Associació Cultural 4 més 1\nTortosa s'ha vestit de Festa aquests dies. El Renaixement ha arribat i tots hem disfrutat de la Festa.\nAquí teniu algunes de les imatges de la Colla aquests dies. Ànims i endavant que ja queda poc.\nFotos del Renaixement\nPublicat per ASSOCIACIÓ CULTURAL 4 MÉS 1 a 12:12 1 comentari:\nA partir d'ara també podeu visitar la nostra web http://www.4mes1.org/ on trobareu fotografies, dates de les actuacions, les seccions de l'entitat...\nPublicat per ASSOCIACIÓ CULTURAL 4 MÉS 1 a 15:50 Cap comentari:\nPublicat per ASSOCIACIÓ CULTURAL 4 MÉS 1 a 18:54 Cap comentari:\nEl dissabte 24 es va cel·lebrar la Fira de l'Oli a Jesús i es va fer una trobada de dolçainers i tabalers on entre les moltes colles participants van ser presents Els Gaiters de l'Aguilot.\nPublicat per Cinta a 21:55 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Cultura popular / Tradicions\nCARNAVAL INFANTIL A TORTOSA\nEls Gaiters de l'Aguilot acompanyen amb la seva música la rua de carnaval infantil que el passat divendres 1 de febrer es va celebrar a Tortosa\nPublicat per Cinta a 22:13 Cap comentari:\nEls Gaiters de l'Aguilot guanyen el premi "Projecte Jove 2007"\nNota de Premsa del Consel Comarcal del Baix Ebre:\nEl Consell Comarcal atorga el premi “Projecte Jove 2007” als Gaiters de l’Aguilot, de Tortosa\nEl president del Consell Comarcal del Baix Ebre, Andreu Martí, acompanyat pel president de la comissió comarcal de Joventut, Francesc Gas, i per la coordinadora territorial de Joventut a les Terres de l’Ebre, Montserrat Perelló, han lliurat el Premi Projecte Jove 2007 als Gaiters de l’Aguilot, una de les seccions de l’Associació Cultural 4+1 de Tortosa.\nEl guardó, dotat amb 2.000 euros, s’ha atorgat pel projecte “15 anys Gaiters de l’Aguilot”, una iniciativa destinada a celebrar el quinzè aniversari d’aquesta entitat juvenil i que inclou diferents activitats com l’escola de dolçaina i percussió tradicional, el concurs per a dolçaina i percussió “Jaume Blanch”, i diferents concerts per commemorar i celebrar l’aniversari d’aquesta formació de la música tradicional ebrenca.\nEl president del Consell Comarcal, Andreu Martí, ha destacat “la trajectòria consolidada i el treball incansable dels joves de Gaiters de l’Aguilot tant pel que fa a la promoció de la dolçaina i el tabal com també a la difusió de la música popular de casa nostra”. Martí ha valorat “molt positivament” la participació de diverses entitats juvenils de la comarca en la convocatòria d’aquest guardó destinat “a fomentar la participació dels joves en tot allò que els envolta”.\nPer la seva part, el president de la comissió comarcal de Joventut, Francesc Gas, ha agraït “l’esforç i la iniciativa de molts joves del Baix Ebre que treballen amb il·lusió i ganes per desenvolupar activitats educatives i culturals, d’accés al món del treball, de promoció de la salut, de participació democràtica, d’accés a l’habitatge, i d’equilibri territorial i cohesió social”.\nLa coordinadora territorial de Joventut a les Terres de l’Ebre, Montserrat Perelló, ha reiterat el suport del govern català “a les diferents iniciatives per aconseguir que els joves puguin decidir i realitzar el seu propi projecte de vida i participar activament en les decisions públiques que els afecten col·lectivament com a ciutadans”.\nEn aquesta cinquena edició del premi Projecte Jove, el jurat ha atorgat el segon premi, dotat amb 900 euros, al projecte “Rehabilitació i remodelació d’un pis assistit per a joves en procés d’inserció social”, presentat pel Grup Esplai Blanquerna, de Tortosa. En aquest cas, el jurat ha valorat el projecte pels seus objectius de donar suport i acompanyament a joves per tal d’aconseguir un òptima inserció social i laboral.\nI el tercer premi, amb una dotació de 300 euros, ha estat pel projecte “Mou-te per aprendre dels altres”, presentat per l’entitat Obre’t’Ebre, de Tortosa. Aquest projecte inclou diverses activitats com són l’acollida de voluntaris europeus, l’enviament de tres joves de les Terres de l’Ebre a un altre país per realitzar tasques de voluntariat, intercanvis europeus amb nois i noies del nostre territori i de fora, i altres iniciatives juvenils.\nEl Premi “Projecte Jove 2007”, cofinançat pel Consell Comarcal del Baix Ebre i la Secretaria de Joventut de la Generalitat de Catalunya, té la finalitat de guardonar les millors iniciatives juvenils endegades per persones físiques o entitats sense ànim de lucre de la comarca del Baix Ebre.\nEn l’edició d’enguany s’han presentat sis projectes a la convocatòria. A les edicions anteriors els guanyadors han estat l’Observatori de l’Ebre de Roquetes (2003), la Colla Jove de Dolçainers de Tortosa (2004), Set Cervells de Jesús (2005), i Creu Roja Joventut de Tortosa (2006).\nTortosa (Baix Ebre), 24 de gener de 2008\nPublicat per ASSOCIACIÓ CULTURAL 4 MÉS 1 a 10:47 Cap comentari:\nFotos de la Cavalcada de Reis.\nPer fi, les fotos de la colla fent l'indi a l'espectacular Cavalcada de Reis de Tortosa.\nPublicat per ASSOCIACIÓ CULTURAL 4 MÉS 1 a 10:29 Cap comentari:\nWEB ASSOCIACIÓ 4 MÉS 1\n4 MES 1\nArxiu del blog de juliol (1) de juny (1) de maig (1) de març (1) de febrer (1) de gener (2) de desembre (3) de novembre (2) d’octubre (1) de setembre (1)\nGrallers i tabalers de Jesús


Com convertir ràpidament / canviar números a paraules en Excel?\nSi teniu una columna de valors numèrics en un full de càlcul i ara heu de convèncer-los a les seves paraules equivalents en anglès (com es mostra a la següent pantalla). Aquí parlaré d'un mètode per canviar de forma ràpida i senzilla els números a les paraules d'anglès.\nConverteix els números en paraules en anglès amb la funció definida per l'usuari\nNo hi ha funcions o fórmules que us poden ajudar a resoldre aquesta tasca directament a Excel, però podeu crear una funció definida per l'usuari per acabar-la. Feu els passos següents:\n3. Deseu i tanqueu aquest codi i torneu el full de treball, en una cel·la en blanc, introduïu aquesta fórmula = NumberstoWords (A2)( A2 és la cel·la que voleu convertir el número a la paraula en anglès), vegeu la captura de pantalla:\n4. A continuació, premeu Enter , i seleccioneu cel·la C2, arrossegueu l'identificador de farciment al rang que voleu que contingui aquesta fórmula. Tots els valors numèrics s'han convertit en les paraules corresponents en anglès.\nNota: Quan necessiteu copiar aquests resultats a altres cel·les, copieu-los i enganxeu-los com a valors.\nCom esbrinar o convertir números a paraules en anglès d'Excel?\nAbu Arwa · 19 days ago\nAdnan · 1 months ago\nShreepad S M Gandhi · 2 months ago\nApatel · 3 months ago\nRayees Ahmed · 3 months ago\nBande Bandenji · 2 months ago


