La presència femenina lidera el jurat del Som Cinema\nEl jurat de la X edició del Som Cinema consta de 9 integrants, 7 de les quals són dones. El certamen es celebrarà del 22 al 27 d’octubre a la ciutat de Lleida.\nfestival cinema Lleida Som Cinema\nLaura Jou Som Cinema 2019\nL’equip organitzatiu de la 10a edició del Festival de l’Audiovisual Català Som Cinema, que tindrà lloc a la ciutat de Lleida del 22 al 27 d’octubre, ha presentat les nou persones que formaran part dels diferent jurats corresponents a les diferents seccions oficials. La cineasta Laura Jou-directora de ‘La vida sense la Sara Amat’-, la guionista, professora i analista de guions Coral Cruz -script editor de ‘Pa Negre’ i coautora d’’Incerta Glòria’- i el gerent del Circuit Urgellenc, Pere Ramon Aumedes -membre d’honor de l’Acadèmia del Cinema Català- seran les persones que conformaran el jurat de les seccions oficials de llargmetratges i curtmetratges de ficció.\nPel que fa als documentals tant en els formats curt i llarg, els jurats seran el cineasta i professor David Casals-Roma -director de l’Escola Catalana de Cinema i Televisió amb seu al Magical Media-, la doctora en Periodisme Lourdes Ballarín -periodista de TVE, professora de la UdL i membre de la Junta del Col·legi de Periodistes- i Clara Barbal -periodista i sòcia de la cooperativa La Directa.\nEn el concurs de curtmetratges “Som Secundària”, dirigit a l’alumnat de tots els centres educatius de secundària, Batxillerat, Cicles Formatius i ensenyaments post obligatoris (no universitaris) de les terres de Lleida, les integrants seran tres professionals graduades en Comunicació i Periodisme Audiovisuals de la UdL: Jeny Montagut -productora i gestora d’esdeveniments audiovisuals i culturals-, Laura Grau -actriu, ajudant de direcció i membre de l’equip del programa ‘L’amo del Poble’- i Anna Pifarré -periodista en diferents mitjans i de comunicació corporativa. “Som Secundària” és una plataforma per donar a conèixer i reproduir el material audiovisual que han anat realitzant durant el curs lectiu.\nPer la seva banda, l’assessora artística del festival, Judit Vives, ha subratllat “la voluntat dels organitzadors de comptar amb un jurat que fos paritari” -finalment, set dones i dos homes- així com el fet que “siguin professionals en actiu que amb la seva feina també mostren la bona salut de l'audiovisual català”.\nEls membres de l'organització de festival fan èmfasi en que la composició dels jurats del Som Cinema dona suport i visibilitat al talent emergent del cinema i l’audiovisual català, combina professionals molt joves amb altres d’àmplia experiència.\nProgramació de luxe al Festival de Sitges 2019. La potència del fantàstic més avantguardista i heterogeni


Els Castellers de Vilafranca planten dos pilars en un partit dels Golden State Warriors - Empordà\nEls Castellers de Vilafranca planten dos pilars en un partit dels Golden State Warriors\nEls Verds acaben l'actuació desplegant una bandera nord-americana i una estelada al centre de l'estadi\nEls Castellers de Vilafranca actuant al Chase Center de San Francisco acn\nEls Castellers de Vilafranca actuant al Chase Center de San Francisco\nEls Castellers de Vilafranca han actuat aquest dijous al Chase Center de San Francisco, la pista dels Golden State Warriors, subcampió de l'NBA. Els Verds han fet dos pilars de 4 al centre de l'estadi, on han acabat desplegant una bandera nord-americana i una estelada.\nEn la prèvia del partit, els Castellers de Vilafranca han descarregat dos castells de set: el 5 de 7 i el 4 de 7 amb l'agulla. També han fet el pilar de cinc. La colla també han actuat a la seu de Google, on han plantat el 3 de 7 i el 4 de 7. Paral·lelament, al matí, els Verds han actuat a la Universitat d'Stanford, on han descarregat el 4 de 8, el 3 de 7 net, la torre de 7, 10 de 7, el 4 de 7 amb l'agulla i un pilar de cinc.\nLa delegació de 180 castellers serà fins diumenge a San Francisco, on aquest dissabte actuarà a la festa que organitzaran els catalans de la ciutat.


Sergi Gordo: "Un semàfor, una cua, un ascensor, un embús, una sala d'espera... poden ser avui 'el nostre Sinaí'" | CatalunyaReligió.cat\nSergi Gordo: "Un semàfor, una cua, un ascensor, un embús, una sala d'espera... poden ser avui 'el nostre Sinaí'"\nPer Catalunya Religió. Dc, 18/04/2012\nSergi Gordo Rodríguez, Secretari General i Canceller de l’Arquebisbat de Barcelona, va pronunciar les paraules que vénen a constinuació (fragments de la intervenció completa), amb motiu de la presentació del llibre Aliment per al desig infinit, de Francesc Grané (Claret 2012). Anteriorment, hem publicat les intervencions de Francesc Torralba, autor del pròleg, i de l'autor de l'epíleg, Josep M. Rovira Belloso, que hem anat publicant a CatalunyaReligió.cat per cortesia de l'autor del llibre.\nÉs una obra fruit d’un autor que pertany a una generació com la meva, nascuts a la dècada dels anys 60, que atès com ens ha marcat positivament el creixement en la fe cristiana i tot el que hi ha en joc en la transmissió eclesial de la fe, sentim el goig i el deure de l’anunci explícit del Crist tenint molt presents les circumstàncies del nostre context social marcat més per una gran ignorància religiosa i nihilisme light que no pas per una simple secularització.\n(...) La immensa majoria de les cites a peu de pàgina ens remeten a la Sagrada Escriptura, convençut com deia Sant Jeroni que “desconèixer les Escriptures és desconèixer Crist”. Tanmateix, no vull deixar de remarcar que en una de les poques ocasions on l’autor dedica alguna cita a un teòleg sigui, entre altres, al P. Karl Rahner, SJ, precisament per accentuar i posar de manifest “un dels problemes més importants de l’experiència espiritual: la dificultat amb el llenguatge”, cosa que ens recomana de “ser prudents en les afirmacions que es puguin fer sobre Déu”. Permeti’m que els llegeixi aquest fragment si us plau! Val la pena (cf. pàgina 22).\nFinalment, no podem oblidar que el llibre que presentem ha estat redactat per un laic, pare de família, que té el neguit de “donar raó de l’esperança” (1 Pe 3,15) que el fa creure, esperar i estimar. Podem dir que aquesta obra, fruit d’un diplomat en Ciències Religioses, en Sociologia i en Teologia, és un bon element que ajudarà a la reflexió i pedagogia, especialment en la gent de 20 a 50 anys, de tots aquells que tenim germans, nebots, parents, veïns, “amics, coneguts i saludats” –per dir-ho en paraules de Josep Pla– que sovint viuen com si Déu no hi fos, o allunyats del que consideren una religió “institucional”, o que es diuen agnòstics i en canvi cerquen amb credulitat camins alternatius per a saciar la set de viure, el desig infinit que ens marca. Es nota molt que en Francesc, director del Centre Edith Stein de la Delegació Diocesana de Pastoral Universitària de la nostra arxidiòcesi de Barcelona, ha tingut molt al cap les possibles objeccions, a voltes ben banals, que malgrat tot mai no han de ser menystingudes sinó que han de ser considerades amb tota honestedat.\n(...) Per una banda, en Francesc Grané convida al que en podríem dir una “vida eucarística”. Aquesta significa, en efecte, una experiència d’alimentar-nos, de tastar Déu, pròpia segons el meu parer d’aquell qui s’ha empassat (és a dir, ha “combregat amb”) l’anunci joiós proclamat i viscut pel Crist. (...) Per altra banda, considero que l’obra que avui es presenta també ens invita sobretot a experimentar i –com diu el salmista– “tastar que n’és de bo el Senyor”, és a dir assolir totes i tots una experiència profunda de Déu.\n(...) Tastar Déu a l’Eucaristia! Aquesta és la qüestió. Sembla quelcom fora del nostre abast. I, tanmateix, qui més qui menys, un dia o altre, qualsevol de nosaltres pot experimentar el pas benèfic del Senyor per la pròpia vida. Alerta, però... que no parlo d’experiències extravagants, irracionals, amb no sé quina mena d’efectes especials propis de pel·lícules de ciència ficció. Quan parlem de tastar i tenir experiència de Déu estem tractant de l’experiència raonable pròpia d’aquell que troba Déu en la quotidianitat d’una eucaristia freqüent ben viscuda, d’una reconciliació que ens refà el camí, d’un fecund servei als més necessitats, d’un contacte familiar amb la Paraula de Déu i una pregària assídua. Aquesta és l’experiència que trobem en els salmistes, els quals en llurs pregàries ens fan sentir no tant no sé quina mena de “nirvana” o “harmonia interior” sinó sovint i més aviat el xivarri de les places i àdhuc el soroll de les armes. Deia santa Teresa d’Àvila que el Senyor es troba “entre plats i olles” (avui diríem: entre autobusos, despatxos, ordinadors, mails, SMS, xats, rentadores i rentaplats, mercats i retencions a les carreteres tornant del frenètic cap de setmana). Un semàfor, una cua, un ascensor, un embús d’autopista, la sala d’espera d’un metge..., tot això pot ser avui “el nostre Sinaí”! (Madeleine Delbrel). L’Eucaristia, “aliment per al desig infinit”, ens fa tastar que, com diu l’autor, “som éssers habitats pel Misteri i que aquest Misteri és una persona que habita en nosaltres, que ens parla i que ens estima des de les fibres més adolorides del nostre ser. Un Amor que surt al nostre encontre” (cf. p. 62).\nAquesta és també la nostra experiència si amb els ulls ben oberts ens adonem de gent bona


Villa Dupcic Dubrovnik Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nZaton, Dubrovnik, Croàcia - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Villa Dupcic\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Dupcic és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Stikovica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Dupcic asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, caixa forta per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior, ping pong. Villa Dupcic és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Stikovica.\nEspai comú10 llits individuals, 2 sofàs llit


Un Correllengua no reivindicatiu | Agustí Mas\nUn Correllengua no reivindicatiu\nLa directora del departament d’Ensenyament Superior i Recerca del Govern d’Andorra, Meritxell Gallo, ha fet balanç del Correllengua Nacional d’Andorra, que s’ha tancat aquest cap de setmana amb el grapat d’activitats que s’han fet al Pas de la Casa. És probablement l’únic correllengua organitzat des d’un govern. Gallo ha explicat que no és reivindicatiu, sinó que és “una activitat nacional, de país i per promocionar la llengua”. Agustí Mas, conductor del programa radiofònic ‘Estira la llengua!’ de Ràdio Nacional d’Andorra, ho explica al digital de cultura.\nUna de les activitats del Correllengua: jocs de taula en català.\nPrimer el 25, el 26 i el 27 d’abril a Encamp. Després, el 10 i l’11 de maig al Pas de la Casa. Andorra ha acollit dos correllengües nacionals d’una tirada i per primera vegada. De fet, el Principat n’havia acollit altres anteriorment, però organitzats des de la societat a través del Centre de la Cultura Catalana. Aquesta vegada ha estat el mateix Govern qui ha pres la iniciativa, juntament amb el comú d’Encamp i el suport del Centre d’Autoaprenentatge de la mateixa parròquia (divisió administrativa d’Andorra equivalent a la comunitat autònoma espanyola), Ràdio i Televisió d’Andorra i la Federació d’Escacs.\nMeritxell Gallo, que és la directora del departament d’Ensenyament Superior i Recerca del ministeri d’Educació i Joventut, ha explicat a l’Estira la llengua! de Ràdio Nacional d’Andorra que tot plegat va sorgir d’una pluja d’idees per trobar fórmules “per promocionar la llengua i fer-ne més visible la part lúdica fora del vessant acadèmic”. I per això es van decidir per organitzar un Correllengua a través dels Centres d’Autoaprenentatge de català, “ja que no tenen un vessant tan acadèmic de professor davant la pissarra. El Correllengua ens va semblar una activitat engrescadora que ens permetia adreçar-nos a diferents franges d’edat, des dels més petits amb contes, jugant amb el mapa d’Andorra i fins als adolescents, amb la projecció de la pel·lícula L’hoste o una lliga d’Scrabble”.\nLa situació singular de la nostra llengua a Andorra, on és l’única oficial, fa que no calgui reivindicar-la. Gallo explica que “l’objectiu del Correllengua no és curar un mal estat de la llengua catalana. En el nostre cas és promoure’n l’us social. No té perquè tenir aquest objectiu (reivindicatiu)”. En tot cas, Gallo remarca el caràcter nacional de l’activitat: “Ha estat un esforç conjunt per promocionar la nostra llengua en l’àmbit nacional”. Però tot i ser nacional d’Andorra, només se n’han fet activitats a una parròquia. La directora d’Ensenyament Superior i Recerca explica: “Penso que el que era important era arrancar i crear la base d’aquesta activitat”. Així, aquesta vegada s’ha fet en mode de prova a Encamp i la intenció, per l’any que ve, és ampliar-ho territorialment i en nombre d’activitats i entitats implicades. Sobretot, després de veure que les xifres d’assistència són satisfactòries i que s’ha aconseguit la transversalitat de les edats de participació, cosa que “reflecteix la societat”. “Estem oberts a col·laborar amb tots els comuns i perquè no fer-ho rotatiu a totes les parròquies?”. En tot cas, Gallo recorda que hi ha Centres d’Autoaprenentatge a la Massana, Canillo i a Escaldes-Engordany, a més d’Encamp i el Pas de la Casa\nSigui com sigui, l’elecció de fer activitats al Pas de la Casa, que pertany a la parròquia d’Encamp, està justificat, igual que la presència, allà, d’un Centre d’Autoaprenentatge de català. És per una “voluntat institucional de refermar la presència de la llengua al Pas de la Casa”, lloc on la vida diària està molt tenyida per la parla francesa, ja que és una població peu de pistes d’esquí i molt comercial que ressegueix la línia fronterera amb la Catalunya Nord i la regió occitana de l’Arieja, amb qui sobretot té relació econòmica.\nPodeu reproduir el vídeo del Correllengua del Pas de la Casa dels informatius d’Andorra Televisió, aquí. I podeu descarregar el programa radiofònic Estira la llengua, aquí.\nAgustí Mas Correllengua Estira la llengua Meritxell Gallo Ràdio Nacional d'Andorra


