'accés a un lloc de treball i per tant contribueixen a tenir més mancances socio-econòmiques) degut a que han de fer front a altres realitats que estan obstaculitzant la seva incorporacióal mercat de treball.\nAquest programa arrenca al juliol de 2020 i finalitza al Desembre de 2021. Durant aquest temps es pretén donar suport i orientació laboral fins a un màxim de 40 dones, amb dificultats per accedir al mercat laboral, proporcionant eines que les ajudin a millorar el seu perfil professional.\nEntre les accions que estan previstes desenvolupar es dissenyarà un itinerari Personal Individual (ipi) per a cadascuna de les participants i se'ls ofreirà sessions de formació per millorar les seves competències personals i professionals.\nAquest és un projecte propi de l'Ajuntament de Sant Pere de Ribes, subvencionat per la Diputació de Barcelona.\nPer a més informació del programa podeu contactar a través de_\nAdreça: Pl. de la Vila 1 - 08810 / Pl. de la Vinya d'en Petaca, 1 - 08812\nTelèfon: 938 967 300\nEmail: oacribes@santperederibes.cat / oaclesroquetes@santperederibes.cat\nHorari: De dilluns a divendres de 8:30 a 14 h.\nDilluns i dimecres de 16 a 19 h. (Ribes)\nDimarts i dijous de 16 a 19 h. (Les Roquetes)\nDel 15 de juliol al 15 de setembre tancat a les tardes.


Ahir vam aprofitar que pujàvem el Quim a Andorra per fer una "excursioneta". Havíem quedat a quarts de vuit al berenador de la Comella, just on surt el camí cap a Prat Primer. El Quim i el Joan havien de marcar un tram de l'UltraTrail d'Andorra fins a Pessons, uns 40 km però per a aquests dos és com fer-los pessigolles als peus. Vam sortir junts i a la primera llaçada ja els vam perdre. La pujada a Prat Primer és de les dures: amunt, amunt, amunt... sense pla fins al refugi de Prat Primer. Evidentment, a aquelles hores no ens vam trobar ningú. No feia gens de calor, més aviat feia fresqueta. A Prat Primer (2.200 m) podríem dir que feia fred i tot.\nVista des de Prat Primer\nArribar al refugi és va fer molt dur i vam pensar en girar cua, ja havíem fet prou exercici. A les 11 h a casa i a fer el gos! Però el cuquet de tenir tot el dia per davant, unes ametlletes miraculoses i haver fet el pitjor ens va fer tirar amunt. I fins a la collada de Prat Primer (2.495 m) vam pujar, envoltats de marmotes.\nCollada de Prat Primer\nLa zona de Prat Primer, Pic Negre i Claror és dels indrets del país on més quantitat de marmotes hi ha. No és estrany, terreny fàcil d'excavar i tranquil·litat relativa. I dic relativa perquè només ens va trencar aquesta pau un grup de motos que circulava impunement pel camp de Claror i baixaven direcció la vall del Madriu. La legislació andorrana ho permet i gent del país i de fora ho sap. Bon país per trinxar a ritme de motor!!\nDes de la collada de Prat Primer la vista és fantàstica, a banda i banda. Per una, el nordoest del país, fins al Pallars.\nA l'altra, les muntanyes frontera amb l'Alt Urgell i la Cerdanya.\nLa vall de Prat Primer, calcària. La vall de Claror, pissarra negre que dóna al lloc un aspecte d'illa volcànica, com molt bé queda definit pel nom dels seus pics (pic Negre de Claror, pic Negre d'Urgell... tot noms urgellencs, diferents des de la vessant andorrana).\nBaixem el David i jo lliscant entre la pissarra esmicolada fins el refugi de Claror, amb més marmotes com a companyes de viatge i alguns ocells d'alta muntanya com el còlit gris o el grasset de muntanya.\nUns excursionistes que hi havien passat la nit ens van dir que el Joan i el Quim feia molta estona que havien tirat avall (sembla que els van despertar i tot). De fet seguíem les banderoles de l'UltraTrail des de Prat Primer i podem assegurar que no té pèrdua el recorregut!\nVall de Perafita i del Madriu (al fons)\nDes de Claror cap a l'estany de la Nou, l'estany més calent d'Andorra i l'únic que no té un origen glacial, sinó subterrani. Amb la seva característica coloració verda i envoltat de pins negres, et demana a crits que t'hi mullis els peus. Però ahir el fred era massa intens.