Presenten una nova proposta per elegir senadors autonòmics «més justa, coherent i vinculada al territori»\n15 desembre 2018 20:21\nEn el marc de la ponència que pretén modificar el reglament del Parlament a la qual s'ha estat fent feina els darrers dos anys, Més per Menorca i MÉS per Mallorca han fet una proposta conjunta en relació a l'article 189 que fa referència l'elecció de senadors autonòmics.\nLes dues formacions polítiques han presentat una fórmula «més justa per a tots els grups parlamentaris», ha assenyalat la diputada de MÉS per Mallorca Joana Aina Campomar qui ha recordat que el reglament actualment no diu exactament com s'han d'elegir els senadors, només que han d'obeir amb criteris de proporcionalitat tal com estableix l'Estatut. Fins ara s'ha funcionat amb un acord de la Mesa del Parlament. Els grups parlamentaris presenten una proposta de candidats i s'ha de votar conjuntament a la cambra, sense que es pugui fer un vot diferenciat. «És el que va passar en aquesta legislatura que s'havia de votar al senyor Antich i al senyor Bauzá. Això s'hauria de canviar», ha assegurat Campomar.\nLa proposta de MÉS per Mallorca i Més per Menorca és que es votin igual que els vicepresidents i els secretaris de Mesa, que es du a terme una votació simultània de dos vicepresidents/secretaris i cada diputat només pot posar un nom. I surten elegides les dues persones més votades. Això permet que cada diputat només s'hagi de decantar per una persona, «una fórmula que compleix el criteri de proporcionalitat». «És una modificació molt més justa i que representarà millor, els diferents posicionaments i les diferents sensibilitats dels diputats i diputades i amb més proporcionalitat. El reglament ho hauria de definir no deixar-ho a un acord de Mesa», afirma la diputada ecosobiranista.\nPer la seva banda Nel Martí, portaveu de Més per Menorca, explica que la proposta de les dues formacions dóna més llibertat i més coherent. «A la passada votació els nostres grups haurien votat que no al fet que Bauzá fos senador». Alhora, assenyala Martí: «El que volem és modificar el sistema perquè vinculi més al Congrés dels Diputats de les Illes a una Cambra que la constitució l'assigna la funció de representació territorial».


Colau expulsa els turistes del Mercat de Santa Caterina\nGala Pin i Agustí Colom | ACN\nL'Ajuntament de Barcelona defensa que la mesura busca "preservar l'actual model de mercat i garantir que el seu funcionament sigui raonable"\nper ACN 07 d’agost de 2018 15:08\nEl Mercat de Santa Caterina prohibirà l'entrada al recinte a grups de més de 15 turistes cada divendres i dissabte entre l'1 d'abril i el 31 d'octubre. L'objectiu de la mesura, segons el regidor de Turisme, Comerç i Mercats, Agustí Colom, és "preservar l'actual model de mercat i garantir que el seu funcionament sigui raonable". El decret, aprovat per l'Ajuntament de Barcelona, entrarà en funcionament el proper divendres 10 d'agost, i arriba dos mesos després de la reclamació que l'Associació de concessionaris del Mercat de Santa Caterina va fer sobre la situació del mercat. Segons un informe realitzat per avaluar la problemàtica, grups d'aquest volum són suficient per "impedir el normal flux de gent a l'interior del mercat".\nColom també ha explicat que els responsables de la seguretat del Mercat de Santa Caterina podran fer fora del recinte a grups de menys de 15 persones que obstrueixin els passadissos del mercat o impedeixin l'acostament dels clients a les parades o l'atenció al públic per part dels comerciants. A més, el decret també permet que els vigilants puguin convidar a marxar a qualsevol persona que toqui o manipuli els aliments exposats amb l'objectiu de fer-ne fotografies, mengi o begui a llocs no destinats per a aquests usos o als qui produeixin soroll o cridòria que pertorbi el normal funcionament del mercat.\nEl Mercat de Santa Caterina és el segon de la ciutat que aplica aquesta mesura, ja implantada al Mercat de la Boqueria l'any passat. Segons la regidora de Ciutat Vella, Gala Pin, el decret serà positiu per al Mercat de Santa Caterina, ja que la mesura ha arribat "amb previsió i marge", i no pas "a remolc de problemàtiques clares com en el cas del Mercat de la Boqueria". Colom ha remarcat la importància de "cuidar un espai que vol ser visitat, mantenint la capacitat d'atraure persones però amb comportaments adequats i cívics".\nSituat al districte de Ciutat Vella, el Mercat de Santa Caterina es va construir entre els anys 1844 i 1848 i és el mercat cobert més antic de la ciutat.


Cami a Castella i Lleó | Senderators\n> Cami a Castella i Lleó\nCercant Cami a Castella i Lleó: s'han trobat 43 resultats\nLa ruta Ascensión a Peña Prieta desde Cardaño de Arriba la recomano a tots. El camí circular de 20.26 km fa que aquesta ruta sigui assequible. Vam sortir de Camporredondo del alba i a partir d'aquí a gaudir del camí. El camí transcorre a [...]\nSan Ildefonso o La Granja - San Ildefonso o La Granja en Segovia - Castella i Lleó (Espanya)\nAlguna vegada has visitat San Ildefonso o La Granja ? Si t'animes, tindràs la possibilitat de realitzar aquesta ruta circular de 21.59 km que vam realitzar l'altre dia. L'única cosa que has de tenir en compte de la ruta Pinares Valsaín és [...]\nFuentes Carrionas Y Fuente Cobre (Oeste) (8)