Trilla dona per fet que els contagis tornaran a créixer quan es torni a treballar Trilla dona per fet que els contagis tornaran a créixer quan es torni a treballar\nTrilla dona per fet que els contagis tornaran a créixer quan es torni a treballar\n"Tothom ha de pensar que això durarà, amb diferents etapes, però durarà. No s'acabarà fins que no tinguem una vacuna"\nEl cap d’Epidemiologia de l’Hospital Clínic, Antoni Trilla, ha avisat aquest divendres que els contagis creixeran quan la gent torni a treballar, i caldrà vigilar que la situació no es descontroli. En declaracions a Catalunya Ràdio, ha indicat que l’aixecament de certes restriccions ha d’anar acompanyat d’un bon sistema per detectar i aïllar els nous casos. En aquest sentit, ha advertit que si el resultat del relaxament és “desfavorable”, caldrà “corregir el més aviat possible”. “Aquets mesures són mòbils, s’han d’anar ajustant conforme es vegi el resultat”, ha argumentat. Trilla ha constatat que les UCI no han col·lapsat pel coronavirus, però perquè s’han multiplicat els recursos.\n“Aquest esforç de multiplicar i que la Primària també atengui malalts de forma domiciliària ha ajudat que tot el sistema hagi aguantat, no es pot parlar de col·lapse en termes objectius”, ha considerat, alhora que ha afegit que si no s’hagués tocat res el col·lapse hagués arribat de forma “absoluta i ràpida”.\nPel que fa a les declaracions del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, donant per fet que tornarà a demanar una pròrroga de l’estat d’alarma fins al 10 de maig, Trilla ha opinat que és “prudent” fer-ho. “Tothom ha de pensar que això durarà, amb diferents etapes, però durarà. No s’acabarà fins que no tinguem una vacuna”, ha conclòs.


La salmonel·losi. Agència Catalana de Seguretat Alimentària\nLa salmonel·losi. Consells per a dones embarassades\nLa salmonel·losi és una toxiinfecció alimentària causada per microorganismes del gènere Salmonella. En general, a la UE els serotips S. enteritidis i S. typhimurium són els més freqüentment associats a malalties humanes.\nConsells preventius per a dones embarassades\n• No és convenient que mengin cru cap aliment d’origen animal.\n• És fonamental que cuinin suficientment els aliments, sobretot la carn, el pollastre, els ous i el peix.\n• És important que preparin els menjars amb la mínima antelació possible abans de consumir-los.\n• S’ha de remarcar que reescalfin bé el menjar.\n• S’ha de separar els aliments crus dels cuinats i també dels que es consumeixen crus i ja estan nets.\n• S’han de rentar les mans sovint i mantenir netes les superfícies de la cuina.\nAutor/sConsell dels col·legis farmacèutics de Catalunya i Agència Catalana de Seguretat Alimentària\nLa salmonel·losi. Consells per a dones embarassades [98,72 KB ]


Contacte Grups - Granja Pifarré\nContacte – Grups\nSi sou un grup de més de 12 persones i voleu viure l’experiència Engranja’t o us atreviu a fer el nostre Laberint de Panís, contacteu amb nosaltres a través del següent formulari.\nSi ho preferiu ens podeu enviar un email a info@granjapifarrere.com\nAssociació per la interpretació de l’horta de Lleida - Granja Pifarré.\nGestionar les consultes plantejades.\nEs conservaran durant el temps que hi hagi un interès mutu o durant el temps que sigui necessari per al compliment d'obligacions legals.\nAssociació per la interpretació de l’horta de Lleida - Granja Pifarré i prestadors de servei.\nDret a retirar el consentiment en qualsevol moment. Dret d'accés, rectificació, portabilitat i supressió de les seves dades i de la limitació o oposició al seu tractament. Dades de contacte per exercir els teus drets: info@granjapifarre.com\nPodeu trobar més informació a la nostra Política de Privacitat\n+34 648 023 962\nPartida Caparrella n.115


RS Apartments am Kadewe Berlín Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNürnberger Strasse 28, Charlottenburg, Berlín, Alemanya - Veure al mapa\nApartament 1 Habitació amb Balcó - A (One-Room Apartment with Balcony - A)\nApartament 1 Habitació amb Balcó - B (One-Room Apartment with Balcony - B)\nBé 6,5 (474 comentaris)\nBarri Charlottenburg Prenzlauer Berg Charlottenburg Prenzlauer Berg Mitte Schöneberg\nMés informació sobre RS Apartments am Kadewe\nAquest establiment està situat al centre de Berlín, a només 5 minuts a peu dels grans magatzems KaDeWe i de la zona comercial de Kurfürstendamm. Ofereix apartaments moderns amb un balcó gran i bones comunicacions amb la xarxa de transport públic. Els apartaments de l'RS Apartments estan ubicats en un carrer lateral tranquil, al barri de Schöneberg. Tots disposen d'una cuina completament equipada, zona d'estar i de dormitori lluminosa i TV per cable. L'establiment proporciona les tovalloles i els llençols sense cap cost addicional. Els apartaments de l'RS tenen accés a internet Wi-Fi. L'RS Apartments és a prop de diversos llocs d'interès, com ara l'església commemorativa de Kaiser Wilhelm i el zoològic de Berlín. L'RS Apartments és just davant de l'estació de metro d'Augsburger Straße. Des d'aquí podreu arribar a la plaça d'Alexanderplatz i el recinte firal ICC Messe en uns 20 minuts de trajecte.\nCal que envieu un correu electrònic a l'establiment amb antelació en què indiqueu l'hora prevista d'arribada per tal de preparar la recollida de claus. En arribar a Berlín, heu de trucar a l'RS Apartments am Kadewe 1 hora abans de l'arribada.


Concessionaris | Cefiner\nEl nou concepte de Concessionari\nCom ha de ser la nova generació de concessionaris?\nHan de ser espais habitables i lluminosos, però també han de ser espais sostenibles. L’antiga relació del sector del motor amb l’energia està canviant: l’estalvi i el consum mínim és un objectiu, i l’electrificació és un fet. Cefiner proposa acompanyar al concessionari en aquesta transició.\nEstalviar en energia no vol dir únicament canviar de comercialitzadora. Estalviar en energia suposa ser conscient dels consums, ser sostenible en l’ús dels recursos, utilitzar fonts renovables, estar conscienciat i conscienciar els clients de la importància de reduir la petjada ecològica i fomentar l’ús de vehicles híbrids i elèctrics. Som experts a més en la recerca i gestió de subvencions.\nConcessionari amb inquietud per reduir costos energètics i petjada de carboni. S’ha realitzat auditoria, instal·lació FV d’autoconsum i sistema de monitorització i control aconseguint estalvis del 25% en cost i en energia.


Oficines intel·ligents: el concepte Smart Office | ADEYAKA\nOficines intel·ligents: el concepte Smart Office\nL’actual entorn laboral, altament competitiu ve marcat per grans canvis socials, nous hàbits de compra i la tecnologia com a comú denominador i protagonista de les oficines del segle XXI, on les exigències empresarials s’ajusten a la immediatesa i de la falta de temps. Són moltes les empreses que aposten per la Smart Office o Oficina Intel·ligent, amb un marcat canvi de filosofia que ens permeti integrar noves formes de treballar i adaptar-se a un entorn tan canviant.\nDes ADEYAKA promovem la Smart Office o Oficina Intel·ligent apostant per espais oberts, col·lectius i multifuncionals, eradicant de manera definitiva aquesta malaltia tan estesa, fruit del passat: “la despachitis”. Les exigències del mercat, l’alt cost per metre quadrat, l’optimització de recursos ens empeny a prescindir de despatxos tancats millorant els processos de treball, la comunicació i la presa de decisions. La Smart Office no és altra cosa que l’evolució natural dels entorns de treball adaptats als continus canvis tecnològics, oficines dissenyades pensant en les persones, adaptant els diferents elements per tal de crear espais capaços de cobrir totes les nostres necessitats en un ambient còmode i distès.\nDes ADEYAKA BCN promovem la Smart Office o Oficina Intel·ligent apostant per espais oberts, col·lectius i multifuncionals, eradicant de manera definitiva aquesta malaltia tan estesa, fruit del passat: “la despachitis”. Les exigències del mercat, l’alt cost per metre quadrat, l’optimització de recursos ens empeny a prescindir de despatxos tancats millorant els processos de treball, la comunicació i la presa de decisions. La Smart Office no és altra cosa que l’evolució natural dels entorns de treball adaptats als continus canvis tecnològics, oficines dissenyades pensant en les persones, adaptant els diferents elements per tal de crear espais capaços de cobrir totes les nostres necessitats en un ambient còmode i distès.\nL’oficina, es converteix en un enorme motor de motivació laboral, on l’empleat s’ha de sentir com a casa, on prevalgui la comoditat i la motivació. Les noves metodologies de treball evolucionen i donen pas a nous entorns on el treball és més col·laboratiu. El treball en equip és compartir, és crear relacions, intercanviar informació, coneixement i idees.\nZones d’oci i descans, espais oberts de coworking, cafeteria, zones privades per a reunions, i una correcta dotació d’equips i eines avançades i innovadores ens permetran potenciar la creativitat, la innovació i la col·laboració.\nEls llocs de treball s’han de dissenyar tenint en compte la salut de l’usuari i les seves particularitats com per exemple utilitzant taules de regulació elèctrica, braços dinàmics per a un o diversos monitors, cadirat ergonòmica …\nLa introducció de la tecnologia en els processos de treball, una correcta gestió del cablejat, sistemes de videoconferència, gestió de reserva de sales, una adequada il·luminació i climatització, ens permetrà una millora de la productivitat, sostenibilitat i estalvi energètic.\nSón moltes les empreses que tenen dificultats per retenir treballadors altament qualificats, o que no són atractives a ulls de futurs candidats. Ja no n’hi ha prou amb acontentar els clients: el capital humà en vital per a l’èxit de qualsevol companyia. Un entorn de treball agradable i funcional, que reculli els valors i imatge de l’empresa és un alt valor afegit que potencia el sentiment de pertinença i l’orgull de formar part de la marca.\nEn ADEYAKA BCN tenim una àmplia experiència en projectes de reformes de oficinas i noves seus corporatives sota els criteris de Smart Office. Truca’ns, estarem encantats d’atendre’t.\nAlguna consulta? Necessites un pressupost?