\nDe l'estany de la Nou cap al refugi de Perafita, entre vaques brunes i cavalls pirinencs. Era prou d'hora, encara no les 12h.\nAllà s'obre una esplèndida visió del circ glacial que forma la vall de Perafita i on és fàcil imaginar-se que fa molts anys allò era una cubeta plena de gel. Al fons, la tossa plana de Lles, frontera amb la Cerdanya.\nCapçalera de la vall de Perafita\nDes de Perafita hi ha vàries opcions per baixar cap Escaldes, passar a la vall del Madriu o baixar directament pel camí de Perafita. Aquest no l'havia fet mai i semblava atractiu tirar vall de Perafita avall. El temps que marcava també era atractiu, 1 h fins a Entremesaigües. Però no sé si l'edat no perdona o ja el cansament acumulat, el camí se'ns va fer etern. Pedregós i amb un pendent molt pronunciat, els peus, els quàdriceps i els genolls deien que la baixada potser hauria sigut més agradable per la vall veïna.\nDesprés d'hora i mitja i jurant que mai pujaríem a Perafta per aquella vall vam arribar a Entremesaigües, lloc on les aigües del riu de Perafita i el Madriu ajuntes les aigües.\nHi vam dinar, vam descansar una mica les nostres cames trinxades. De postres, maduixetes i més maduixetes. I a partir d'aquí, un camí força familiar, el de Ràmio. Quants cops l'he fet? Camí empedrat i molt transitat en altres temps pels matxos (mulos) i treballadors que pujaven a la farga del Madriu. Amb vint minuts ja trepitjàvem l'asfalt de la carretera de la Plana. L'inconvenient és que el cotxe era a la Comella, així que l'últim tram el vam fer per carretera, agraint no haver de saltar de pedra en pedra. En total uns 16 km i una 1.400 m de desnivell.\nA les 15 h a la Comella. I no podíem marxar sense fer una foto a un dels cartells de Natura en Ruta, la Xarxa de punts viaris d'interès ecoturístic que va encarregar Andorra Turisme. Valen la pena, 14 plafons distribuïts per tot Andorra i d'accés directe amb el cotxe per poder conèixer la diversitat d'hàbitats i la geografia andorrana, tan desconeguts per a molts, tant visitants com autòctons.\nCartellera de Natura en Ruta a la Comella\nGuai l'excursioneta! Tinc agujetas de pensar-hi, quin mal de genolls aquesta baixada!\n16 de juliol de 2011 a les 11:04


Turisme de Subirats | córrer\n24 Mar Correbocs 5\nPublicat a les 11:13h a Esport\nEl próxim diumenge 2 d'abril se celebrarà la cinquena cursa de muntanya Correbocs. La Correbocs és una cursa de muntanya que es pot fer en dues versions, de 16 i 30 km. Com cada any, la primera meitat del circuit serà per als participants que vulguin fer la cursa curta, 16 km i 1600 m de desnivell acumulat. La cursa engloba els municipis de Subirats, Olesa, Cervello, Corbera i Gelida, sent Subirats el principal protagonista, ja que tant l´inici com el...\n17 Mar III Training Camp de running femení\nPublicat a les 13:27h a Activitats a realitzar, Esport\nEl cap de setmana pròxim, 25 i 26 de març, se celebrarà el III Training Camp de running femení a Subirats. Aquest intensiu dedicat a corredores, i dones esportistes en general, tindrà el centre neuràlgic a la Masia Olivera. A més, hi ha diverses activitats programades per la zona. Dins el programa d'activitats destaquen les ponències impartides per professionals de l'esport i la salut on s'aprendrà a dissenyar els entrenaments o descobrir més sobre nutrició esportiva. Pren importància, sobretot, els entrenaments...\n15 Mar Correbocs 2.0.\nPublicat a les 10:14h a Activitats a realitzar, Esport, Premsa\nCorrebocs 2.0. - La cursa de les muntanyes d’Ordal Les muntanyes d’Ordal seran escenari, el proper 6 d’Abril, de la segona edició de la Cursa de Muntanya Correbocs d’Ordal, una de les 20 competicions que enguany formen part de la II Lliga de Curses de muntanya del Gran Penedès. La Correbocs 2.0 mantindrà els dos recorreguts de la primera edició, de 15 i 31 km, comptant només amb algunes petites variacions del traçat. Es donarà la sortida a les 9h del matí...