El cau de l'eriçó: Causes i atzar\nDeia en un post anterior que la ciència parteix d'una màxima fonamental, que el món és intel·ligible.\nÉs el món intel·ligible? Bé, si fem ciència hem de suposar que sí, si no, s'ha acabat la ciència. Un no pot establir objectivitats si no pot establir lleis que determinin els fets.\nLa ciència és per definició determinista. Ara bé, sembla que la realitat s'escapa de la determinació absoluta. El paradigma de la modernitat, de la natura vista com una màquina en la que sabent les condicions d'un moment donat es poden establir les condicions d'un altre moment donat, sembla que avui està esquerdat. La ciència ha hagut d'admetre que hi han aspectes de la realitat que no es poden determinar.\nDel determinisme més absolut hem passat a haver de considerar l'atzar com un element de la realitat. Podem postular l'atzar de dues maneres, com una falta de coneixements que ens impedeix establir el determinisme, seria un atzar epistemològic, o com una impossibilitat real d'establir determinismes, seria un atzar ontològic. El primer és fàcilment constatable, ara bé, existeix l'atzar ontològic?\nAquesta pregunta segurament no és una pregunta científica -no totes les preguntes ho són- i sí, en canvi, pot ser una pregunta filosòfica. La ciència vol predir, establir lleis que comprimeixin la realitat. Sovint per a fer això no pot establir precisions absolutes sinó que estableix acords en espais restringits de la realitat. Acords que són funcionals, això sí, però que si sortim del camp restringit -de la demarcació- on els apliquem sempre queden en suspens.\nSi el món és intel·ligible vol dir que tot el món és intel·ligible. En el moment en què aparegui solament un esdeveniment imprevisible ja s'ha trencat el postulat anterior. Això és el que du al principi de falsabilitat de Popper. La ciència ha de poder posar-se en qüestió, comprovar-se, en cas contrari no estem fent ciència.\nLa ciència del determinisme parteix de la idea que la realitat és la suma d'elements simples. Però la realitat acaba mostrant-se tan complexa que això resulta inoperant. Avui ja sabem que les coses són summament complexes, i la realitat ha esdevingut una probabilitat més que un fet estàtic.\nCausa o atzar, una equació que dóna molt de si.\nHi ha una fantàstica cançó de Silvio Rodríguez sobre això. potser ni la ciència ni la filosofia poden copsar la realitat última de tot plegat, l'altre manera d'aproximar-se a la realitat, l'art, ens pot, si menys no, comunicar l'astorament que ens provoca.\nDe nou Jorge Wagensberg il·lumina aquest tema a Ideas sobre la complejidad del mundo. Tusquets. Barcelona 2007. 1ª Ed. 1985.\nPublicat per Arcadi Garriga a 15:20


30 persones treballaran a l’Ajuntament de Manacor en el segon torn de contractacions del programa SOIB Reactiva 2020 | Servei d'Ocupacio\nEl batle de Manacor, Miquel Oliver, la delegada de Desenvolupament Local, Núria Hinojosa, i la directora de l’oficina del SOIB de Manacor, Catalina Font, han donat la benvinguda a les persones beneficiàries del segon torn del projecte «Reactiva’t Manacor». Gràcies al programa SOIB Reactiva 2020 el municipi comptarà amb 30 nous treballadors que desenvoluparan la seva feina en diferents àrees durant quatre mesos.\nEn concret, s’han incorporat 1 persona de la Línia 1, adreçada a joves menors de 30 anys a l’atur, 11 de la línia 2, per a persones desocupades de 30 anys o més, aturades de llarga durada i, les 18 restants, corresponen a persones desocupades de 30 anys o més, de curta durada, afectades directament per la crisi de la COVID-19.\nEntre els perfils del personal contractat hi ha xofers, peons de manteniment, oficials manteniment, informadors ambientals, una geògrafa, una historiadora de l’art i una auxiliar administrativa, els quals treballaran a diferents departaments municipals com Serveis Generals, Esports, Educació, Urbanisme i Medi Ambient.\nPer executar aquest projecte, el Servei d’Ocupació de les Illes Balears ha concedit a l’Ajuntament de Manacor una subvenció de més de 853.000 euros que beneficiarà un total de 85 persones en els dos torns que preveu la convocatòria.


Núria Riba Bosch: Parada de quadres!\nParada de quadres!\nParada de quadres!! Molt satisfets de com ha anat!!\nFIRA D'ART A LA POBLA DE CLARAMUNT DIUMENGE DIA 18!\nAquest diumenge, de les 10 del matí a les 2 del migdia, el nucli antic de la Pobla (Anoia) serà l'escenari de l'Exposició-Fira d'Art, que arribarà a la novena edició. Aquesta activitat l'organitzen les regidories de Cultura i de Benestar Social i és una de les més destacades dins de la programació de les Festes Culturals.\nEn les anteriors edicions, aquesta proposta firal ha estat tot un èxit tant de participants com de públic. Els visitants podran trobar més d'una trentena de parades amb diferents productes artesanals. Hi haurà bijuteria, peces de filferro, de fusta, carros i calesses, espelmes, dibuixos i pintures, pastisseria o objectes fets de Patchwork. La majoria dels expositors que participaran en aquesta novena Exposició-Fira d'Art seran poblatans però també n'hi haurà d'altres poblacions.\nLes Festes Culturals es van iniciar a principi de setembre i s'allargaran els mesos d'octubre i novembre. La programació es pot consultar al web de l'Ajuntament, al Facebook i al Twitter.


Balmes de Gramenet - Coves de Catalunya - EspeleoWorld\nGran balma obrada de 52 metres de llarg i 19 de fondo al barranc de Fontfreda (Isona i Conca Dellà).\nA les balmes s'hi accedeix per la part més oriental, aquestes es troben en dos trams separats per uns 30 metres en el mateix pla d'estratificació. La més gran es troba sota mateix d'un barranc per on hi acostuma a baixar un fil d'aigua i té 19 metres de fons. A l'interior trobem diversos compartiments delimitats per parets de pedra i tàpia, seguint cap a ponent trobem un forn en perfecte estat de conservació i seguint uns 30 metres més cap a ponent trobem l'altra balma, on les restes d'un mur tanquen el recinte d'aquesta balma de 12 metres de fons.\nA la carretera L-512 de Artesa de Segre a Tremp, un cop passat Montargull, trobem uns 1800 metres més endavant a l'esquerra i en una corba la desviació a les masies de Tòrrec. Després de passar cal Sala ens desviarem a la dreta cap a cal Vansa, 125 metres abans d'arribar a la masia, trobarem una pista a l'esquerra apta per a vehicles 4x4, la seguirem durant uns 1700 metres on trobarem una desviació, seguirem per l'esquerra uns 200 metres on trobarem un lloc ampli per donar la volta i aparcar. A partir d'aquí seguirem la pista fins al final, aquesta va seguint el barranc de la Font Freda pel seu marge esquerre hidrogràfic fins travessar-lo i remunta cap a ponent pel vessant dret, després fa un gir cap el N, acabant actualment sota mateix de les balmes de Gramenet després d'un recorregut de 1900 metres.\nLes balmes de Gramenet van estar habitades fins l'any 1920.\nAquestes balmes, apareixen citades en diverses guies excursionistes, però la primera vegada que apareix publicat un article sobre la balma és a l' “Aplec de documents arqueològics de les coves del Montsec i llur projecció a les comarques i serres properes” d'en Josep de la Vega; malauradament aquest s'equivoca confonent les balmes de Gramenet amb la cova de l'Hereu.\nL'octubre de 1994 en Gener Aymamí, Joan Reig i E. Peidró junt amb altres companys, se n'adonen de l'error i ho publiquen a la revista Excursionisme (270).\nL'any 2008 en Jordi de Valles publica el volum 1 del Catàleg Espeleològic de Catalunya, en aquest apareix corregida correctament la situació de les balmes respecte a la donada per Josep de la Vega, però pel que fa a la topografia inclou la que aquest denominà com a balma de Gramenet quan en realitat es tracta de la topografia de la cova de l'Hereu.\nValles, Jordi de.(2008).-Catàleg Espeleològic de Catalunya (vol.1):122-123. EC Gràcia.Barcelona\nVega, Josep de la. (1981).-”Aplec de documents arqueològics de les coves del Montsec i llur projecció a les comarques i serres properes”. Mediterrània (12):1-359.