▷ ⭐Definició de serp⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de serp\nDefinició de serp\nA continuació pots trobar La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula serp, en aquesta col·lecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa serp.\nExpressions i frases fetes amb serp\nQué vol dir serp de cascavell\nSerp verinosa que té al final de la cua un conjunt d’anells que fan un soroll característic quan els fa vibrar.\nSinònims de serp\n¿Cóm es diu serp en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice culebra en catalán?\nSi vols aprendre com es diu en castellà serp has de entendre que la seva traducció és culebra pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar serp\nD’hora el divendres passat, vam sortir amb alguns dels petits grans i amb bosses plenes de porcions d’arròs, […] sucre, civada, sal, tonyina i llumins per a la gent més […] necessitada de Pampa de la Culebra , localitzada a mitja […] hora de Cajamarca.\nAixí ho va assenyalar el dilluns el […] comissionat per Vieques i Culebra, Juan Fernández, que va […] va destacar que els nous models de llars […] contribuirien a la preservació de l’ambient.\nLa targeta ATH® Internacional no està disponible per […] comptes que s’obrin a Culebra.\nEstava donant resposta a les declaracions efectuades per membres d’un grup activista, el Comitè per a la […] Conservació del […] Fons del Mar a Culebra, que vol que el govern de Puerto Rico traslladi a la municipalitat la jurisdicció sobre les badies de Culebra per tal d'[…] reforçar els reglaments.\nPer exemple, pot dir: «Això no és […] una soga, és una serp«, ajupir a […] pis i lliscar la soga pel pis.\nEls va abordar en forma de serp, els presento uns […] fruits i els va convèncer que era ell mateix el creador de l’univers sencer.\nEls paratges naturals són d’extraordinària riquesa, com les Llacunes de […] Villafálila, amb milers d’aus […] migratòries, la Serra de la Culebra i el Parc Natural […] del Llac de Sanabria, el major dels que existeixen a la península.\nVeig una gran aproximant des de fora, un veritable tren d’aigua […] serpentejant com una serp.\nL’Esperit Sant obra així, encara que no podem explicar el mètode, ja que això és una cosa massa […] inefable per a nosaltres, i és més fàcil que coneguem […] el rastre de l’àguila en l’aire, o el rastre de la serp sobre la penya.\nDestaquen el musaranya, teixó, liró gris, pinsà, chocha, tritó […] pirinenc, granota roja, serp de esculapio i senglar.\nAssoliments com ara la disminució en la taxa d’accidents i en el temps en aigües del […] Canal, així com la culminació anticipada […] de l’eixample de Cort Culebra el desembre del 2001 […] van ser igualment elogiats.\n2 No disponible per comptes […] obertes a la sucursal de Culebra\nles serps es desplacen arrossegant-se per terra.\nSants va anotar que si bé s’han donat forts cops als grups […] armats il·legals, «la serp segueix viva» i per […] això «no descansarem, oígase bé, no […] descansarem fins que aconseguim la pau de Colòmbia, per la raó o per la força «.\nVal la pena fer el viatge de 90 minuts a […] transbordador, o 15 minuts per avió, per visitar […] Vieques i la seva veïna Culebra, partint des del […] oriental port de Fajardo.\nÉs més, gràcies al seu suport i col·laboració, el guardaparcs […] a l’estació La Culebra i el guardaparcs […] a l’estació Trencada Profunda tenen […] medicines, equip de primers auxilis i telèfons mòbils .\nLa serp de cada un […] aquests quatre cossos de pecat estava caiguda i Jesús va haver de aixecar-les.\nCulebra té a Flamenco Beach, una de les platges més boniques del Carib, i el Refugi Nacional de Vida Silvestre Culebra, un hàbitat per a […] la preservació […] d’espècies de tortugues i aus marines en extinció.\nTal era la seva força i tan gran va ser el seu efecte sobre la Terra […] que grans pluges van començar a caure del cel i a omplir els profunds […] canals per on s’obria camí la serp.\nTant Vieques com Culebra són refugis […] nacionals de vida silvestre que ofereixen oportunitats espectaculars per estudiar ocells.\nAixí ho va informar el dilluns el comissionat per a les […] illes de Vieques i Culebra, Juan R. Fernández, […] que va avançar que aquest mes podrien […] estar llestos els resultats de la investigació.\nDurant l’any acabat el 30 de setembre de 2005, es van dur a terme: […] aprofundiment del Llac […] Gatún i del Corte Culebra (Gaillard), rehabilitació de rails de locomotores, redreçament de El Corte Culebra (Gaillard ), adquisició […] i assemblatge […] de barcassa de perforació i voladura, aprofundiment de les entrades del Canal, adquisició i instal·lació d’operadors hidràulics, millores al sistema d’il·luminació en totes les rescloses, i reemplaçament de les defenses de fusta per cautxú en els murs d’aproximació a totes les rescloses.\nL’Edifici de l’Administració va estar […] situat en el poblat de Culebra fins 1915.\nInforme del Servei d’Investigacions del […] Congrés al Congrés dels Estats […] Units, «Vieques and Culebra Islands: An analysis […] of cleanup estatus and costs», 7 de juliol del 2005.\nPerò en altres pobladors hi ha el temor […] natural que és una serp i la tendència és a […] vegades a matar-la.\nLa serp arbòria cafè, que va arribar a Guam […] en vaixells de càrrega després de la Segona Guerra Mundial, ha delmat la població […] d’aus i ocells de la illa i podria estendre a altres illes del Pacífic.


Ivan Lira i Miki Legendario es reinventen i tornen als escenaris com a Mikivand | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLira i Oliver són el duo d’humoristes que conformen el grup Mikivand.\nLaia Bautista Servat / Foto: M. O.\nEls humoristes Ivan Lira i Miguel Oliver, més conegut com a Miki Legendario, enceten una nova etapa en el món de l’humor sota el nom Mikivand. Aquest duo d’artistes van formar part del grup Quelcom i des de l’any 2018 van intentar engegar el projecte Mikivand penjant un vídeo d’uns anglesos especialistes en rotondes. Amb l’arribada de la pandèmia van haver de posposar-ho. “Totes les coses que han passat arran de la Covid fan que cada vegada hi hagi més coses a dir i per això hem decidit tornar”, precisa Lira. El problema per trobar un habitatge digne ha sigut el primer vídeo humorístic que van llançar a principis de maig. “Feia molt temps que volíem fer un vídeo d’aquest tipus i per això vam escollir començar amb aquesta problemàtica tan evident al Principat”, declara Miki, que anticipa que probablement hi haurà una segona part.\nLa primera actuació in situ del duo Mikivand tindrà lloc aquest divendres, de les 22.30 fins a mitjanit, a La Bodegueta. Els acompanyarà com a convidat el president de Frikis Andorra, Jonathan González. “És un plaer compartir aquesta experiència amb dos referents de l’humor andorrà, i amics, en la seva primera Nit d’Humor”.\nD’altra banda, Mikivand va estrenar el 8 de maig passat el seu primer podcast, Podcand, a YouTube. “Hem tornat i volem ser més constants i penjar vídeos més sovint”, apunta Lira, que detalla que l’objectiu d’aquesta iniciativa és que la gent pugui fer-los arribar queixes o inquietuds per fer-ne humor. “De manera anònima ens poden fer arribar les seves propostes a podcand@gmail.com”, precisa Miki. Al primer podcast van tractar temes com el confinament, les mesures en pandèmia, l’ús del Tinder i la compatibilitat segons el signe del zodíac, entre altres coses. En canvi, en el segon, penjat el 15 de maig, van portar el discjòquei resident Ángel de Andrés com a convidat estrella.


Dies de fúria. Dies de glòria!: Enquesta EP, Mas, Duran, ERC, Podemos i procés\nPublicat per Dies de fúria a 6/30/2015\nNo entenc aquesta mania amb ERC, si això que analitzes és veritat, quin problema hi veus que el vot que perd ERC vagi cap a CDC ?, i ERC guanyi, encara que poc, vot del PSC i de sobiranistes d'ICV ? Això és augmentar el vot als partits independentistes, que és el que volem, o no ?\nEl que NO ha de fer ERC, és agafar vots de CDC, això NO suma més vots a la Independència !!!\nFem la hipòtesi que ERC pretén el lideratge del procés, guanyant el 27-S. Què ha de fer? 1) Rebutjar opcions que dilueixin la seva candidatura 2) Ampliar la seva base amb moviments expulsats pel PSC 3) Afeblir candidatura de Mas parlant a tothora de corrupció. És difícil que un vot sobiranista vagi a l'unionisme.\nNo està actuant així? O almenys ho sembla.\nQuè és això d'una llista sense el President? Em va sorprendre negativament a Molins de Rei. El que no lideri amb decisió el President Mas no ho liderarà ningú en molts anys. Estem fregant el precipi. Què ens hem begut l'enteniment!?


Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres - La Inestable homenatja Shakesperare\nAquest 2016 es commemoren els 400 anys de la mort de William Shakespeare. Per homenatjar la figura d'aquest gran dramaturg, poeta i actor anglès, la Companyia Inestable d'El Casal de Llavaneres, amb adaptació i direcció d'Abel Coll, ha escollit l'obra Treballs d'amor perduts per a la seva tradicional estrena teatral d'estiu, coincidint amb la Festa Major de la Minerva. La representació arriba ja aquest cap de setmana i, com sempre, hi haurà doble sessió: dissabte 9 de juliol, a les deu de la nit, i diumenge 10 de juliol, a les nou de la nit, al parc de Ca l'Alfaro.\nTreballs d’amor perduts està considerada una de les primeres obres de Shakespeare, que podria haver escrit el 1594. En la seva estructura i plantejament es nota certa influència de la Commedia dell’Arte italiana.\nEl Rei de Catalunya, acompanyat de tres nobles, decideix dedicar-se a l’estudi durant tres anys. Això implica que hauran de tancar i barrar les portes a l’amor. Però l’arribada de la Princesa de França i les seves donzelles no els ho posaran gens fàcil.


Ricard Vilanova (bloc): Peres i pomes\nHi ha una cosa que ja fa anys que em bullia per dintre però preferia deixar-la aparcada… “el temps ho cura tot”, pensava. Ara he llegit un paperet i se m’ha tornat a regirar tot. Així que, com a teràpia personal, aquí exposo amb metàfores el que diu el paperet per, entre altres coses, recordar-ho més endavant.\nLi he comprat a un jardiner un pomer.\nEl meu veí em diu que, així per sobre, té 28 pomes.\nUn conegut ha col·laborat amb la compra de 7 peres, que representa el 25% del total de pomes.\nSi s’hagués venut aquest pomer en el moment que tenia 28 pomes, s’hauria de fer l’operació de 28 pomes - 7 peres = 21 pomes.\nEn aquest punt només caldria repartir a parts iguals les 21 pomes entre la gent amb qui voldria compartir-les i ja està. Si ho vull repartir entre 3, per posar un número, a cadasú li tocaran 7 pomes.\nPerò el temps passa i el pomer podria fer més pomes o perdre-les i quedar-se pelat, així que, segons els meus càlculs, hem de treballar amb percentatges i la cosa quedarà així:\nsi el pomer tingués 100 pomes, 100% - 25% = 75% = 75 pomes a repartir en parts iguals (25 pomes),\nperò si es donés el cas que al pomer només li quedessin 8 pomes, 100% - 25% = 75% = 6 pomes a repartir en parts iguals (2 pomes).\nPer cert… he dit que encara haig de pagar aquest pomer i que, de fet, no tinc res?\nen el primer cas, de les 25 pomes que queden per cadascú, aportant-ne només 7 per cap, encara quedarien 18 pomes per gaudir-ne,\nperò en el segon cas, 2 pomes, encara queden per pagar-ne 5 per cap…\nEn qualsevol cas aquests són els meus càlculs… em signes aquí per mostrar-me que estàs conforme?\nPeres, pomes, unitats absolutes, percentatges, el jardiner i el tonto del veí… Déu n’hi do! Al final tot sóna una mica com el conte de la lletera, oi?\nNo recordo que ningú m’hagi preguntat mai si volia que em regalessin 18 pomes, 7 pomes o haver-ne de pagar 5. Per això escric això aquí, per recordar-me’n…\nEtiquetes: #01 alzheimer, #01 coses meves, #01 coses que no entenc, #01 paranoies