MARMOTA - Acors\nÉs un gènere de rosegadors esciuromorfos de la família Sciuridae, coneguts comunament com marmotes,\nEncara que estan estretament emparentades amb els esquirols, les marmotes les superen àmpliament en grandària, i són d’hàbits terrestres. La majoria viuen en zones muntanyoses d’Euràsia i Amèrica del Nord (es troben en els Alps centrals i occidentals, després van ser introduïdes als Pirineus). Estan ben adaptades al fred gràcies als seus cossos rabassuts, dens pèl, orelles reduïdes i gran cua.\nViuen en famílies constituïdes per una parella i les seves cries, en caus que elles mateixes construeixen. Solen pesar 8 kg, mesurar 55 cm, i 18 cm d’alt i viuen al voltant de quinze anys.\nSón herbívors, pel que s’alimenten d’herbes, com ara les gramínies, les baies silvestres, arrels, etc. Quan tenen dos anys, aconsegueixen la seva maduresa sexual. I pel que fa a la seva reproducció, el seu temps de gestació ronda els cinc mesos i el part és d’entre quatre i cinc cries.\nLes marmotes són animals molt sociables que fan servir una gran varietat de sons per comunicar-se entre elles, sobretot quan tracten d’advertir d’un perill. Els seus principals enemics són aus, com ara el corb, el mussol o l’àguila real. Emmagatzemen menjar, i hivernen en els seus caus durant l’hivern al voltant de set mesos.\nMostra dels caus, des de setembre fins a finals d’abril, tots el membres de la família s’amunteguen cos a cos i s’enrotllen en forma de bola dins el cau per minimitzar les perdues de calor, i disminueixen la temperatura corporal i el ritme cardíac.\nFotos de acors.cat® a Coll de Pal i Motllo Park


Publicat en la revista RADAR, del IES Miquel Tarradell. Num.2. 2014.\nCerquem en les tribus urbanes, en els grups d'iguals, alguna disfressa identitària amb la que podem vestir-nos: sóc skeiter, sóc hipster, sóc modern, sóc rasta, sóc alternatiu, sóc nacionalista, sóc fashion, sóc del clan de les dones, sóc del clan dels homes... Si ho aconseguim, llavors, Bingo! Ja sabem qui som, i així ens ho expliquem i els ho expliquem als altres. Sempre portarem aquest uniforme i sempre sabrem on hem d'anar i amb qui... Ens sentim uns triomfadors.\nFormem part d'un grup exclusiu. És exclusiu perquè exclou als altres alhora que ens acull a nosaltres. Però, a quin preu ens acull? La teva música, la teva manera d'expressar-te, de pensar, de relacionar-te, fins i tot la teva biografia queda condicionada per la definició del teu grup. Ser hippy o ser professora significa que s'espera de tu una serie de coses.\nFins i tot ser alumne vol dir que les persones que s'apropin a tu ho faran d'una determinada manera, perquè ja saben d'entrada com ha de ser un alumne, en coneixen la descripció i això els fa sentir segurs. Llavors, et diuen: "Ah, ets una alumna de tal? Dons llavors, segons el diccionari social, ets així i aixà, i per tant, jo estic per dalt o per sota, i t'he de tractar d'aquesta manera i tu m'hauràs de respondre d'aquesta altra".\nAixí és fàcil, perquè t'estalvies l'esforç d'haver de descobrir realment qui tens davant teu. Senzillament entretanques els ulls, com els pintors quan volen fer un traç general, i dius: "més o menys, és així". Doncs hi ha persones que sí s'adapten a aquest llit de Procust, on et tallen les cames o el cap per tal de que encaixis en les mides de la definició, però n'hi a d'altres que ni volen ni poden.\nLlavors, temes com ara: qui sóc? on he d'anar? què he de fer? com he de ser? amb qui he d'estar?, no són fàcils de resoldre. I quan algú et pregunta retòricament: "Qui ets?", esperant que li donis una resposta igualment de retòrica i li diguis, dons sóc un rasta, o com a molt, un rasta intel·lectual o un rasta esportista. Et trobes que no li pots contestar honestament sense abans fer-te un escàner de com et sents aquí i en aquest moment, així que la teva resposta es torna una altra pregunta.\nAixò no agrada, perquè ens diuen que hem de ser resolutius. I com no agrada t'ho fan saber, i et sents una fracassada o un fracassat. Has fracassat perquè no encaixes en un lloc, grup, o descripció, on poder-te identificar. I com no se't pot encasellar, no existeixes. A aquests, normalment se'ls posa l'etiqueta de malalts mentals o marginals, que és una etiqueta com un cul de sac, molt profund i fosc, on van a parar totes aquelles i aquells que és neguen a que els etiquetin d'un altra manera.\nJo tant sols conec una sortida a aquesta condemna: Estudiar, estudiar molt. Estudiar matemàtiques, estudiar ciències, estudiar lletres... aprèn-t'ho tot, quan més millor! Tant sols si entens com es configura el món en el que vius podràs oferir-te una alternativa. Has de saber escriure per tal de poder explicar-te a tu mateix, i has de saber dibuixar per tal de poder representar la teva pròpia imatge. Saber escriure vol dir saber de què escrius, per això és important estudiar tant. Saber dibuixar és saber com et sents, per això és important donar-li un espai de respectuosa acceptació als teus sentiments.\nAquí us deixo aquest escrit i aquest dibuix que he fet, i aquest sóc jo, ara i avui. Demà, serà un altre dia.