Les instal·lacions elèctriques a les comunitats de veïns\n05 Jul 2011, en INFORMACIÓN 1 Comentario\nL'any 2005, la Generalitat de Catalunya va aprobar la Instrucció 10/2005 per la qual fixava un termini per la inscripció, és a dir la legalització, d'instal·lacions elèctriques ja existents, sotmeses...\nITE. La inspecció tècnica dels edificis.\n07 Jun 2011, en INFORMACIÓN 4 Comentarios\nLa inspecció tècnica dels edificis, és un procediment establert per la Generalitat de Catalunya (decret 187/2010 de 23 de Novembre) per verificar el deure de tots els propietaris de conservar...\nL’interim management, consultoria + execució\n30 May 2011, en ACTUALIDAD 0 Comentarios\n[caption id="attachment_262" align="alignleft" width="300"] Programa Fem Números? de Televisió de Badalona. Emès el 24 de Maig del 2011.[/caption] El Dimarts 24 de Maig, es va emetre dins el programa Fem Números?...


Madrenas guanya i podria seguir en solitari o pactant amb Esquerra - Diari de Girona\nMadrenas guanya i podria seguir en solitari o pactant amb Esquerra\nL'alcaldessa perd suport però venç amb nou regidors. Guanyem es col·loca com a segon partit amb sis edils · El PSC també fa un salt i obté dos representant més.Esquerra Republicana es queda amb els 4 regidors.Veray (PP) es queda sense seient i Ciutadans conserva els dos\ntapi carreras 27.05.2019 | 02:27\nJunts x Catalunya (JxCAT) va tornar a guanyar les eleccions a la ciutat de Girona tot i que amb amb nou regidors dels 27 que estaven en disputa, un menys que fa quatre anys. En segon lloc s'hi va situar Guanyem Girona amb sis representants i el PSC tercer, també amb sis regidors. Ambdós guanyen dos edils. ERC que va quedar quarta i Ciutadans cinquena, conserven els quatre i dos seients respectivament. El PP perd tots els representants. No passava des de 1983. Els resultats van moure's fins a darrera hora.\nAmb aquests resultats, Marta Madrenas podria intentar revalidar l'alcaldia en solitari, com en el darrer any i mig o buscar un pacte amb algun grup afí. El que tindria més números seria ERC, tot i que caldria veure si els republicans veurien bé aquest govern de coalició o si la formació de Madrenas arribar a fer aquest plantejament. Junts x Catalunya es quedarà sense el número 10, Eduard Berloso, que era l'actual vicealcalde i responsable de Medi Ambient, Participació i Seguretat, entre d'altres.\nL'hipotètic tripartit d'esquerres, que estaria format per PSC, Guanyem i ERC suma però és complicat que tiri endavant si es té en compte que difícilment les dues formacions independentistes voldran oferir l'alcaldia als socialistes i que els socialistes tampoc la voldran donar a Guanyem Girona.\nMarta Madrenas va aconseguir la victòria tot i perdre una mica de suport electoral, si es compara amb els comicis de fa quatre anys. Aleshores, Carles Puigdemont es va imposar amb el 32,59% de vots, mentre que Marta Madrenas, en prou feines, va superar el 30%.\nL'augment de vots de la candidatura que encapçalava Lluc Salellas, li va suposar dos edils més que quan es van presentar com a CUP- Crida per Girona i ara en tindrà sis. La formació aconseguir la segona plaça. A més a més, la candidatura ha augmentat els sufragis passant d'un 14,94% a un aproximadament un 19% dels suports electorals. La candidatura havia guanyat molt múscul gràcies a la unió de la CUP amb moltes forces d'esquerres i republicanes, així com comuns sobiranistes, i alguns tòtems veïnals.\nEl PSC també va fer un salt important ja que va passar de quatre a sis regidors, fet que provocarà la reentrada de l'exnúmero 2 de Carles Puigdemont. Isabel Muradàs era ara la número 6 dels socialistes. Aquest pas endavant del grup liderat per Sílvia Paneque queda constatat amb el percentatge que passa del 14,50% a un a l'entorn del 19% en quatre anys de diferència.\nEsquerra va mantenir els quatre seients del mandat anterior i, per tant, els seus quatre regidors i els nou de Junts x Catalunya encara no sumarien per fer majoria absoluta però permetria dotar d'estabilitat el govern local. ERC ha caigut de la segona a la quarta posició, tot i que en percentatge no ha perdut ni un punt respecte als resultats dels anteriors comicis. Quim Ayats tenia el hàndicap de ser el cap de llista independentista menys conegut tot i haver estat, en el passat, exregidor del govern, i més recentment senador. Els republicans però tenien vent a favor gràcies a la valoració positiva de la marca a nivell català.\nCiutadans seguirà amb els dos regidors amb una bicefalia amb Daniel Pamplona i l'anterior cap de llista Míriam Pujola, tot i que perden una mica de foça ja que baixen percentualment passant del 7,55% a no arribar al 7%. Per Pamplona el repte era majúscul perquè el jove alcaldable taronja s'ha hagut de donar a conèixer en poc temps ja que Ciutadans va fer públic el seu nom fa poques setmanes.\nEl PP i En Comú Podem, fora\nUna de les grans incògnites era saber si el PPC podria seguir al consistori tenint en compte les enquestes arreu del país i la dinàmica negativa dels populars. En en els seus cinquens comicis, Concepció Veray, es va quedar sense seient. Els populars tenien presència al plenari gironí des de l'any 1983. Els populars cauen fins a la setena posició, superats fins i tot per En Comú Podem d'Eugènia Pascual. Els comuns tornen a quedar fora del saló de plens quan havien arribat a tenir tres regidors, quan defensaven les sigles d'ICV-EUiA, hi havien arribat a formar part del govern tripartit que encapçalava Anna Pagans.\nJxCat manté la seva força municipal i conserva alcaldies emblemàtiques. Eleccions municipals a Girona\nFigueres: Masquef obté la victòria en un escenari abocat a pactes. Eleccions municipals a Girona\nBlanes: ERC guanya en nombre de vots i empata amb 5 edils amb el PSC i Comuns. Eleccions municipals a Girona\nSalt: Viñas (ERC) guanya a Salt però necessitarà pactar per revalidar l'alcaldia . Eleccions municipals a Girona