DUGi: Ítem | TDX - Efficient 3D scene modeling and mosaicing\nDirector: García Campos, Rafael\nAltres contribucions: Universitat de Girona. Departament d’Arquitectura i Tecnologia de Computadors\nAutor: Nicosevici, Tudor\nData: 18 desembre 2009\nResum: El modelat d’escenes és clau en un gran ventall d’aplicacions que van des de la generació mapes fins a la realitat augmentada. Aquesta tesis presenta una solució completa per a la creació de models 3D amb textura. En primer lloc es presenta un mètode de Structure from Motion seqüencial, a on el model 3D de l’entorn s’actualitza a mesura que s’adquireix nova informació visual. La proposta és més precisa i robusta que l’estat de l’art. També s’ha desenvolupat un mètode online, basat en visual bag-of-words, per a la detecció eficient de llaços. Essent una tècnica completament seqüencial i automàtica, permet la reducció de deriva, millorant la navegació i construcció de mapes. Per tal de construir mapes en àrees extenses, es proposa un algorisme de simplificació de models 3D, orientat a aplicacions online. L’eficiència de les propostes s’ha comparat amb altres mètodes utilitzant diversos conjunts de dades submarines i terrestres.\nAccés al document: http://hdl.handle.net/10803/7609\nDrets: ADVERTIMENT. L’accés als continguts d’aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d’investigació i docència en els termes establerts a l’art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l’autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s’autoritza la seva reproducció o altres formes d’explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d’un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s’autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs.\nMatèria: Enginyeria mecànica en general. Tecnologia nuclear. Electrotècnia. Maquinària\nTítol: Efficient 3D scene modeling and mosaicing\nGeographic information systems -- Congresses Image processing Open source software Dret civil -- Catalunya -- Congressos Tecnologia educativa Estudiants universitaris Didàctica\nFerrater Mora, José Ministerio de Ciencia e Innovación (Espanya) Universitat de Girona. Facultat de Medicina Sáez Zafra, Marc Daunis i Estadella, Josep Luis Luis, Josep Maria Mirambell i Belloc, Enric


Animació d’activitats físiques i esportives (AAFE)\nTècnic o tècnica en animació d’activitats físiques i esportives\nElaborar projectes d’animació socioesportiva.\nDesenvolupar i registrar el pla d’avaluació dels projectes d’animació socioesportiva.\nGestionar la posada en marxa del projecte d’animació socioesportiva.\nAvaluar la condició física, la competència motriu i les motivacions de les persones participants en els programes d’animació socioesportiva.\nProgramar l’ensenyament d’activitats fisicoesportives individuals, d’equip i d’implements i jocs.\nProgramar les activitats d’inclusió socioesportiva en funció de les característiques dels grups, dels mitjans disponibles i de les dades de seguiment.\nProgramar la recreació mitjançant activitats fisicoesportives i jocs.\nDissenyar, adaptar i seqüenciar exercicis i tasques de les sessions d’ensenyament d’activitats fisicoesportives i jocs per a tot tipus de participants.\nDissenyar i seqüenciar exercicis i tasques de les activitats d’inclusió socioesportiva per a persones grans i per a col·lectius en risc d’exclusió.\nDissenyar, adaptar i seqüenciar exercicis i tasques de les sessions o activitats de recreació.\nDirigir i dinamitzar el procés d’ensenyament d’activitats físiques i esportives.\nDirigir i dinamitzar les activitats d’inclusió socioesportiva programades.\nDirigir i dinamitzar les activitats recreatives fisicoesportives i els jocs programats.\nAssegurar la disponibilitat dels recursos necessaris per a la realització de les activitats.\nProporcionar l’atenció bàsica als participants que sofreixen accidents durant el desenvolupament de les activitats.\nAdaptar-se a les noves situacions laborals, mantenint actualitzats els coneixements científics, tècnics i tecnològics relatius al seu entorn professional.\nResoldre situacions, problemes o contingències amb iniciativa i autonomia en l’àmbit de la seva competència.\nOrganitzar i coordinar equips de treball amb responsabilitat.\nComunicar-se amb seus iguals, superiors, clients i persones sota la seva responsabilitat.\nGenerar entorns segurs en el desenvolupament del seu treball i el del seu equip.\nSupervisar i aplicar procediments de gestió de qualitat, d’accessibilitat universal i de “disseny per a tots”.\nRealitzar la gestió bàsica per a la creació i funcionament d’una petita empresa.\nExercir els seus drets i complir amb les obligacions derivades de la seva activitat professiona.\nAquests estudis capaciten per ensenyar i dinamitzar jocs, activitats fisicoesportives recreatives individuals, d’equip i amb implements, i activitats de condicionament físic bàsic, adaptar-les a les característiques de l’entorn i dels participants, i aconseguir la satisfacció de l’usuari i un nivell competitiu de qualitat en els límits de cost previstos\nJocs i activitats físiques recreatives per a animació 62 h.\nActivitats fisicoesportives individuals 150 h.\nActivitats fisicoesportives d’equip 93 h.\nActivitats fisicoesportives amb implements 122 h.\nFonaments biològics i bases del condicionament físic 189 h.\nOrganització i gestió d’una petita empresa d’activitats de temps lliure i socioeducatives 62 h.\nPrimers auxilis i socorrisme aquàtic 31 h.\nAnimació i dinàmica de grups 31 h.\nMetodologia didàctica de les activitats fisicoesportives 31 h.\nActivitats físiques per a persones amb discapacitats 62 h.\nOrganismes públics d’esports (diputacions, direccions generals d’esports, etc.)


10 viatges en el temps de pel·lícula | Cultura Digital\nby Cultura Digital | 29. oct. | 2019, Audiovisual | 3 comments\nPhil Connors (Bill Murray) és un home del temps arrogant que, com cada any, assisteix el 2 de febrer a a Punxsutawney un petit poble de Pennsilvània, per cobrir el dia de la marmota, una tradició que revela quants dies més d’hivern queden. Després de quedar-se atrapat al poble a causa d’una tempesta de neu, es desperta el mateix 2 febrer. Com si es tractés del mite de Sísif, cada dia comença en el mateix punt, es desperta el matí del dia de la marmota i així la vida li dona una nova oportunitat per ser millor persona.\nBruces Willis i Joseph Gordon-Levitt protagonitzen aquest thriller futurista on el crim organitzat utilitza els viatges en el temps per enviar al passat assassins professionals, els loopers, perquè matin allà a aquelles persones a les quals volen assassinar. La trama es complica quan un d’aquests sicaris rep l’encàrrec d’acabar amb el seu jo del futur.\nTant l’original de 1960 com la versió del 2002 estan basades en la novel·la de H. G. Wells, però presenten certes diferències. Els puristes es quedaran amb la versió dels 60, on un científic de finals del segle XIX construeix una màquina del temps que li permet viatjar al futur. Pel camí viu un bon grapat d’aventures fins a arribar a l’any 802.701, on el món és força diferent al del seu present. La versió de 2002 té un toc més Hollywoodenc i això es veu traduït amb alguns canvis en el guió respecte a la novel·la i la pel·lícula original.\nCom si es tractés d’Atrapat en el temps, Codi font és un suspens on, gràcies a un programa del govern dels Estats Units, el protagonista, un exsoldat nord-americà, reviu els mateixos 8 minuts dins d’un tren que està a punt de ser víctima d’un atac terrorista amb bomba. Aquests 8 minuts abans de l’explosió que viu una vegada i una altra li permeten esbrinar qui hi ha darrere de l’atemptat.\nEn un futur dominat per les màquines, John Connor és el líder dels rebels que lluiten contra la tirania de les màquines que els esclavitzen. Per tal de guanyar, les màquines envien al passat a un robot assassí, Terminator, per tal de matar la mare de John, Sarah Connor. La segona part de la saga, considera la millor de totes, recupera al personatge de Terminator, però aquesta vegada estarà al bàndol dels bons i intentarà salvar la vida de Sarah i John Connor de les mans d’un robot millor que ell, el T-1000.\nSandra Bullock i Keanu Reeves protagonitzen aquesta història romàntica on el recurs del viatge en el temps s’utilitza a través de la bústia d’una casa. Els dos protagonistes, que viuen a la mateixa casa amb 2 anys de diferència es comunicaran entre ells a través de cartes que dipositen a la seva bústia. Ell, que viu en el passat, no sap on estarà en el futur per poder veure-la a ella, i ella, en el passat, encara no el coneix a ell.\nAls anys 80, un modern portaavions que navega per les costes de Hawaii es troba, de cop i volta, enmig d’una tempesta elèctrica. En sortir-ne, després de la confusió, s’adonen que han anat a parar al 7 de desembre de 1941, el dia del bombardeig a la base naval de Pearl Harbour per part de la Marina Imperial Japonesa. En aquest moment, el vaixell haurà de decidir si atura l’atac utilitzant la seva superioritat armamentista, o deixa que els fets succeeixin tal com explica la història.\nEn un futur distòpic, una epidèmia ha acabat amb gran part de la població mundial i els supervivents s’han refugiat en comunitats subterrànies. Un presoner s’ofereix com a voluntari per viatjar enrere en el temps i buscar a una organització anomenada “12 Monkeys”, relacionada amb el virus, i intentarà trobar una mostra perquè se’n pugui elaborar un antídot.\nProbablement una de les sagues més icòniques dels anys 80 i del cinema de ciència-ficció de la història. Retorn al futur explica la història de Marty McFly i el doctor Emmett Brown, qui construeix una màquina del temps en un cotxe. Marty, al llarg de la saga, viatjarà endavant i enrere en el temps per tal de mantenir l’equilibri en el seu present.\nAmb una clara referència a Retorn al futur en el mateix nom de la pel·lícula, en aquest cas uns joves descobreixen uns plans secrets per fer una màquina del temps. Pel seu compte, la construiran i la utilitzaran en benefici propi, viatjant al passat per intentar solucionar errors o viure experiències noves, conduint-los a situacions de perill que arriben a alterar el futur.\nLes pel·lícules que hem recomanat a aquesta llista són, en general, considerades clàssics o com a mínim, produccions amb certa bona crítica. Però volem tancar la llista amb dues recomanacions que han passat més desapercebudes a la història del cinema, ja sigui pel seu to despreocupat o per ser considerades produccions de sèrie B.\nProtagonitzada pel còmic Martin Lawrence, Black Knight ens mostra les aventures d’un treballador de manteniment d’un parc d’atraccions ambientat a l’edat mitjana. Després de caure en un fossat del parc, reapareix a l’Anglaterra del segle XIV. El seu estil urbà no deixarà indiferent a cap habitant del poblat, que ràpidament el convertiran en el cavaller capaç de destronar al malvat rei.\nProducció alemanya que aquí ens va arribar com a “L’enigma de Jerusalem”. Parteix de la interessant premissa on un arqueòleg, que està buscant la tomba de Jesús, es topa amb un esquelet d’uns 2000 anys d’antiguitat, però al seu costat també troba el llibre d’instruccions d’una videocàmera. L’única raó possible és que algú del futur ha viatjat al passat per intentar gravar a Jesús.\nErnest\ton 30/10/2019 at 10:18\nRecomano los Cronocrímenes/Timecrimes del Nacho Vigalondo, interessant amb viatges en el temps curts però amb conseqüències molt ben elaborades. A la seva posterior pel·lícula Colossal continua jugant amb les dimensions temps/espai.\nmgmzm\ton 31/10/2019 at 9:31\nTota la raó Ernest! Mirarem de fer una segona part, totes les propostes són benvingudes!\nbloodstar67\ton 25/12/2021 at 8:49\nLa veritat és que la llista de pel·lícules que has posat són del millor, m’han donat ganes de tornar a veure’n algunes… moltes gràcies pel post