L’Ajuntament instal·la noves torres de llum a la zona de vianants de Manacor - CENT PER CENT\nL’Ajuntament instal·la noves torres de llum a la zona de vianants de Manacor\nL’Ajuntament de Manacor instal·la dues noves torres de llum a la plaça Rector Rubí i a la plaça Weyler. Aquestes noves instal·lacions “reforçaran l’enllumenat públic actual” i, a més, “disposaran d’una línia de llums que s’encendrà puntualment quan es realitzin activitats o actes festius en aquesta zona”, ha explicat Joan Sagrera, el regidor de Serveis Generals municipals.\nLa posada en marxa d’aquesta nova instal·lació “permetrà llevar les instal·lacions temporals que cada any s’instal·len a la façana de l’església i al carrer i també millorar la seguretat i la imatge d’aquesta zona”, afegeix el cap de la brigada municipal, Antoni Barceló. De fet és la brigada municipal la que s’encarrega de les tasques d’instal·lació de les noves torres de llum i “tot el material que utilitzam estava en desús però en molt bones condicions, per això la inversió econòmica és pràcticament zero”, explica Joan Sagrera.\n“La nostra intenció és millorar les instal·lacions que tenim, posar-hi ordre i que es puguin fer servir sense que els operaris municipals hagin d’invertir hores i hores de feina habilitant instal·lacions temporals”, apunta Sagrera. “D’aquesta manera la brigada municipal es podrà dedicar amb més intensitat a les feines de manteniment de l’espai públic”, afegeix el regidor de Serveis Generals.\nDes de l’Ajuntament de Manacor també es preveu instal·lar en aquesta zona “un quadre elèctric perquè s’hi puguin endollar equips de so o d’il·luminació en cas que es programin actuacions i activitats a l’aire lliure”, expliquen des de la brigada municipal. D’aquesta manera les arques municipals s’estalviaran haver de llogar grups electrògens per poder alimentar els equipaments tècnics dels concerts i les actuacions.\nprevious post: Els adults de 9Ritme es classifiquen per anar a la final europea que se celebra a París


Ed. Infantil i Primària del 15 al 24 de març.\nEd. Secundària del 17 al 24 de març.\nReviu l'acte del dia de la PAU i la NO VIOLÈNCIA ESCOLAR.\nVols una entrevista o visitar les instal·lacions? Consulta les teves opcions.\nVOLS CONÈIXER EL NOSTRE COL·LEGI?\nVols informació sobre la nostra pedagogia, veure les nostres instal·lacions o resoldre dubtes?\nAra pots demanar la teva visita concertada per veure en viu com treballem al Pare Manyanet de Reus.\nDe 3 a 5 anys. Desenvolupament emocional, neurològic i psicosensoriomotor base de l'aprenentatge dels infants.\nOferim un gran ventall d'activitats extraescolars: esports, idiomes, robòtica, música, esports per pares entre d'altres.\nLa llengua estrangera és molt important en la societat actual, per això en el nostre centre podràs trobar classes extraescolars de molts idiomes.\nPosa't en contacte amb nosaltres en qualsevol moment, per a qualsevol informació omplint el següent formulari.\nCreació de comunitats d'aprenentatge.\nAtenció individualitzada de l'alumne.\nUna metodologia vivencial basada en l'experiència. Ensenyar a fer, fent.\nUna metodologia mediàtica per aprendre a conviure amb els mitjans i les xarxes.\nUna metodologia socialitzadora que els responsabilitzi del treball en grup.\nUna metodologia que situi a l'alumne com a protagonista actiu.