Inici / Notícies / Notícies / Finalitza la 4a edició del Programa d’Inserció de Viver de Bell-lloc amb un 61% de contractació\nFinalitza la 4a edició del Programa d’Inserció de Viver de Bell-lloc amb un 61% de contractació\nLa Fundació Viver de Bell-lloc finalitza la 4a edició del programa SIOAS d’orientació i suport a la inserció laboral amb resultats molt positius.\nHa estat la primera edició que ha acollit a persones amb disCapacitat física i/o sensorial superior al 65%. També per primera vegada el programa ha comptat amb dues línies d’actuació, a Cardedeu i la Garriga, el què ha permès doblar el nombre de participants.\nEn total s’han atès 47 persones de 18 municipis, principalment de Cardedeu, Granollers, La Garriga, La Roca, Mollet i Montornès.\n“Ha estat un any ple de reptes, en què el programa s’ha hagut d’adaptar al format digital, però tot i així, els resultats obtinguts són molt esperançadors”, explica el coordinador del programa, Lucas González de Aledo.\nDel total de participants, 25 persones han accedit al món laboral (un 61%). D’aquestes, el 25% han trobat feina al mercat ordinari amb un contracte superior als 3 mesos, el 25% amb un contracte inferior als 3 mesos i el 12% han accedit a centres especials de treball. 8 persones han apostat per continuar formant-se.\nEls principals sectors en els quals s’han realitzat les insercions laborals han estat al sector serveis, al sector de la jardineria i al sector de l’administració.\nS’inicia la 5a edició amb 30 participants\nL’entitat engega ara la 5a edició amb l’objectiu d’oferir una formació d’acord amb el potencial de cada participant i adaptada a les necessitats del mercat laboral, així com un acompanyament un cop la persona troba una feina, per tal d’oferir els suports necessaris per garantir que la manté.\nDurant l’estiu s’oferirà un servei d’orientació i al setembre el programa s’iniciarà amb una formació teòrica-pràctica sobre el mercat de treball, competències transversals, eines de recerca de feina i autoocupació entre d’altres. Viver de Bell-lloc col·labora amb l’alumnat del Grau Superior en Integració Social de l’Institut Pla Marcell de Cardedeu per dur a terme algunes de les sessions.\nEl programa ofereix una segona part d’especialització de peó de magatzem i auxiliar de serveis industrials. També s’ofereixen pràctiques en empreses i es duu a terme un acompanyament personalitzat.\nPer accedir al programa, que és gratuït, cal ser major d’edat, disposar del certificat de discapacitat i estar inscrit al SOC com a demandant d’ocupació. Per a més informació cal posar-se en contacte a través del correu electrònic servei.insercio@vivelloc.cat\nPublicat a Formació, Notícies, Servei d'Inserció, Serveis a personesEtiquetat discapacitat, Històries del viver, Inserció laboral, SIOAS


Com està sent l’experiència de participar en el projecte de Mentoria Laboral?\nDes de l a meva experiència com a jove participant en el projecte de Mentoria Laboral (MentorHabilitats) puc dir que estar sent molt enriquidora, ja que la persona mentora voluntària que m’està donant suport té un paper fonamental, perquè m’està aportant la seva experiència i els seus coneixements, tant en el àmbit personal, com en el laboral.\nLa persona mentora amb la que estic compartint el pla de treball per incrementar les meves oportunitats laborals, em fa propostes d’idees per a que vagi treballant-les, per tal de poder millorar aspectes molt vinculats a la meva manera de ser, i a les competències laborals que haig d’anar reforçant.\nQuan vaig decidir-me per participar d’aquest projecte, tenia unes necessitats d’orientació en el àmbit laboral, ja que tinc molt poca experiència, i amb l’ajuda de la mentora, he millorat el currículum, la carta de presentació, hem iniciat en alguns moments un procés de conversa en anglès, …\nAra que porto un temps en el projecte puc dir que vaig començar sense saber molt bé de que es tractava, si que tenia una idea i la informació d’aquest, però la veritat es que he trobat moltíssimes coses més de les que m’esperava, tant a les sessions individuals, entre la mentora i jo, com a les sessions grupals, on es reuneixen la resta de joves i persones mentores del projecte.\nRecordo una de les sessions grupals, que per a mi va ser molt enriquidora i profitosa, i que va consistir en donar la nostre opinió, tant individualment com de la resta dels companys/es que participen del projecte, de les fotografies del perfil del Whatsapp que tots/es tenim. Aquesta activitat, a part de ser una bona manera de conèixer que opina la gent de tu, vam poder analitzar com les persones tenim una forma de projectar la nostra imatge cap a la societat, i que a partir d’aquesta es pot intuir com és la nostra personalitat, i poder-ne reflexionar de tot plegat.\nUna de les qüestions que li dono més importància és el vincle de confiança que he construït amb la meva mentora, on cadascuna dona el seu punt de vista respecte els aspectes que haig de poder millorar. La mentora m’està aportant seguretat en moltes situacions que comparteixo amb ella, tant per a la vida personal com per a la laboral. També està fent que incrementi la meva autoestima perquè m’està donant consells per a millorar i ajudar-me a canalitzar la forma de com a vegades m’agafo segons quins temes, com per exemple, aprendre a dir que no però d’una manera més assertiva, sense fer mal a d’altres persones, o també quan em diuen aspectes que no m’agraden, no agafar-los malament, i intenta entendre’ls.\nPer a mi, la mentora està sent una guia, una referent que m’ajuda a poder aconseguir les meves fites que ens hem marcat a l’inici del projecte.\nDesirée Peligro Bravo


Direcció d'art Codi: 20.028 : 6\nEn aquesta assignatura s'analitzen les funcions, tècniques i àmbits de la direcció d'art, a través de la comunicació visual com a àmbit d'aplicació. S'inclouen també els principis de disseny gràfic aplicat a la publicitat i es practiquen tècniques de pensament visual.\nDirecció d'art és una assignatura optativa del Grau de Disseny i creació digitals, que s'integra en la matèria d'Habilitats comunicatives, juntament amb:\n- Comunicació: teories i tècniques\n- Storytelling: recursos narratius\n- Recursos i comunitats digitals\nEs recomana cursar Direcció d'art a tots aquells estudiants que pretenguin desenvolupar les seves potencialitats en aquest àmbit d'actuació, especialment en el sector publicitari, o vulguin seguir formant-se en el terreny de la comunicació de marques.\nAquest perfil professional té cabuda tant en agències de publicitat, departaments de comunicació d'anunciants, productores audiovisuals, estudis de disseny, etc.\nSón necessaris coneixements bàsics del paquet Adobe, que ja s'ha utilitzat en assignatures obligatòries.\nAquesta assignatura solament pot superar-se si es realitza un seguiment de l'avaluació contínua i es lliuren, dins dels terminins estipulats a l'aula, tots els reptes que proposi el docent.\nAbans de matricular-la, cal haver cursat prèviament:\n- Fonaments del disseny gràfic\n- Tècniques de creativitat i innovació\n- Taller de forma i composició\n- Taller de dibuix\n- Projecte I: identitat i marca\nI també seria recomanable haver superat:\n- Producció gràfica\n- Producció i publicació digital\nEls objectius principals de l'assignatura són que l'estudiant domini els principis de la direcció d'art publicitària i sàpiga aplicar-los en projectes concrets.\nLes competències associades a aquesta assignatura són:\nBàsica: Desenvolupar aquelles habilitats d'aprenentatge necessàries per emprendre estudis posteriors amb un alt grau d'autonomia.\nGeneral: Identificar les estructures i processos del context professional del disseny i reconèixer les seves implicacions socials i culturals des d'una perspectiva local i global.\n- Aplicar les tècniques de creativitat idònies per a cada projecte de disseny amb l'objectiu de resoldre problemes de forma innovadora i generar noves idees.\n- Dominar el llenguatge expressiu per propiciar experiències estètiques d'acord amb els objectius de cada projecte de disseny.\n- Planificar, gestionar i avaluar projectes de disseny en els diferents àmbits professionals.\nOrigen, història i evolució de la direcció d'art\nIdentitat de la direcció d'art respecte el disseny gràfic\nFonaments de la direcció d'art\nRol del director d'art en la indústria i les seves funcions com a creatiu\nPublicitat gràfica, audiovisual i formats parapublicitaris\nProcediments clau - Direcció d'art PDF\nEstudis de cas fallits PDF\nLa direcció d'art: records, somnis, direcció i processos Audiovisual\nInstruments professionals del llenguatge publicitari XML\nL'adaptació dels llenguatges visuals al discurs de la publicitat XML\nFem una campanya XML\nAnàlisi i aplicacions del llenguatge publicitari XML\nEls fonaments de la direcció d'art XML\nTeoria i història del llenguatge publicitari XML\nComencem a crear XML