Focal presenta els auriculars emblemàtics Utopia: HomeTheaterReview - Notícies Sobre Auriculars\nFocal presenta els auriculars emblemàtics Utopia\nFocal ha presentat una nova línia d’auriculars premium que inclouen els Utopia, els Elear i els Listen. El model insígnia Utopia, el disseny del qual es detalla a la nota de premsa següent, és un auricular obert que utilitza un controlador de cúpula de beril·li pur de 40 mm i té una impedància de 32 ohms i una sensibilitat de 104 dB. Estarà disponible el 29 de juny per 3.999 dòlars.\nFocalpresenta la nova línia de tres auriculars premium de la companyiaUtopia,EleariEscolta. Els auriculars de gamma alta de Focal són el resultat de més de 35 anys de desenvolupament i fabricació d’altaveus a França, inclosa Utopia, un model que no va estalviar cap despesa en el desenvolupament per obtenir una experiència d’escolta màxima.\n'Durant els darrers dos anys, hem ofert alguns dels millors auriculars auriculars amb la nostra línia Spirit', va dir Ben Jensen, president de Focal North America. 'Amb Utopia, hem desafiat els nostres enginyers i dissenyadors a crear uns auriculars de referència que siguin iguals a l'excel·lència sonora de les nostres altres línies premium en alta fidelitat, automoció i supervisió professional i estiguem molt orgullosos del que hem estat capaços d'aconseguir per als nostres més exigents clients audiòfils. '\nUtopia: el primer altaveu de gamma completa del món en un parell d’auriculars\nEls auriculars de referència oberts Utopia de Focal van ser dissenyats per oferir la millor experiència d’escolta per a l’audiòfil més crític i utilitzar la història de 35 anys de la companyia i l’experiència amb altres línies de productes que porten el sobrenom d’Utopia. Conegut per la creació de productes de referència com els altaveus Hi-Fi Grand Utopia EM Reference de 220.000 $ / parell, els altaveus d’automòbil Utopia Ultima Reference de 25.000 $ / parell, així com el monitor de camp proper SM9 Professional més buscat, Focal no va estalviar cap despesa mentre desenvolupava Auriculars de referència Utopia.\nDesprés d’escoltar dotzenes de llaunes de gamma alta tant en dissenys oberts com tancats, els dissenyadors de Focal es van adonar que l’experiència que els usuaris tenen amb els auriculars en comparació amb un parell d’altaveus de gamma alta és la d’un escenari de so increïblement limitat. Amb aquest objectiu en ment, els enginyers de Focal van començar a pensar en el nou projecte Utopia com el primer altaveu portàtil ULTRA de camp complet, portàtil i de gamma completa del món, en lloc d’estrictament un parell d’auriculars.\nCentrats en crear res tímid de la perfecció, els dissenyadors van començar a mirar tots els aspectes del producte, des de les matèries primeres, fins a la construcció dels conductors, fins a l’encoixinat que s’utilitza als auriculars, fins al cuir que s’utilitza per embolicar-los per obtenir el màxim confort. a més de crear una habitació acústica al voltant de l’orella, fins al disseny i el mecanisme tècnic de la diadema, fins a la qualitat del cable i fins i tot l’embalatge que s’utilitza per donar a Utopia un aspecte i una sensació de primera qualitat.\nComençant pels controladors, Focal va examinar molts dels seus productes de referència anteriors que utilitzen beril·li, que combina la rigidesa màxima en relació amb el pes. El beril·li costa 30 vegades més que l'or. En crear un controlador amb un disseny frontal i posterior obert completament, Focal va poder evitar utilitzar un procés de filtratge passiu o creuat habitual en altres auriculars. El resultat, quan s’utilitza juntament amb un amplificador d’auriculars / DAC adequat, és una resposta de freqüència de 5 Hz a 50 kHz, i el muntatge del controlador és tan lleuger que pot vibrar 50.000 vegades per segon, produint alguns dels sons més aeri i oberts. , però amb música sonora precisa en qualsevol gènere.\nMentre dissenyava la 'capacitat de vestir' del producte, Focal va tornar a mantenir l'objectiu de crear un jou fort i lleuger, tot prestant atenció a la comoditat dels auriculars. Els enginyers volien assegurar la capacitat d’Utopia per adaptar-se a totes les mides i diverses formes de cap, tot creant un producte d’aspecte impressionant. Després de moltes investigacions, es va establir un jou de fibra de carboni com a material de disseny definitiu, que ofereix un aspecte elegant, alhora que és lleuger i extremadament rígid. A més, per evitar crear la junta que es troba en uns auriculars de disseny convencional per a la funcionalitat de rotació, que trenca l'estètica, Focal va incorporar aquesta característica directament a la diadema, utilitzant més de 100 parts.\nDesprés d’audicionar alguns dels proveïdors de pell més premium del món per trobar les mostres més suaus, còmodes però acústicament neutres per utilitzar-les en els auriculars, els dissenyadors van decidir treballar amb Pittards amb seu al Regne Unit per subministrar el cuir que s’utilitzaria. tant en els coixins de la copa de l'orella com en la diadema.\nA cada parell d’auriculars Utopia Reference s’inclou un embalatge rígid amb sistema de bloqueig magnètic, un cable OFC de 4 m, un endoll estèreo Neutrik de 6,35 mm i dos connectors Lemo apantallats amb sistema de baioneta autoblocant.\nEstà previst que Utopia estigui disponible el 29 de juny, inicialment en quantitats limitades per part de distribuïdors qualificats pel preu de venda suggerit de 3.999 dòlars EUA / 4.999 dòlars australians.\n•Per obtenir una llista dels distribuïdors de Focal North America, visiteu www.focal.com/headphones .


Vostè necessita saber: canvis de acetaminofén en medicaments per a infants i nens | Mont Saint Michel\nVostè necessita saber: canvis de acetaminofén en medicaments per a infants i nens\nCom és el canvi?\nEn el passat, hi ha hagut dos diferents concentracions de acetaminofén en medicaments líquids (com ara Tylenol®) per a nens. Aquestes eren gotes infantils (concentrades) que contenien 80 mg de acetaminofén per cada 0.8 ml de líquid i xarops per a nens que contenien 160 mg per cada 5 ml. Aquestes dues concentracions creaven confusió i van resultar en dosificació incorrecta quan un pare les feia servir indistintament. A partir de juny de 2011, la formulació dels dos productes es va estandarditzar a la mateixa concentració (160 mg per cada 5 ml). A més, el disseny de l’ampolla va ser canviat de manera que l’obertura és més petita. Això pot causar més dificultat per als pares per extreure el medicament, però ha de reduir la quantitat que un nen pot prendre accidentalment.\nPer què és important saber-ho?\nEn l’actualitat, les botigues i el seu farmaciola poden tenir medicaments infantils contenint acetaminofén amb les dues concentracions noves i velles de acetaminofén. Aquí és com vostè pot distingir cadascuna d’elles:\nVersió Concentració Aparell de mesura Obertura de l’envàs\nNOU líquid infantil 160mg / 5mL xeringa (ml) tapa de seguretat amb fluïdesa restringida\nVELL gotes infantils 80mg / 0.8mL degotador Tapa de seguretat\nacetaminofén per a nens\nNOU líquid infantil 160mg / 5mL Tassa de mesurar (ml) tapa de seguretat amb fluïdesa restringida\nVELL gotes infantils 160mg / 5mL Tassa de mesurar Tapa de seguretat\nQuè puc fer per mantenir segurs els nens?\nEl Texas Poison Center Network els suggereix als pares que:\nMantinguin tots els medicaments fora de l’abast dels nens.\nMai es refereixi a la medicina com a “dolç”.\nEs assegurin d’entendre el canvi de concentració en els medicaments de acetaminofén infantil.\nLean sempre l’etiqueta i segueixin les instruccions exactament. Donar-li més medicament a un nadó o un nen no els ajuda a recuperar-se més ràpid i pot causar una sobredosi o fins i tot la mort.\nSi us plau, revisin l’envàs o etiqueta per assegurar-se que estan utilitzant la concentració correcta abans de donar una dosi a un nen. Pareu molta atenció als ingredients actius en l’etiqueta.\nConsiderin la possibilitat d’eliminar segurament tot el acetaminofén infantil en gotes vell (concentrat) per evitar confusions.\nUtilitzeu el mesurador que ve amb l’envàs original. Si no té aquest aparell, el farmacèutic local pot ajudar-lo. Mai utilitzeu culleres comuns per a l’administració de medicaments. No estan dissenyades per mesures precises per a donar medicaments. No totes les “culleradetes” contenen la mateixa quantitat de líquid.\n1 culleradeta (TSP) = 5 mil·lilitres (ml)\n3 culleradetes (TSP) = 1 cullerada (TBS)\n1 cullerada (TBS) = 15 mil·lilitres (ml)\nNo retiri cap part de l’etiqueta d’una ampolla de medicina. Es recomana utilitzar cinta adhesiva transparent si una part de l’etiqueta es desenganxa per ajudar a reduir les possibilitats d’una sobredosi accidental i intoxicació a causa de la informació que falta.\nParli amb el seu pediatre abans de donar-li acetaminofén a un nen menor de 2 anys de edat. per als nens majors de 2 anys, el millor és donar la medicina basada en el seu pes. Si no sap el pes del seu nen, vostè pot utilitzar la seva edat per determinar la dosi correcta.\nTaules de dosi de acetaminofén\nAcetaminoph en Awareness Coalition


Gestionar diccionaris amb l’acció “Obtenir valor del diccionari” a l’app Dreceres - Assistència d'Apple\nGestionar diccionaris amb l’acció “Obtenir valor del diccionari” a l’app Dreceres\nPer obtenir el valor d’una clau en particular d’un diccionari, pots utilitzar l’acció “Obtenir valor del diccionari” i especificar el nom de la clau. Per obtenir la previsió meteorològica cada dia, afegeix l’acció “Obtenir valor del diccionari” i configura‑la en daily (diàriament).\nSi vols un resum meteorològic, pots fer servir la notació amb punts daily.summary tal com es mostra a la captura de pantalla següent.\nLa previsió meteorològica detallada i diària s’emmagatzema a daily (diàriament) com a diccionari anomenat data (dades), tal com es mostra a la captura de pantalla següent. Si fas servir la notació amb punts, pots accedir a dades imbricades en múltiples capes de profunditat en un diccionari.\nFixa’t: el diccionari data (dades) és en realitat una llista de diccionaris, representada al principi pel claudàtor esquerre ([) a JSON. A la imatge anterior, hi ha una llista de vuit ítems (identificats pels punts de pàgina que hi ha a sobre del camp de cerca) que és la sortida de l’acció “Obtenir valor del diccionari”. Representa les dades de la previsió meteorològica dels dies sol·licitats des de l’API, que retorna avui i els propers set dies, i la informació es converteix en una llista de vuit diccionaris de dades.\nPer obtenir informació sobre com treballar amb diversos ítems en un diccionari, consulta Gestionar llistes amb l’acció “Repetir amb cada” a l’app Dreceres.\nAnterior Analitzar JSON Següent Gestionar llistes


SERVEI D’ACOLLIDA - L’AMPA som tots\nEn aquest activitat els participants poden fer joc lliure o dirigit, també fan tallers i manualitats o relacionats amb festes de la escola com el Nadal, Carnestoltes, Sant Jordi… Entre els avantatges que ofereix aquesta activitat hi ha: oferir material lúdic als nens segons els seus gustos, habilitats i possibilitats; promoure el joc en grup segons l’edat per estimular la cooperació solidària i de participació; afavorir l’adquisició de pertinença per mitjà del coneixement de la història i les tradicions; definir la seva identitat nacional i l’ocupació del temps lliure perquè sigui productiu.\nLa responsable del S.A.T.(Servei Acollida de Tarda) és la Beatriz Bua, actualment monitora referent de 4rt, monitora de lleure, menjador i extraescolars de la escola. També exerceix com a vetlladora en horari lectiu.\nL’activitat va dirigida a alumnes de P3 a 6è. El número màxim recomanat per grup és de 15 alumnes.\nA les 16:30h es recull als nens petits a les seves classes i els grans van sols quan surten de classe. Quan ja hi són tots, berenen i després poden jugar al que volen; si hi ha alguna manualitat organitzada la poden fer si els hi ve de gust, encara que s’insisteix a fer-la per treballar tots junts. Els més grans també poden aprofitar per fer deures.\nPreus del Servei Acollida, MAT i SAT\n1 dia 2 dies 3 dies 4 dies 5 dies\n30′ 3,5 7 10,5 14 18,5\n1 h 7,5 15 22,5 30 37\n1’5 h 11 22 33 44 55,5\n30′ 2,5 5 7,5 10 12,5\n1h 3,5 7 10,5 14 17,5\n1’5 h 5,5 11 16,5 22 27,5\nAcollida reunions 2 €


Propera reunió del projecte europeu ACCOMPLISSH a Zagreb | Parc de les Humanitats i les Ciències Socials\nPropera reunió del projecte europeu ACCOMPLISSH a Zagreb\nEls propers dies 29 i 30 de maig de 2017 tindrà lloc a Zagreb una nova reunió de les 14 universitats participants en el projecte europeu ACCOMPLISSH, finançat per la convocatòria Horitzó 2020 de la Comissió Europea. El projecte, centrat en l’impacte social de la recerca en Ciències Socials i Humanitats, compta amb la participació de la Universitat de Barcelona a través del Parc de les Humanitats i les Ciències Socials i d’investigadors del grup de recerca FODIP (Formació Docent i Innovació Pedagògica), de la Facultat d’Educació. En aquesta ocasió assistiran en representació de l’equip de la UB la Dra. Núria Serrat, del Departament de Didàctica i Organització Educativa; el Dr. Jordi Méndez, del Departament de Mètodes d'Investigació en Educació, i el Sr. Albert Gili, responsable de donar suport tècnic al projecte des del Parc.\nEl nom del projecte refereix l’acrònim de Accelerate co-creation by setting up a multi-actor platform for impact from Social Sciences and Humanities. Aquest nom apunta clarament l’objectiu del projecte, que afronta el repte d’innovar en el concepte de valorització de la recerca en Ciències Socials i Humanitats per enfortir el posicionament i la capacitat de generar impacte d’aquesta recerca. Per assolir aquesta meta es treballa amb actors socials, els potencials usuaris de la recerca, en un marc de diàleg i intercanvi entre els integrants de l’anomenada Quàdruple Hèlix (universitats, sector privat, sector públic i tercer sector).\nActualment el projecte, coordinat per la Universitat de Groningen, ha superat el primer dels seus 3 anys de desenvolupament (Març 2016 – Febrer de 2019). En aquest punt la reunió de Zagreb, programada com una de les trobades anuals, permetrà debatre sobre alguns dels resultats inicials, que són fruit dels primers treballs de tipus bibliogràfic i d’entrevistes grupals amb agents de la quàdruple hèlix. L’equip de la UB, que s’encarrega de coordinar l’activitat de disseminació juntament amb la Universitat de Tallin (TLU), farà una presentació sobre el pla de comunicació del projecte conjuntament amb els representants de la TLU. També hi ha prevista una sessió del comitè directiu del projecte, que orientarà les properes accions. Tot plegat permetrà seguir generant entorns i eines d’intercanvi entre acadèmia i agents socials per encarar la propera etapa del projecte.