\nLa proposta educativa del Centre es basa en la doctrina de l'Església Catòlica, en el patrimoni pedagògic heretat del Pare Manyanet i en la tradició de la Institució amb la voluntat d'oferir un servei a les famílies que desitgen una educació cristiana per als seus fills.\nImplementació de la teoria de las Intel·ligències Múltiples de Howard Gardner.\nTreball del pensament crític i creatiu.\nUtilitzar totes les eines a l'abast per a fer metodologies actives i innovadores.\nL'alumne cal que es senti part activa del procés d'avaluació.\nUna educació que inclogui també una formació de la intel·ligència emocional i comunicativa, espiritual, tutorial, tecnològica i mediàtica, una formació des de i per al canvi metodològic o didàctic, per a obtenir el desenvolupament ple de cada persona\nPregària de cada dia\nActivitats escolars del mes


Notícies - Sant Cugat crearà un Pla Director de la Música Clàssica per posicionar-se com a referent en el sector\nSant Cugat crearà un Pla Director de la Música Clàssica per posicionar-se com a referent en el sector\nConcert de Sant Jordi de l'OSSC al Teatre-Auditori / Foto: Localpres\nel 12/mai/17 Alba Triadó Política PDF\nL'Ajuntament crearà un Pla Director de la Música Clàssica amb l'objectiu de posicionar 'Sant Cugat com a referent d'aquesta disciplina al país'. Això suposarà un increment del pressupost d'aquest àmbit, que serà de 906.000 euros anuals del 2018 al 2021, 280.000 més que enguany. Aquest increment respon a la creació de l'Oficina per la Difusió i la Promoció de la Música Clàssica i a la millora d'alguns equipaments i inversions. L'equip de govern portarà a aprovació inicial al ple d'aquest dilluns aquest pla encarregat al Patronat Municipal d'Educació.\nSegons la tinenta d'alcalde de Cultura, Carmela Fortuny, la guia s'ha elaborat amb el consens dels agents de la música clàssica a Sant Cugat i amb l'ajuda d'institucions i persones expertes en la matèria com el director d'orquestra i compositor Ros Marbà i el mestre Jordi Savall. Es tracta d'un pla, ha insistit Fortuny, que pretén impulsar polítiques per donar suport a la música clàssica a la ciutat.\nVolem aflorar la inversió actual que hi ha en la música clàssica a la ciutat, detectar àrees de millora i concretar activitats.\nFortuny també ha destacat que 'la vitalitat de la música clàssica a la ciutat és molt alta' amb persones que es dediquen a la indústria, les entitats i les escoles, entre d'altres. Per això una de les accions estratègiques del pla és articular i vertebrar aquest sector a la ciutat coordinant els agents protagonistes i fomentant les aliances.\nEl document també convida a potenciar 'la formació musical del conjunt dels santcugatencs per contribuir a la creació de nous públics per a la música clàssica' i a treballar per millorar el progrés social i la qualitat de vida impulsant accions que facin més assequible l'accés a aquesta disciplina. També promourà la creació, producció i difusió d'aquest estil musical a la ciutat.\nEn aquest sentit, Fortuny ha avançat que un dels exemples a seguir en aquesta línia és el projecte de la nova Unió Santcugatenca, que ja inclou el disseny d'una sala preparada per acollir concerts de música clàssica.\nL'alcaldessa, Mercè Conesa, presentarà el 22 de maig a les sis de la tarda el Pla Director de la Música Clàssica al Claustre del Monestir.