MÓN AUDIOVISUAL: ERASED, WIPPED OFF THE MAP. Un documental valencià per il.lustrar un conflicte internacional\nERASED, WIPPED OFF THE MAP. Un documental valencià per il.lustrar un conflicte internacional\nUn grup d'activistes europeus i nord-americans van entrar en la franja de Gaza trencant el bloqueig israelià per acompanyar a la població palestina i denunciar la seua situació. Amb ells va viatjar l'espanyol Alberto Arce amb l'objectiu de rodar un documental sobre les conseqüències d'aquest setge. El conflicte li va convertir en l'únic reporter estranger en l'interior de Gaza, en testimoni directe de l'horror.\nTVE ha adquirit els drets d'emissió d'aquest documental, dirigit per Arece i Miguel Llorens, que podem vorer dins el programa Documentos TV aquest dimarts, 30 de juny de 2009. ERASED narra com el passat desembre activistes europeus i nord-americans trenquen el bloqueig israelià a la Franja de Gaza per acompanyar a la població palestina i denunciar la seua situació. Sense pretendre'l, durant els bombardejos israelians de desembre de 2008 i gener de 2009, Alberto es va convertir en l'únic reporter estranger en l'interior de Gaza. Va ser testimoni directe de l'horror. El balanç d'aquest atac es salda amb quasi mil quatre-cents palestins morts i désset israelians. La càmera d'Alberto va gravar els atacs israelians a les ambulàncies de la Mitja Lluna Roja i als hospitals. També va deixar testimoni de les conseqüències de les bombes a les cases particulars, al Centre d'aliments de l'ONU en Jabala, a les seus ministerials, a les comissaries de policia, aixi com a la Seu Central de l'ONU en la Franja.\nAlberto Arce ha obtingut amb els documentals Nablus, la ciutat fantasma, 2004 i Internacionals en Palestina, 2005 els següents esments: Premi Santiago Álvarez (Cuba) 2005. Premi Millor Adreça del Festival de documentals Santiago Álvarez del ICAIC , Cuba 2005. Premi al millor curt documental Festival Internacional de Barcelona. Docúpolis05. Premi Televisió de Catalunya TV3 "Nous Realitzadors", 2005. Premi al millor documental. Festival de curtmetratges de Ciudad Real 2005. Premi del Públic Festival cinema digital de Vinya del Mar. Xile, gener 2006. Esment d'honor Extrema Doc. Càceres, Desembre 2006. Premi del Públic. Festival Internacional de Cinema Àrab AMAL 05. Premi Santiago Álvarez del ICAIC (Cuba) 2006. Premi a la Millor Adreça del festival de documentals Santiago Álvarez del ICAIC 06. Premi Fernando Quiñones Millor documental Social Mostra cinematogràfica Atlàntic Abastos 2006. Premi Joan Gomis de Periodisme Solidari Octubre 2007. (Font: www.cicocomunicacion.com)\nPublicat per Butlletí del sector audiovisual valencià a 23:57\nEtiquetes de comentaris: cies erased gaza documental arce director