Càritas Gandia signa un acord amb Global Òmnium - Diari Serpis\nCàritas Gandia signa un acord amb Global Òmnium\n• El nou acord s’ha signat amb la Mancomunitat de Municipis de la Safor perquè 15 municipis de la comarca puguen sumar-se a la campanya de la factura electrònica promoguda per Aigües de València. A través d’aquesta campanya, Aigües de València-Global Òmnium, destinarà 1 € a Càritas Gandia. Per part seua, la Mancomunitat de Municipis de la Safor dona suport a la iniciativa en defensa del medi ambient i en benefici de les persones més vulnerables.\n• El canvi de la factura de paper a digital es pot realitzar fins al termini d’1 any amb beneficis per als més desfavorits.\n• Els municipis, els abonats dels quals a Global Òmnium, Aigües de València i Egevasa, podran realitzar el canvi de la seua factura de paper a digital són: Vilallonga, Daimús, Almiserà, Palma de Gandia, Miramar, Beniflà, Guardamar de la Safor, Benirredrà, El Real de Gandia, Ròtova, Almoines, L’Alqueria de la Comtessa, Piles, Rafelcofer i Beniarjó.\nGlobal Òmnium, la Mancomunitat de Municipis de la Safor i Càritas Gandia han signat aquest matí un acord a través del qual, l’empresa d’Aigües de València, en el seu compromís amb la sostenibilitat i la responsabilitat social, destinarà 1 € per cada usuari que canvie la seua factura de paper a electrònica.\nPer a Global Òmnium, la reducció de l’ús del paper suposa una considerable reducció de l’impacte mediambiental. Evitar imprimir-la i enviar-la a les llars redueixen les emissions contaminants de CO₂ derivat d’aquests processos. D’altra banda, la responsabilitat social és un altre dels compromisos de l’empresa especialment en aquests moments que travessem, en els quals moltes famílies estan passant dificultats com a conseqüència de la crisi econòmica provocada per la pandèmia.\nLes tres parts signants del protocol: la Mancomunitat de la Safor, Global Òmnium i Càritas Gandia, acorden actuar per a ajudar a preservar el medi ambient i als veïns de l’ens comarcal col·laborant en la reducció de les factures emeses en paper i invertint l’estalvi econòmic en ajuda social a les persones més necessitades dels municipis.\nEn aquesta línia, el president de la Mancomunitat, Salvador Femenía, ha destacat el compromís de l’ens comarcal al costat de Global Òmnium i Càritas Gandia en benefici del medi ambient i també a lluitar contra la pobresa.\nFrancisco Carrió, director de Càritas Gandia, ha assenyalat que aquest protocol permet protegir el medi ambient i que Càritas rep 1 euro per cada nova factura digital. Carrió ha agraït “a les institucions públiques la sensibilitat amb el medi ambient i amb l’ajuda a les persones més necessitades”. En aquest sentit, el director de Càritas Gandia ha fet una crida als abonats al fet que realitzen el canvi del rebut de paper a digital, ja que no té cap cost per a l’usuari.\nArticle anteriorGandia instala semàfors al barri Santa Maria del Grau\nArticle següentNou brot, zero defuncions i repunta la pressió hospitalària a la Safor


Notícies - Page 2 of 6 - educaManyanet\nUn cop finalitzat el curs escolar és temps de relaxar-se i gaudir en família del temps de lleure a la muntanya, a la platja, els pobles o la ciutat. Sigui quina sigui la vostra opció sempre és una bona opció…\nJa fa quatre anys de l’estrena de la pel•lícula Del revés (Inside Out) de Disney-Pixar, un film adreçat especialment al públic infantil i adolescent que posava en primer pla la importància d’entendre com funcionen les emocions. I no només, això,…\nTot just fa una setmana de la celebració del Dia Internacional de la Mare Terra (Earth Day) un dia abans de Sant Jordi, el passat 22 d'abril de 2019. En 48 hores a Catalunya s’han celebrat dues jornades que tenen…\nTot just hem deixat enrere el 8 de març, Dia Internacional de la Dona. Heu tingut l’oportunitat de seguir, tant presencialment com a través de les xarxes socials, tot el ventall d’activitats que hem dut a terme a la majoria…\nÉs probable que donant un cop d’ull per les instal•lacions dels nostres centres hagueu vist una estructura de fusta amb una escala en la posició superior. Es tracta de la braquiació, una activitat que els experts coincideixen en qualificar com…\nEnrere han quedat els anys en que les matemàtiques eren una de les assignatures més difícils i menys atractives per l’alumnat. Les Escoles Manyanet apliquem des de fa uns anys la metodologia EntusiasMAT. EntusiasMAT és un mètode didàctic i pedagògic…\nEncara que costi de creure han sorgit darrerament diversos líders polítics mundials –Donald Trump- que neguen el canvi climàtic i es neguen a signar acords que redueixen l’emissió de gasos d’efecte hivernacle. Des de l’escola la tasca pedagògica vers la…\nAvui celebrem Santa Cecília i les Escoles Manyanet s’omplen de diferents activitats relacionades amb la música. De fet, avui també se celebra el Dia del Músic amb l’objectiu de festejar a tots aquells que d'alguna manera o altra es relacionen…\nAvui el món celebra el Dia Universal del Nen. Tal dia com avui de l’any 1959 l'Assemblea General de l'ONU va aprovar la Declaració dels Drets de l'Infant. No va ser fins el 20 de novembre de 1989 que es…\nAquesta setmana és la de tornada a l’escola a Catalunya. A més del retrobament amb professors i amics els alumnes han de fer front a l’inici d’una nova etapa educativa en la que les famílies poden donar un cop de…


Multiculturalitat o assimilació? | Emporion\nnúm 135 -març- 2018\nMulticulturalitat o assimilació?\nper Jaume Sató i Geli\t el febr. 23, 2018\nAl llarg de la història, poblacions humanes amb diferents cultures, llengües, fisonomies, costums i religions s’han trobat, han conviscut i s’han barrejat, o bé perquè uns varen emigrar al territori d’altres, o bé perquè tots plegats varen caure sota el govern d’un mateix estat. Quan això succeeix, i passa el temps, poden succeir 3 fenòmens:\nMulticulturalitat: Consisteix en la convivència de diversos grups ètnics de manera que cada grup conserva la seva identitat (llengua, religió, costums,…). En els casos més extrems els membres de cada grup només es casen entre ells, viuen en barris segregats i els nens van a col·legi només amb altres nens de la seva pròpia ètnia. Les relacions entre els diferents grups són fonamentalment relacions comercials, laborals o polítiques. Exemple: Istanbul sota l’Imperi Otomà. Era una metròpolis on convivien comunitats gregues, turques, armènies, itàliques, búlgares, jueves i de totes les nacionalitats de l’imperi, però cada una en el seu propi espai.\nIntegració: La dominància d’una cultura davant d’altres pot afavorir que les cultures minoritàries s’integrin en la “principal”, malgrat que “de portes endins” els diferents grups conservin els seus costums, llengües, tradicions, etc. Els diferents grups ètnics senten que formen part d’una identitat comuna que els inclou a tots. Exemple: Toronto (en l’actualitat) on les poblacions descendents d’italians, xinesos, iranians, portuguesos, jamaicans, indis, espanyols continuen parlant les seves llengües i practicant els seus costums en privat, i amb un elevat percentatge de matrimonis mixtes.\nAssimilació: Comporta la desaparició d’una de les ètnies que adopta la identitat de l’altra, deixa de parlar el seu idioma, cuinar i menjar la seva gastronomia, viure els seus costums o practicar la seva religió. Exemple: la romanització de la península ibèrica. Després de dos o tres segles de la colonització romana, els pobles ibers, celtibers i altres, com els indiquetes a l’Empordà, havien perdut quasi la totalitat de les seves llengües i el sentit de la identitat del seu poble per adoptar la llengua, els valors i el modus vivendi dels romans fins a identificar-s’hi.\nHi ha qui sosté que multiculturalitat, integració i assimilació són tres fases que conflueixen al final en el temps totes elles en l’assimilació per part de la cultura dominant…\nLa identitat mediterrània a partir de l’arribada dels grecs\nHistoriadors com Denise Demetriou exploren el paper dels mercats grecs (emporia) en la cultura de la Mediterrània dels segles VII al IV abans de Crist. Els emporia van ser principalment un esforç comercial, uns llocs avançats que buscaven estimular el comerç local i regional entre diverses comunitats de la Mediterrània. Demetriou examina el llenguatge, la religió, l’estat i la geografia, relacionats a través del que ens han deixat la literatura, l’epigrafia i les restes materials i qüestiona explícitament les nocions exclusives d’identitat basades en l’etnicitat. Estudia cinc casos que inclouen Emporion (Ampúries, Iberia/Catalunya), Gravisca (Porto Clementino, port de la ciutat de Tarquínia, Etruria/Itàlia), Naukratis (Náucratis o el-Gi’eif, aprop d’Alexandria, Egipte), Pistiros (Adjiyska Vodenitsa, aprop de Vetren, Tràcia/Bulgària) i Peiraieus (El Pireo, Attica/Grècia).\nEmporion a Iberia\nAmb orígens quasi llegendaris, Emporion representa un lloc d’èxit que va sobreviure durant segles a Iberia, un lloc allunyat de Grècia. La seva viabilitat econòmica va produir una comunitat dinàmica composta d’indiketes, fenicis i grecs, entre d’altres. Parlem d’un territori multicultural en el que vivien i arribaven gent de diversitat lingüística, religiosa, social i ètnica.\nAquesta visió de la cultura híbrida d’Emporion desafia la visió dels grecs i fenicis com a força civilitzadora, presentant exemples de contribucions natives a Emporion com a evidència d’un intercanvi cultural compartit.\nEls continguts de les tauletes de plom d’Emporion i l’evidència epigràfica de la presència de comerciants d’Emporion a tot el Mediterrani ens comuniquen de forma convincent que el comportament ambiciós dels grecs estava motivat principalment per interessos comercials.\nDemetriou conclou que Emporion va acollir la seva població multicultural per crear una comunitat híbrida, però també insisteix que els diferents grups mantenien les seves distincions en determinats contextos. Les tasques i projectes comercials semblen promoure la hibridació mentre que la llengua, la religió i les pràctiques funeràries perpetuen la distinció.\nRespecte als altres quatre casos estudiats, Demetriou afirma que la religió actua com a mediadora de la distinció cultural, i al seu torn, la mal·leabilitat religiosa propicia la construcció d’una identitat mediterrània més àmplia, una identitat panhel·lènica que serveix com a catalitzador de la unificació. La voluntat de facilitar el comerç feia que els governants adaptessin les lleis i donessin als pobladors, grecs i no grecs, d’aquests mercats, la possibilitat d’expressar-se religiosament i culturalment, mantenir un cert grau d’autonomia, una independència concedida i protegida, i en definitiva, llibertats similars a les experimentades pels grecs en les seves metròpolis d’Atenes i de Focea.\nImatge: Representació popular d’un mercat multicultural. L’escena està situada a l’Edat de Ferro, a l’oest de la regió de Sardenya, i mostra els comerciants fenicis i els illencs Nuragics que intercanvien béns materials. Mural a la plaça central de Terralba (Província d’Oristrano), Sardenya, encarregat per l’ajuntament i realitzat sota els auspicis de l’associació cultural local, SELAS. Com és habitual en els murals de Sardenya, el treball és anònim i sense data.\nIbarra, A. (2014) [Demetriou, D. (2012) Negotiating Identity in the Ancient Mediterranean: The Archaic and Classical Greek Multiethnic Emporia. Cambridge.] AHB Online Reviews 4, 80-83.\nJaume Sató i Geli 29 posts\nExercicis de català 43\nReceptes centenàries (1909) d’en Pere Vidal i Ros