--> El Gran Teatre d’Alzira va acollir l’acte de la Gala del 50 Aniversari de la Falla Av. Josep Pau - elseisdoble.com\nEl Gran Teatre d’Alzira va acollir l’acte de la Gala del 50 Aniversari de la Falla Av. Josep Pau\nAbans es va inaugurar una placa ceràmica, obra de Xavier Claur, al número 60 de l’Av. Josep Pau, on la falla va ser fundada el 7 d’abril de 1970\nEl passat dissabte 14 de desembre, a les 19:00 h, va tindre lloc al Gran Teatre de la ciutat d’Alzira, l’acte Gala del 50 Aniversari de la Falla Av. Josep Pau. Abans es va inaugurar una placa ceràmica, obra de Xavier Claur, al número 60 de l’Av. Josep Pau, a l’antic taller de fusteria Marzo, on la falla va ser fundada el 7 d’abril de 1970.\nLa celebració la Gran Teatre va estar carregada d’emotivitat, brillantment conduïda per les falleres Marga Sabater i Núria Alonso, on es va fer un recordatori a tots els fallers de la comissió que han faltat. Posteriorment les Falleres Majors i Presidents presents, d’estos cinquanta anys passats, desfilaren per la passarel·la del Gran Teatre, sent rebuts a l’escenari pels actuals representants: Vicent Jordán (President), Carolina Rosell (Fallera Major), Fran Tudela (President Infantil) i Claudia Blasco (Fallera Major Infantil). El Grup de Teatre de la comissió major que compta amb 8 primers premis a la millor obra en el concurs de la Junta Local Fallera, posà en escena una adaptació de María José Lahoz del poema “Una reunió fallera” del que fora poeta de la comissió en els anys 70, l’alzireny Francisco Peris Presencia.\nL’homenatge de les trenta-quatre comissions alzirenyes, Fallera Major d’Alzira, Alba Carrió, Cort d’Honor, Junta Local Fallera i les paraules del President i l’Alcalde de la ciutat, Diego Gómez, posaren el colofó a les quasi dos hores d’acte que en comentari dels assistents resultà emotiu i molt dinàmic.


Des de primera hora de la tarda els seguidors fan cua a l'Estadi Olímpic per tenir les millors posicions per al concert\nRedacció | dimarts, 18 de juliol del 2017, a les 16.45\nLa gira va començar a Vancouver el 12 de maig passat, i des de llavors U2 no ha parat. Ara arriba a l’Estadi Olímpic, recinte que van omplir i on esgotar entrades en només vuit hores. Es preveu que la llista de cançons dels irlandesos per a aquest dimarts al vespre inclogui temes com ‘Sunday bloody Sunday’, ‘Where the streets have no name’ i ‘Bullet the blue sky’, cançons que han esdevingut clàssics del grup tres dècades després.\nEl concert d’U2 començarà a les 21.30 h, però abans hi haurà l’actuació dels teloners Noel Gallagher’s High Flying Birds. El grup de l’exmembre d’Oasis tocarà a les 19.45 h.\nLa productora de la gira, Live Nation, ha fet un esforç per evitar la revenda i ha habilitat punts de control d’identitat per accedir a l’estadi. Per aquest motiu, recomanen aportar un document d’identificació, com ara el DNI o el passaport, per agilitzar aquest procés. Hi ha els habituals controls de seguretat, i des de primera hora de la tarda els seguidors han començat a fer cua per poder obtenir una bona ubicació al concert.\nL’última vegada que U2 va actuar a Barcelona va ser l’octubre del 2015 amb la gira The Innocence and Experience Tour. Aquella vegada el grup va tocar al Palau Sant Jordi en un total de quatre concerts. Una gira que va marcar molt els fans barcelonins de la banda irlandesa va ser la U2 360º Tour. En aquella ocasió, l’estiu del 2009, l’escenari estava ubicat al Camp Nou, on es van reunir 90.000 espectadors. A més a més, el grup va haver de pagar una multa a l’Ajuntament per excés de soroll durant les proves de so.\n— concerts — Estadi Olímpic Lluís Companys — seguretat\nEntrevista a David Bosch sobre conducció segura\nTemporada revolucionària al Teatre Apolo per convertir-se en un “referent”