Conversem amb l'activista Quim Gibert - CAOC.cat\n[name] => conversem-amb-lactivista-quim-gibert\n[post_date] => 2018-07-02 18:09:18\n[post_date_gmt] => 2018-07-02 16:09:18\n[post_content] => En Joaquim Gibert i Font és un psicòleg i activista que ha treballat per a dignificar i normalitzar la llengua catalana a la Franja de Ponent, unes comarques de llengua i cultura catalanes, que administrativament formen part de l’Aragó. Ha publicat múltiples articles a través de diferents mitjans i ha escrit els llibres “Qui estima la llengua la fa servir”, “Removent consciències. Transgressió cívica i fet nacional”, “Llengua i emoció”. Forma part del Casal Jaume I de Fraga, i del Moviment Franjolí per la Llengua.\nRedacció.- La primera pregunta és evident. Segons les estadístiques, a la Franja el percentatge de parlants és molt elevat, fins i tot superior a la majoria de territoris de llengua catalana. És el català la llengua vehicular col·loquial més habitual a la Franja?\nJ.G.- Em sap greu haver d'aclarir que les estadístiques no s'ajusten a la realitat. El nombre de parlants era molt elevat segurament fa unes dècades. Ara de cap de les maneres. I, per tant, la llengua d'ambient és el castellà en molts àmbits, especialment en aquells més poblats. Per tant, el castellà fa de “lingua franca”. I ara, fins i tot ,hi ha fills de catalanoparlants, que a casa parlen en català amb la família, però portes enfora, amb els companys, amb la colla d'amics, es comuniquen en castellà a ran, sobretot, de les dinàmiques socials i escolars. Clar i català, som testimonis d'un trencament generacional en la transmissió de la llengua. És a dir, en democràcia (espanyola) s'està produint un lingüicidi a la Franja de Ponent. Així és l'Europa del segle XXI.\nR.- Una eina fonamental per a la dignificació de la llengua és l’escola. Quina és la situació de la llengua al sistema educatiu? És una assignatura obligatòria, optativa? És llengua vehicular o només manté una presència testimonial?\nJ.G.- És una llengua optativa en la majoria de les escoles de la Franja. L'anglès, que no és autòcton, és llengua obligatòria si fem una comparació. En alguns centres escolars públics també imparteixen alguna assignatura en català, sempre i quan mai superi el 20% de la quota lingüística. En els patis cada dia és més difícil escoltar el català mentre juga la canalla.\nR.- La Franja de Ponent es beneficia de l’arribada de mitjans de comunicació (televisió, ràdio...) provinents de Catalunya. Existeixen mitjans de comunicació propis en llengua catalana a la Franja?\nJ.G.-Només hi ha el mensual Temps de Franja, que disposa de suplements literaris i escolars. Arriba només per subscripció. No és a la venda en els quioscs. I el trimensual Crònica, dedicat a temàtiques d'història local. La llengua principal de Digital Fraga TV és el castellà, tot i que el català també hi és present. També emet bàsicament en castellà Ràdio Fraga, sense tancar la porta al català, que de vegades hi té cabuda. TV3 és una televisió seguida a ran de la seva qualitat.\nR.- Apliquen els Ajuntaments i els Consells Comarcals de la Franja alguna normalització lingüística administrativa i burocràtica? Depèn del color polític de l’Ajuntament o del Consell?\nJ.G.- No hi ha cap mena de normalització lingüística. A tot estirar, indicacions en la retolació local per a usuaris de vehicles i alguna placa de carrer. Sempre el català sol figurar en segon lloc.\nR.- La Franja de Ponent posseeix una situació geogràfica, on hi ha una clara distància entre per exemple, la Ribagorça al nord i el Matarranya al sud. Estan prou ben coordinades les diferents comarques en la defensa de la llengua i la cultura pròpies o hi ha molta feina per fer al respecte?\nJ.G.- Per raons geogràfiques la comunicació sud - nord és pràcticament inexistent, tret d'alguna excepció. Tampoc hi ha carreteres ràpides per anar dels Ports a la vall de Benasc, posem per cas.\nR.- Fa uns anys, la Diputació General d’Aragó aprovà una divisió comarcal del territori aragonès. Respectava aquesta divisió les fronteres lingüístiques i culturals?\nJ.G.- No va respectar les fronteres lingüístiques. I va prioritzar potenciar les ciutats castellanoparlants (ex: Binèfar en lloc de Tamarit; Graus en lloc Benavarri...) a l'hora de fer les comarques.\nR.- El govern aragonès del Partido Popular mantingué una posició d’hostilitat amb la llengua, derogant la “Llei de Llengües” que havia aprovat el govern anterior, i inventant-se una suposada llengua pròpia anomenada LAPAO. La “Llei de Llengües” tingué alguna repercussió positiva? Es traduí en alguna mena de normalització lingüística?\nJ.G.- En el dia a dia, la “Llei de llengües” ha estat poc resolutiva. No hi ha una voluntat explícita per dignificar el català en tant que llengua territorial ni part de les autoritats locals ni comarcals ni autonòmiques.\nR.- Què en penseu quan veieu projectes com el LAPAO? Què opinava la població de la Franja respecte d’aquesta llengua inventada pel govern popular aragonès?\nJ.G.- El drama és que molts veïns de la Franja ignoren que parlen català. Una part pensen que el català és la llengua que parlen a TV3. I que ells parlen una mena de parlar sense cap futur. Bona part de la població ni es va pronunciar al respecte. La llengua important per a molts és el castellà, encara que a casa hagin estat criats en català.\nRedacció.- Quina és la postura de l’actual govern aragonès?\nJ.G.- El govern aragonès fa la política del qui dia passa, any empeny. Aconseguir l'extermini gradual del català, deixar-lo ben morir. Potenciar entre els catalanoparlants una baixa autoestima. En democràcia fa lleig anorrear una llengua.\nR.- Manteniu alguna relació amb associacions o col·lectius en defensa de la “fabla” aragonesa, parlada a l’Alt Aragó, i que també manté unes problemàtiques, segurament més fortes que el català a la Franja?\nJ.G.- L'aragonès és una llengua pràcticament extingida. Diuen que ja hi ha més estudiosos de la llengua que parlants.\nR.- Com a activista, quines accions heu pres per a potenciar la llengua catalana en aquelles comarques?\nJ.G.- M'he fet un tip de publicar articles. Amb l’ Institut d'Estudis del Baix Cinca, primer, i amb el Casal Jaume I de Fraga. Més tard, hem organitzat jornades i actes diversos.\nR.- Quines són les activitats fonamentals del Moviment Franjolí per la Llengua? O l’Associació Clarió?\nJ.G.- Amb el Moviment Franjolí i el Casal Jaume I, a ran d'una proposta, de la Plataforma per la Llengua, vam impulsar i distribuir agendes escolars per a alumnes de primària i de secundària.\nR.- Al vostre llibre “Qui estima la llengua la fa servir” reflexioneu sobre l’estat de la llengua catalana, mitjançant vivències pròpies. Una forma original i amena de divulgació. Quina experiència de les narrades us agradà o us colpí més?\nJ.G.- Una vegada que l'Escola La Bressola de Nils, el Rosselló, va visitar un jaciment romà a Fraga, conegut com a “Vil·la Fortunatus”. El guia, un pagès jubilat catalanoparlant, que era el propietari del lloc, no podia entendre que els alumnes de la Catalunya del Nord no sabessin castellà, llengua amb la qual se'ls va dirigir d'entrada. Aleshores el mestre nord-català, que sí coneixia el castellà, havia de fer de traductor del castellà al català als alumnes. Passats uns minuts, l'esmentat guia se'n va adonar que no tenia sentit el que estava fent.\nR- A “Removent consciències. Transgressió cívica i fet nacional”, en col·laboració amb Àngel Velasco, recollíeu les ponències de les jornades sobre transgressió cívica celebrades a Fraga els anys 2008 i 2009. Quines conclusions traguéreu d’aquelles jornades?\nJ.G.