Manolis Kogevinas, investigador d'ISGlobal: "Treballar de nit es relaciona amb l’aparició d’alguns càncers"\nL’alteració dels ritmes circadiaris afecta el funcionament d’un 30% dels gens\n4 min. Barcelona 26/08/2020 18:18\n651x366 L'investigador d'ISGlobal Manolis Kogevinas en una imatge recent difosa des d'ISGlobal / ISGLOBAL L'investigador d'ISGlobal Manolis Kogevinas en una imatge recent difosa des d'ISGlobal / ISGLOBAL\nManolis Kogevinas investiga els efectes de factors ambientals com la contaminació de l'aigua o la llum en la salut. La seva recerca a l'ISGlobal, un centre impulsat per la Fundació La Caixa, ha sigut reconeguda amb el premi John Goldsmith 2020, el màxim guardó que atorga la Societat Internacional per a l'Epidemiologia Ambiental. És la tercera vegada en sis anys que aquest premi reconeix un investigador d'aquest centre. "Això és una indicació del pes de l'ISGlobal a escala internacional –explica l'investigador–. Hem aconseguit fer un centre competitiu i n'estem orgullosos".\nAquest any molta gent ha après què és l'epidemiologia, però què fa un epidemiòleg ambiental?\nFem estudis amb poblacions humanes, la majoria dels quals no són experimentals perquè no canviem els comportaments de la gent, sinó que els estudiem per avaluar els efectes en la salut de factors com l'aigua, el soroll, els telèfons mòbils o la temperatura.\nEn una ciutat com Barcelona, quins d'aquests factors són més preocupants?\nLa contaminació atmosfèrica, sens dubte. A escala global, provoca entre 6 i 8 milions de morts anuals. I Barcelona és una ciutat contaminada. No té res a veure amb ciutats com Delhi o Lagos, però pels estàndards occidentals ho és.\n¿Els resultats de la recerca en epidemiologia ambiental es traslladen amb eficàcia a les polítiques de regulació?\nHem avançat molt. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, no hi ha comparació entre la Barcelona d'ara i la de fa vint anys, però encara trobem relació entre la contaminació i malalties respiratòries, càncers de pulmó, infarts de miocardi i efectes en la salut dels infants.\nQuè diu la ciència sobre els efectes dels telèfons mòbils en la salut?\nÉs un tema que s'està estudiant molt, però avui dia la relació entre l'ús de telèfons mòbils i el càncer de cervell no està comprovada. Els resultats actuals no són concloents, com sí que ho són en els casos d'exposició a radiació ionitzant.\nQuines són les fonts principals de radiació ionitzant?\nLes més preocupants són d'origen mèdic i provenen dels escàners CT. Hi ha pacients que hi estan molt exposats. Un estudi europeu que s'ha fet amb mig milió de nens hi ha detectat una relació amb l'aparició de càncer.\nHi ha altres factors ambientals que passen més desapercebuts, com el canvi en els ritmes circadiaris provocats per una creixent exposició nocturna a la llum.\nHem vist que treballar de nit té relació amb la incidència de càncer de pròstata, de mama i colo-rectal. Quan ho vam descobrir ens va sorprendre: ens preguntàvem com podia ser que la llum provoqués càncer de mama.\nLa llum no provoca mutacions directament, però canvia el ritme circadiari, un procés relacionat amb un 30% dels gens. Això afecta molts sistemes i fa que es produeixin efectes metabòlics, cardiovasculars, obesitat i càncer.\nLa gent que no treballa de nit també està més exposada a la llum ambiental. ¿Té conseqüències aquesta exposició?\nAra estem exposats a més llum durant la nit i utilitzem pantalles que emeten llum molt blava, que suprimeix la melatonina, l'hormona del son. Hi ha estudis que indiquen que aquesta exposició fa que dormim pitjor.\n¿Menjar de nit també genera problemes?\nS'ha vist que els ratolins que mengen quan haurien de dormir es tornen obesos. En un estudi vam trobar una associació entre retardar els horaris i la incidència de càncer de mama i pròstata. L'organisme no està adaptat a metabolitzar adequadament a una hora que no toca.\n¿Hauríem de canviar d'hàbits, doncs?\nÉs difícil, però s'hauria de fer. Si algú té la necessitat de llegir els diaris a la nit en una tauleta, pot fer-ho menys estona. També podem suavitzar la il·luminació de casa, perquè normalment és massa intensa. I avançar l'hora de sopar. No necessites un epidemiòleg per saber que si sopes tard i molt no dormiràs bé.


Música Selvatge 2: Els instruments de percussió. Materials de treball 1r ESO\nAcabem els instruments de percussió a 1r d'ESO, i em proposo fer un petit recopilatori de materials que anirà bé als alumnes per repassar i també m'anirà bé a mi, per saber què és el que ens ha anat més bé.\nVam començar parlant de la classificació dels instruments amb AQUEST MAPA CONCEPTUAL\nHem vist quins són els instruments de la classe amb una presentació feta per Angie Style (de 2n d'ESO) amb l'App per iPad Educreations. Cliqueu a ELS INSTRUMENTS ORFF\nTambé hem après a distingir diferents membranòfons amb la presentació feta per Cèlia Prats (2n ESO) amb l'App d'iPad Shadow Puppet. Cliqueu a ELS MEMBRANÒFONS\nI la història de la bateria, instruments i parts amb una altra presentació feta amb Educreations. Clique a LA BATERIA\nAmb un Wix hem fet activitats d'audició i ens hem divertit amb la GUIA D'ORQUESTRA DE PERCUSSIÓ de Benjamin Britten\nPer acabar hem fet aquestes activitats d'Educaplay. Per repassar és millor fer-les en ordre.\nPublicat per musicaade a 10:19\nEtiquetes de comentaris: 1r ESO, Curs 15-16, Educaplay, Instruments i Agrupaments instrumentals, Recursos propis, Treballs alumnes, Wix