EL 2 DE MARÇ ES POSA EN MARXA LA ZONA BLAVA EN ELS CARRERS MÉS CÈNTRICS DE NAVARCLES\nManakles Online :: El Poble :: Notícies\npor Tebi el Dj 05 Mar 2009, 20:40\nEl proper dia 2 de març de 2009 entrarà en funcionament, als llocs indicats, la zona blava. Us recordem que hi haurà una hora i mitja d’aparcament gratuït, motiu pel que s’ha de marcar l’hora d’arribada. Aquesta mesura ha estat consensuada amb el comerç de Navarcles i la seva finalitat és que tothom pugui tenir accés en cotxe al centre de la població.\nL’horari de funcionament de la zona blava serà de 9 a 13 hores i 17 a 20 hores i dissabtes de 9 a 13 hores (horari comercial). L’estacionament en zona blava fora de l’horari autoritzat indicat al rellotge o la manca de senyalització de l’hora d’arribada serà sancionat amb l’import de 30€, amb la reducció de 10€ ( a pagar 20 €) en cas de pagament abans de resoldre l’expedient sancionador.\nRe: EL 2 DE MARÇ ES POSA EN MARXA LA ZONA BLAVA EN ELS CARRERS MÉS CÈNTRICS DE NAVARCLES\npor Typhon el Dj 05 Mar 2009, 21:50\nCom no tinc ganes de tornar a escriure la meva opinió, faig copy-paste del què vaig penjar al grup del Facebook que va fer l'amic Xupa:\nTyphon escrigué: Això és un atracament a mà armada, tot i que m'agradarà veure si les multes s'imposen o no, vista la passivitat envers als estacionaments incorrectes a tot el poble, que en alguns casos em sembla correcte ja que estem en un poble i no cal actuar amb "mano dura", però en altres casos dificulten enormement la circulació (i que consti que jo, com molta gent, també he aparcat malament algun cop, però sempre intentant obstaculitzar el mínim possible, el què no treu que no actuïi correctament).\nNo obstant, tornant al tema de la zona blava, considero que no és necessari en un poble com Navarcles, i que els més perjudicats seran les persones que viuen a la zona en qüestió, ja que no podran aparcar el cotxe i pujar a casa més d'una hora i mitja ja que sinó l'agent en qüestió (teòricament) els multarà. M'imagino que això de la zona blava s'ha ideat per la gent que va a fer les compres al centre del poble, per tal que hi hagi moviment etc. Això a Manresa té sentit, però aquí CAL?\nSi no trobes lloc just a davant del comerç en qüestió, aparques a algun altre carrer proper i no és la fi del món. Jo, com tots els navarclins m'imagino, m'he trobat en aquesta situació i a vegades he trobat aparcament però a vegades no, però fins al moment no m'ha agafat cap hèrnia per caminar cinc minuts cap al comerç en qüestió. La veritat és que no li trobo el sentit, tot i que no em preocupa gaire ja que no visc en aquesta zona i els cops que hi vaig de dia són mínims, però no treu que em sembli entre absurd i suspitós pel tema ecònomic.\nNombre de missatges : 1447\npor OrBiS el Dv 06 Mar 2009, 13:19\nDoncs jo ho trobo correctissim. Per exemple alla al carrer nou, davant de la tocinerica singla, no es te pq deixar el cotxe mes de 1h, sino es per comprar algo en plan rapid i no haver de carregar-ho gaire tros. Si vols deixar-lo mes rato, el deixes al baviera/patoi i camines 2 min mes.\nI sino baixeu a viure a barna, i veureu la gracia k fa tardar 30min a anar a deixar el cotxe a zona gratuita, i 30 min per tornar a casa.\nAPOIO 100% A LA ZONA BLAVA. (que a sobre es gratuita)\npor Typhon el Dv 06 Mar 2009, 16:10\nHome és clar, a Barcelona és necessària (tot i que podriem discutir si la seva implementació està ben portada o no) i a Manresa també, degut a que hi ha molts comerços i molt moviment. Però aquí no ho trobo necessari. Els cops que vaig a comprar alguna cosa per allà no he tingut problemes d'aparcament (com a molt aparques al Baviera i camines dos minuts més, tal com dius OrBiS).\nAquí els perjudicats són la gent que viu en aquella zona, que si, poden fer el mateix, caminar dos minuts i no es moriran, però posem la situació: el Xard (per exemple) CADA DIA haurà d'aparcar lluny per anar a casa a dinar. No es morirà, però CADA DIA ho haurà de fer. En canvi, jo aniré un cop a la setmana (per dir algo, hi vaig menys) a comprar al Roges mateix, i podré aparcar a la porta perquè estaré menys d'una hora i mitja. Si no hi hagués zona blava, el Xard i jo estariem en igualtat de condicions a l'hora d'aparcar, però a la llarga el perjudici total serà menys baix.\nPer això estic en contra de la zona blava a Navarcles (que, de totes formes, m'agradarà veure si es sancionarà en excés o no, perquè ja sabem tots com van les coses en aquest poble).\npor Tebi el Dv 06 Mar 2009, 16:46\nJo estic d'acord amb el que diu el toni, imaginat l'albert grané (viu al carrer nou) que ve de currar un dimecres a les 6 del mati, que ha de fer, deixar el cotxe al camp del fustaret perque la senyora paquita pugui anar a comprar el pa i la mantega a les 9 del mati sense cremar una puta caloria? El que haurien de fer es treure parquins reservats de l'ajuntament i de l'ambulatori que ocupen mig carrer, amb un pels vigilants n'hi suficient. El ponsa que camini.\nI a la plaça de Cal met, perquè no hi ha zona blava? i a la plaça de l'església? Ah! allà sempre es pot aparcar!! Mai he tingut que deixar el cotxe mal aparcat per anar a cal Torres o per anar a la merceria de l'església. Ah, es clar, aquest no deuen xupar polles i no estan considerats comerç del poble ni que estan a la zona centrica. El que també serà bo veure quan algu que no sigui del poble volgui aparcar dins la zona blava, que ha de fer?! que li passarà pel cap?!\nEl que estar clar que es una mesura que s'hagués tingut que decidir a nivell de poble, ja que en som nosaltres els afectats. I s'ha fet de la pitjora manera possible, d'un dia per l'altre ho pinten de blau, et donen un rellotget i apa quan arribis a les 6 del mati després de currar patejada i a durmir. No s'ha tingut en comte per res la gent que viu a la zona. El que es cert que aquesta part afectada per la "zona blava" te la travesses amb 5 minuts a peu i sino pots aparcar davant la llibreria et fots i camines 2 minuts.\npor Telis el Dv 06 Mar 2009, 21:34\nSi haguessiu votat a la CUP això no passaria, ja us ho deia ja... en quest poble falten referendums i ke decideixi la GENT del poble no els 4 subnormals ke hi ha a l'ajuntament!!!\npor kemi el Dv 06 Mar 2009, 22:22\nveus, l'única ventatge de no tenir cotxe^^\npor elcoordinador el Dv 06 Mar 2009, 23:24\n[quote="Tebi"] de l'ambulatori que ocupen mig carrer,\nA l'ambulatori li han tret la meitat, nomès queden tres, no vui entrar en el tema de les urgències domiciliaries etc. que vivim en un poble que mai pasa rès fins que passa i desprès tothom a plorar i demanar explicacions. A mi no m'afecta perque vaig caminan tant a la feina com pel poble, que vaig a la feina camino, que vaig al camp camino, que vaig a les escoles camino, que vaig a sopar pel poble mès raó per caminar, que vaig a comprar com no carregu massa ( comprar al poble és més car que a una gran superficie ) ho porto i camino, no oblidem que això es un poble i tot està a una passejada. L'ho del parking afecta a la gent que viu al centre ( ni hi han garires garatxos al carrer nou).\nLa meva opinió és que a l?ambulatori no hi hauria d'haver cap perque l'ambulatori no hauria d'esser allà ho és, som l'ambulatori amb pitjors instalacions de tot Catalunya, les més velles i mès ronecs, apedaçat per tota reu amb filtracions d'aigues cada cop que plou, sense aigua calenta a tots els despatxos, etc. etc. i no vui parlar perque m'escalfo i...... si no hem creieu neu a San Apestoso o Santpeor i entreu als seus ambulatoris o biblioteques, i si teniu temps aneu a Artes, Avinyó Callus, etc...\nPerò no hem de patir a les properes eleccions farem l'ambulatori a ..................... Kènia, Mongòlia o Sierra Leona.\nJo hem vaig jugar un sopar i estic segur que el juanyo que a Sant Fruitos ( que fa 3 anys van fer un ambulatori nou nomès per adults, pediatria està al vell que és més nou que el nostre) farà un ambulatori avans que nosaltres i si no temps al temps, que ells ja han presentat projectes i maquetes i tenen els terrenys nomès esperen que l'ICS posi la pasta de les instalacions. l'ICS vol posar la pasta a Navarcles però........\nBe que m'ençenc, ja ternin zona blava com les grans ciutats i pobles importants ( Sant Fruitos ) de Catalunya, hem d'estar contents sóm cosmopolites i europeus, que n'estic de content!.