La vall de Vinaixa, l’essència de les Garrigues\nBarcelona. Dimarts, 24 de març de 2020. 16:21\nActualitzat Dilluns, 4 de maig de 2020. 11:38\nLa vall de Vinaixa és un dels cinc espais protegits de les Garrigues, una extensa comarca elevada de formes ondulades amb alguns fondals estrets, planes trencades i turons. El nom de la comarca ja dona pistes sobre el medi propi, ja que fa referència a un tipus d'alzina molt característica del clima àrid mediterrani. L’aigua en aquesta contrada és un bé escàs.\nEl paisatge actual és un mosaic agrícola i forestal; no hi ha bosc i la presència reina és l'olivera ―la varietat típica és la de l'oliva arbequina― acompanyada d’ametllers i clapes de cereals, sense oblidar que una part de les Garrigues és regada per les aigües del canal d'Urgell, fet que ha afavorit el conreu d'alfals, panís i, sobretot, d’arbres de fruita dolça.\nLa vall de Vinaixa és un dels cinc espais protegits de les Garrigues\nLa ruta de la vall de Vinaixa transcorre íntegrament per aquest Espai d’Interès Natural que també integra la Xarxa Natura 2000. Els valors més destacables que van motivar-ne la protecció van ser la presència de l’àguila cuabarrada ―una de les espècies més amenaçades del país― i les mostres de flora i fauna de brolles, garrigues i carrascars.\nEl recorregut travessa alguns fons de vall, envoltats de boscos de pi blanc, ametllers, oliveres, cereals i vinyes i, alhora, permet gaudir de diferents panoràmiques des dels punts més enlairats.\nLes construccions de pedra seca són una constant en el paisatge, amb les cabanes de volta com el màxim exponent d’aquesta arquitectura popular, però també amb basses i peixeres, marges o espones, aixoplucs i recers, tot construït exclusivament amb pedra del país, sense morter.\nEl terme dels Omellons, situat a la part central de la plataforma garriguenca, és ric en argila rogenca i gres, materials ideals per a la fabricació de gres i pedra de construcció. Els vessants s’han aprofitat per al conreu d’oliveres, ametllers, ordi i vinya en forma de terrasses esglaonades.\nEls Omellons celebra la Festa de Sant Sebastià, al gener, i la Festa Major, a finals de setembre o inicis d’octubre\nNucli històric dels Omellons. Imatge: Jordi Clariana /360lab.\nDins del poble destaca, per les seves proporcions, l'església de Sant Miquel (1), barroca del segle XVIII, i algunes cases que conserven cellers de pedra. Al camí del pont Vell hi ha la casa Llorach (2), un habitatge del 1770 edificat sobre dos antics molins, un d'oli i un de farina. Entre altres elements arquitectònics d’interès, té una finestra amb una reixa decorada amb sis mitges llunes que podria ser d’origen àrab. A la façana té esculpit l'escut dels Llorach. A la carretera de les Borges Blanques es troba el pont Nou (3), que és de l'any 2000 i incorpora dos escuts de la Diputació de Lleida. Al costat hi ha els antics rentadors municipals (4), dels anys 30 del segle XX. El terme dels Omellons és ric en construccions de pedra seca, com ara aixoplucs, aljubs i cabanes.\nEl poble està situat al fons de les valls de Matallonga i de Cortals i s’assenta sobre diverses coves cobertes per lloses de pedra (esplugues) que ara es fan servir com a cellers. Entre els esdeveniments més destacats que tenen lloc a l’Espluga Calba al mes de desembre hi ha la Fira Oleotèxtil; al juliol s’hi celebra el Cicle de Música als Castells; la Festa Major d’hivern és per Sant Blai i la d’estiu, per la Mare de Déu d’Agost.\nEl perfil de l'església de la Immaculada Concepció sobresurt entre les cases de l'Espluga Calba. Imatge: Jordi Clariana /360lab.\nAl bell mig de l'Espluga Calba hi ha el majestuós castell de pedra (1) del segle XIII, del qual es poden visitar les següents estances: l'aula magna, antic punt de trobada de l'orde de Sant Joan de Jerusalem; el pati d'armes, amb una gran pica de pedra que es feia servir per guardar l'oli; la sala de l'orde de Malta; l’espai cultural Antoni Ferrer, i el museu de la pagesia. També al poble es pot visitar l'església parroquial de la Immaculada Concepció (2), barroca del segle XVIII, i l’antic molí d'oli de la Cooperativa Espluguenca (3).\nEl nucli garriguenc de Fulleda es troba situat a l'interfluvi de les valls o fondos de la Granada i els Escortals, al territori de la Segarra històrica. Al mes de setembre se celebra una fira dedicada a Agustina d'Aragó que per unes hores inunda el poble d’espectacles d’animació, recreacions històriques, trabucaires, oficis antics, tallers, jocs i un mercat de productes de proximitat. A l’agost té lloc la Setmana Cultural i la Festa Major del poble.\nEsglésia de Santa Maria. Imatge: Jordi Clariana /360lab.\nEl petit nucli de Fulleda se situa a l'entorn de la Torre (1), antiga fortalesa d'on només resten alguns vestigis. Després de fer un passeig pels carrers estrets que desemboquen a la plaça i veure les cases i els cellers de pedra, es pot visitar l’església parroquial de Santa Maria (2), temple d'estil romànic de planta rectangular i notable influència cistercenca, sobretot en les restes de l'antiga portalada i en la nau. També es poden concertar visites a l’antic molí d’oli, a l’edifici de la Cooperativa de Fulleda (3). Fulleda acull el monument a Agustina Saragossa i Domènech (4), coneguda com a Agustina d’Aragó, en record a l'heroïna de la Guerra del Francès (1808-1814) amb arrels familiars a Fulleda.\nEl terme de Tarrés s’estén per la serra del Tallat i la serra de Vilobí i una part s’inclou dins l'Espai Natural Protegit de la vall de Vinaixa.\nLa Festa Major d'hivern hi té lloc el 15 de maig i la d’estiu, per la Mare de Déu d'Agost\nTarrés és un petit poble de carrers estrets i cases de pedra destacables, com ara cal Magre (1), amb façana porxada del 1809, i la casa Comú (2), del segle XVII. A Tarrés també s’ha restaurat l'antiga cooperativa del vi, el Sindicat (3), per acollir els visitants. Val la pena recórrer el carrer de l'Església fins a arribar al temple parroquial de l’Assumpció de Maria (4), de façana i campanar neoclàssics i interior barroc, i també la plaça de la Font (5), que conserva els aljubs per abeurar els animals i rentar la roba.\nDe fet, a Tarrés i el seu entorn hi ha un extens patrimoni de basses, pous, cisternes, aljubs, fonts i safareigs; és a dir, una rica arquitectura popular enginyada per aprofitar fins a la darrera gota d’aigua. El lloc és ric en vestigis de poblament de societats del bronze final i també del període romà, ja que per aquí passava la via Augusta que unia Lleida i Tarragona. L’entorn, ideal per fer bicicleta de muntanya, és molt ric en forns de calç i n’hi ha una seixantena d’inventariats. S'hi conserven també moltes antigues pedreres, algunes de les quals van servir per bastir el monestir de Poblet. Als afores del poble hi ha l’ermita de la Santa Creu.\nEl poblat conegut com a Beni-Aixa, del qual prové el nom actual de Vinaixa, va créixer al voltant d’una antiga torre àrab del segle VIII situada al punt més elevat de la vila. En el calendari festiu del municipi destaquen la matança del porc, que hi té lloc al febrer; la Fira de l'Oli i la Pedra, a finals de març; la Festa de primavera, a finals d'abril; l’aplec de Sant Bonifaci, al maig; la Setmana Cultural, a l'agost i la Festa Major d'estiu, també a finals d'agost.\nEsglésia St. Joan Baptista. Imatge: Jordi Clariana /360lab.\nEn el lloc de l’antiga torre avui es troba cal Tarragó (1), una casa particular. L’església parroquial (2) està dedicada a Sant Joan Baptista, va ser construïda l'any 1301, és d'estil romànic, presenta clares influències cistercenques i conserva algunes pintures romàniques. Un altre edifici destacable és la casa de Poblet o cal Panxa (3), antiga propietat dels capellans de Poblet, que preserva el segell de l'abat Copons a l'arc de la portalada. Vinaixa conserva també un dels antics portals, el del Forn (4). A 7 quilòmetres del poble es troba l'ermita de Sant Bonifaci, al qual Vinaixa presta una gran i antiga devoció.\nAntigament el poble s'anomenava Castellots i estava situat a 1,5 km de l'actual. Durant la Guerra de Successió, Castellots fou totalment arrasat. Posteriorment es construí de nou a l‘emplaçament actual, al voltant del torrent de Vinaixa i del castell fortificat. La Floresta celebra la festivitat de Sant Blai, al febrer, la Setmana Cultural per Setmana Santa i la Festa Major, a l’agost.\nPou de gel. Imatge: Jordi Clariana /360lab.\nEl castell de la Floresta (1), actualment obert al públic, és del segle XII i conjuga elements del romànic tardà, gòtic, renaixement i barroc. Hi destaca la torre quadrada emmerletada, les finestres coronelles i el magnífic sostre teginat del segle XVI. Al costat, en el lloc de les antigues quadres del castell, es troba l'església parroquial de Sant Blai (2), del 1760. Als Castellots hi havia hagut una església del segle XIII dedicada a Santa Maria. Dues visites molt interessants són el pou de gel del segle XIV (3), amb capacitat per a 150 m3 d'aigua, i la sala d'exposicions dels Treballs de la Pedra (4), que conté peces escultòriques i eines antigues del mestre picapedrer Felip Martín, precursor d'una important nissaga local d'artesans de la pedra.\nLa vila d’Arbeca va créixer arrecerada al voltant del castell dels ducs de Cardona (1), el qual té el seu origen en una fortalesa àrab conquerida vers la meitat del segle XII. Al segle XVIII, el duc de Medinaceli, senyor d'Arbeca, va introduir a la vila la varietat d'oliva arbequina i impulsà arreu de la comarca el cultiu de la que ara és la varietat reina en la producció d’oli. Entre els actes festius que tenen lloc a Arbeca, destaquen el Mercat Medieval del Duc, a l’abril; el Tast Jazz, al juliol, i la Fira de Santa Caterina, que inclou la fira de l'oliva arbequina i la fira del gos caçador, al novembre. La Festa Major té lloc per la Mare de Déu d’Agost.\nEls Vilars d’Arbeca. Imatge: Jordi Clariana /360lab.\nTot passejant pels carrers medievals i les places porxades de la vila, entre massisses façanes de pedra i escuts heràldics, es pot visitar l’església parroquial de Sant Jaume (2) i també el museu Molí de l’Argilés (3), al bell mig del poble.\nAl voltant d’Arbeca destaquen els següents vestigis: una vila romana inèdita, atès que no s’ha excavat mai i, a la partida dels Vilars, l’antiga fortalesa i poblat ibèric. Molt a prop del poble es pot visitar l’ermita romànica de Sant Miquel de les Borgetes, la font de la Juliana i les restes de l'ermita de Santa Caterina. I seguint la ruta del riu de Set en direcció als Omellons, el molí de l’Ambó. “Prou n'hi ha de béns a Arbeca, però són del duc". Aquest refrany es refereix al duc de Cardona, senyor d'Arbeca, on tenia el més ric dels seus castells, avui completament enrunat, i de les ruïnes del qual s'ha tret pedra per a construir gairebé totes les cases que d'una cinquantena d'anys ençà s'han fet pels pobles de la rodalia.” (Joan Amades, 1937).\nDins del projecte Ponent Actiu, s'ha marcat una ruta de 52 km per la Vall de Vinaixa senyalitzant punts d’interès del patrimoni cultural i natural, adequant espais urbans recuperant el patrimoni cultural: Castell de la Floresta i Casal republicà de Vinaixa o bé amb l'adequació d'espais rurals a Arbeca, l'Espluga Calba, Fulleda i Tarrés. El projecte Ponent Actiu finançat amb el PO FEDER Catalunya 2014-20. Aquesta acció ha estat finançada al 50% amb els fons europeus FEDER i, la resta, amb aportació de la Diputació de Lleida i dels ajuntaments beneficiats.\nAquestes rutes per la Vall de Vinaixa també les podeu gaudir a wikiloc:\nRuta circular a Fulleda: https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/ruta-de-la-vall-de-vinaixa-fulleda-ruta-circular-48033083\nRuta de Fulleda a Vinaixa: https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/ruta-de-la-vall-de-vinaixa-tram-del-fulleda-a-vinaixa-47986730\nRuta dels Omellons a Arbeca https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/ruta-de-la-vall-de-vinaixa-tram-dels-omellons-a-arbeca-47945910\nRuta de la Floresta a Fulleda https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/ruta-de-la-vall-de-vinaixa-tram-la-floresta-a-fulleda-47914678\nRuta dels Omellons a l'Espluga Calba https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/vall-de-vinaixa-tram-omellons-a-lespluga-calba-47913975\nRuta de la Floresta, els Omellons i Arbeca https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/vall-de-vinaixa-tram-la-floresta-els-omellons-arbeca-47743893\nBRANDED CONTENT Gaudeix de la ruta de la Serra! El Nacional


UGT i CCOO de Catalunya exigim al Govern de la Generalitat un pla d’ajuts urgent per als sectors afectats per les restriccions de la Covid-19 | UGT Catalunya\nPublicat el 19 Desembre, 2020\nAhir el Govern de la Generalitat va anunciar noves restriccions per fer front a la situació de crisi sanitària, restriccions que una vegada més no són acompanyades de les ajudes necessàries per fer-hi front, tal i com vàrem manifestar a la reunió ordinària del diàleg social d’ahir per tractar dels fons europeus, i on vàrem manifestar que no es poden prendre aquestes decisions sense el diàleg previ amb els sindicats i patronals més representatives del sector.\nRestriccions com les de la restauració, suposen més un tancament encobert, que una reducció horària. Les franges horàries imposades no responen ni a la realitat del sector, ni ha la realitat social, i denota desconeixement polític del sector. Aquestes mesures suposaran l’ impossibilitat de viabilitat del molts negocis, que es veuran abocats a tornar a tancar provocant nous ERTOS i acomiadaments. Una vegada més les persones autònomes i petites empreses es queden totalment desprotegides i els treballadors i treballadores a l’atur. Caldria que el Govern reconsideri les franges horàries en consulta amb les patronals i sindicats més representatius del sector i garantint les mesures de seguretat. Tornem a assistir a la falta de concreció i es tornen a fer restriccions de l’activitat sense acompanyar-les dels ajuts necessaris per fer-les front, com des de fa setmanes que CCOO i UGT de Catalunya venim reclamant. Els ajuts que s’han donat fins al moment han resultat insuficients i descompensats respecte a la duresa de les mesures. Cal garantir la liquidés i solvència de les empreses amb ajuts però que siguin condicionats a mantenir l’ocupació. També reclamem ajuts addicionals a treballadors i treballadores que han patit una forta pèrdua de poder adquisitiu per haver vist suspès o finalitzat la seva relació laboral.\nUn paquet d’ajuts que ha de resoldre les diferents casuístiques que poden donar-se en funció de l’evolució del virus i les mesures que hagin de prendre pel seu control. Criteris d’accés als ajuts i tipus d’ajuts per accedir.\nTransferència directa de diners a empreses que tanquin o redueixen la seva activitat.\nAccés a finançament de l’ICF amb retorn a 10 o més anys en funció de l’afectació dels sectors afectats, com es el cas de tots aquells vinculats al turisme, la restauració o el comerç, que entre tots ells representen més del 24% del PIB de Catalunya.\nPrestacions addicionals a les contributives o no contributives actualment disponibles per a treballadors i treballadores que es vegin afectades amb una pèrdua important del seu salari.\nL’evolució de la crisi sanitària obliga a prendre decisions restrictives però no es podem imposar restriccions sense acompanyar-les de les mesures necessàries per pal·liar les conseqüències que aquestes tenen sobre els treballadors i treballadores, persones autònomes i empreses. No podem fer de la salut i l’economia una dicotomia irresoluble. L’hem de fer compatible, perquè viurem encara molt temps amb el virus.\nCatalunya te marge per incrementar la seva despesa pública i l’ha de projectar de manera orientada a tots els àmbits afectats per la crisi, de manera concertada amb els agents socials i econòmics i donar les certeses que la ciutadania necessita.\nDavant una possible tercera onada però amb la previsió de l’inici de la vacunació que ens fa preveure l’inici del final d’aquesta pandèmia, CCOO i UGT demanem que el Govern de la Generalitat no eludeixi el desplegament del diàleg social que s’ha demostrat una eina útil i més efectiu que sense la participació dels agents econòmics i socials, com s’ha demostrat en la capacitat d’esmenar els problemes de gestió dels ajuts per persones autònomes.\nAquesta entrada ha estat publicada a Acció sindical amb els tags ajuts, CCOO, coronavirus, Covid19, Generalitat, restriccions, sectors afectats, UGT . Guarda a marcadors permalink.


Dossier Virtual Henry: 2013\nCorreció UD4: Llicències software i distribució dels continguts\nc)Les dos respostes anteriors són correctes.\n3.Una llicència software és un contracte en el qual s'especifiquen:\nc)Totes les respostes anteriors són correctes.\n9.El software shaware:\nc)Les dos anteriors són correctes.\nPublicat per Henry Chamba a 9:01 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: T4:Llicencies del software\nPublicat per Henry Chamba a 9:22 Cap comentari:\nExemples Llicenciats de Creative Commons\nPublicat per Henry Chamba a 9:16 Cap comentari:\nEls Drets d'autor són una forma de protecció proporcionada per les lleis vigents en la majoria de paisos per als autors d'obres originals.J\n-Compartir igual: Si s'altera o transforma l'obra on se'n generen obres originals han de quedar subjectes amb la mateixa llicència original.\nPublicat per Henry Chamba a 12:13 Cap comentari:\n- És un programari que pot ser usat, estudiat, copiat o modificat i presenta una sèrie de llibertats que pot exercicir el usuari\n- Que no te restriccions i pot ser editat mínimament pel usuari.\n-És una iniciativa creada per Stallman, que defensa el programari lliure, i del projecte GNU.\n· er fer treballs → open office writer\n· Per fer taules de càlculs i gràfiques → open office calc\n· Per fer representacions → open office impress\n· Per navegar per Internet → Google Chrome\n· Per retocar fotografíes → Gimp\n· Per editar vídeos → Avidemux\nPublicat per Henry Chamba a 9:24 Cap comentari:\nCorreció UD4: Llicències software i distribució de...