- Que la transgressió cívica és un acte responsable quan som davant d'una injustícia. I que en cas de no actuar, esdevenim còmplices d'aquell abús, discriminació, menyspreu.\nR.- A “Llengua i emoció”, també en col·laboració amb l’Àngel Velasco contàveu amb la participació de set personalitats molt diverses (entre ells vós mateix) que donaven la seva visió sobre la situació de la llengua. Quina valoració en feu d’aquestes visions?\nJ.G.- Que el català, contra tot pronòstic, és una llengua atractiva i amb magnetisme per integrar. Mantenir aquesta marca és fonamental. Atès que, altrament, serem desintegrats.\nR.- S’han trobat hostilitat en alguna ocasió contra les seves activitats? Per part d’algun sector de la població? Per part d’alguns poders polítics?\nJ.G.- Hi ha una part de la població que és obertament hostil. No et volen atendre en algun comerç. T'exigeixen que els parlis en castellà. Sovint són funcionaris arribats de fora. Ho expressen amb comentaris i burles. Exterioritzar sense complexos allò català.\nR.- Com veu el futur de la llengua en aquelles comarques?\nJ.G.- El procés de substitució lingüística del castellà en detriment del català no s'atura. És trist, patètic. Aquí el català és un patrimoni molt vulnerable, deixat de la mà de Déu.\nR.- Quina relació manteniu amb Occitània? Com vau conèixer la seva cultura?\nJ.G.- Vaig conèixer Occitània quan tenia 19 anys gràcies a una celebració de Sant Joan que es va fer a prop de Muret, promoguda pel CAOC. Anys enrere acudia a l'Escòla Occitana d'Estiu de la Vilanòva d'Òlt.\nR.- Malgrat tots els problemes, gràcies a l’ajut d’activistes com en Quim Gibert, la lluita per la defensa de la llengua continua viva.\n[post_title] => Conversem amb l'activista Quim Gibert\n[post_excerpt] => "El català és una llengua atractiva i amb magnetisme pe a integrar".\n[post_name] => conversem-amb-lactivista-quim-gibert\n[post_modified] => 2018-07-02 18:27:52\n[post_modified_gmt] => 2018-07-02 16:27:52\n[guid] => http://caoc.cat/?p=8608\n[queried_object_id] => 8608\n[request] => SELECT   wpcaoc_posts.* FROM wpcaoc_posts  WHERE 1=1  AND wpcaoc_posts.post_name = 'conversem-amb-lactivista-quim-gibert' AND wpcaoc_posts.post_type = 'post'  ORDER BY wpcaoc_posts.post_date DESC\n[query_vars_hash:WP_Query:private] => 3d13e44b0034b58519bb3fc7bc6221af\nEn Joaquim Gibert i Font és un psicòleg i activista que ha treballat per a dignificar i normalitzar la llengua catalana a la Franja de Ponent, unes comarques de llengua i cultura catalanes, que administrativament formen part de l’Aragó. Ha publicat múltiples articles a través de diferents mitjans i ha escrit els llibres “Qui estima la llengua la fa servir”, “Removent consciències. Transgressió cívica i fet nacional”, “Llengua i emoció”. Forma part del Casal Jaume I de Fraga, i del Moviment Franjolí per la Llengua.\nJ.G.- Em sap greu haver d’aclarir que les estadístiques no s’ajusten a la realitat. El nombre de parlants era molt elevat segurament fa unes dècades. Ara de cap de les maneres. I, per tant, la llengua d’ambient és el castellà en molts àmbits, especialment en aquells més poblats. Per tant, el castellà fa de “lingua franca”. I ara, fins i tot ,hi ha fills de catalanoparlants, que a casa parlen en català amb la família, però portes enfora, amb els companys, amb la colla d’amics, es comuniquen en castellà a ran, sobretot, de les dinàmiques socials i escolars. Clar i català, som testimonis d’un trencament generacional en la transmissió de la llengua. És a dir, en democràcia (espanyola) s’està produint un lingüicidi a la Franja de Ponent. Així és l’Europa del segle XXI.\nJ.G.- És una llengua optativa en la majoria de les escoles de la Franja. L’anglès, que no és autòcton, és llengua obligatòria si fem una comparació. En alguns centres escolars públics també imparteixen alguna assignatura en català, sempre i quan mai superi el 20% de la quota lingüística. En els patis cada dia és més difícil escoltar el català mentre juga la canalla.\nR.- La Franja de Ponent es beneficia de l’arribada de mitjans de comunicació (televisió, ràdio…) provinents de Catalunya. Existeixen mitjans de comunicació propis en llengua catalana a la Franja?\nJ.G.-Només hi ha el mensual Temps de Franja, que disposa de suplements literaris i escolars. Arriba només per subscripció. No és a la venda en els quioscs. I el trimensual Crònica, dedicat a temàtiques d’història local. La llengua principal de Digital Fraga TV és el castellà, tot i que el català també hi és present. També emet bàsicament en castellà Ràdio Fraga, sense tancar la porta al català, que de vegades hi té cabuda. TV3 és una televisió seguida a ran de la seva qualitat.\nJ.G.- Per raons geogràfiques la comunicació sud – nord és pràcticament inexistent, tret d’alguna excepció. Tampoc hi ha carreteres ràpides per anar dels Ports a la vall de Benasc, posem per cas.\nJ.G.- No va respectar les fronteres lingüístiques. I va prioritzar potenciar les ciutats castellanoparlants (ex: Binèfar en lloc de Tamarit; Graus en lloc Benavarri…) a l’hora de fer les comarques.\nJ.G.- El govern aragonès fa la política del qui dia passa, any empeny. Aconseguir l’extermini gradual del català, deixar-lo ben morir. Potenciar entre els catalanoparlants una baixa autoestima. En democràcia fa lleig anorrear una llengua.\nJ.G.- L’aragonès és una llengua pràcticament extingida. Diuen que ja hi ha més estudiosos de la llengua que parlants.\nJ.G.- M’he fet un tip de publicar articles. Amb l’ Institut d’Estudis del Baix Cinca, primer, i amb el Casal Jaume I de Fraga. Més tard, hem organitzat jornades i actes diversos.\nJ.G.- Amb el Moviment Franjolí i el Casal Jaume I, a ran d’una proposta, de la Plataforma per la Llengua, vam impulsar i distribuir agendes escolars per a alumnes de primària i de secundària.\nJ.G.- Una vegada que l’Escola La Bressola de Nils, el Rosselló, va visitar un jaciment romà a Fraga, conegut com a “Vil·la Fortunatus”. El guia, un pagès jubilat catalanoparlant, que era el propietari del lloc, no podia entendre que els alumnes de la Catalunya del Nord no sabessin castellà, llengua amb la qual se’ls va dirigir d’entrada. Aleshores el mestre nord-català, que sí coneixia el castellà, havia de fer de traductor del castellà al català als alumnes. Passats uns minuts, l’esmentat guia se’n va adonar que no tenia sentit el que estava fent.\nJ.G.- Que la transgressió cívica és un acte responsable quan som davant d’una injustícia. I que en cas de no actuar, esdevenim còmplices d’aquell abús, discriminació, menyspreu.\nJ.G.- Hi ha una part de la població que és obertament hostil. No et volen atendre en algun comerç. T’exigeixen que els parlis en castellà. Sovint són funcionaris arribats de fora. Ho expressen amb comentaris i burles. Exterioritzar sense complexos allò català.\nJ.G.- El procés de substitució lingüística del castellà en detriment del català no s’atura. És trist, patètic. Aquí el català és un patrimoni molt vulnerable, deixat de la mà de Déu.\nJ.G.- Vaig conèixer Occitània quan tenia 19 anys gràcies a una celebració de Sant Joan que es va fer a prop de Muret, promoguda pel CAOC. Anys enrere acudia a l’Escòla Occitana d’Estiu de la Vilanòva d’Òlt.


Els vins de la DO Montsant arriben a La Pedrera\nEls dos tastos, que tindran lloc dissabte i diumenge a les 12h a les Sala Gaudí, buscaran apropar els vins i les especificitats de la DO al públic de Barcelona\nLa Denominació d’Origen Montsant serà la protagonista del cicle 'La Pedrera amb DO', el cap de setmana del 24 i 25 de juliol, a Barcelona FUNDACIÓ CATALUNYA LA PEDRERA\nGastronomia\tRedacció Infocamp\nDissabte, 24 Juliol 2021 00:21\nLa Denominació d’Origen Montsant serà la protagonista del cicle La Pedrera amb DO el cap de setmana del 24 i 25 de juliol a Barcelona, amb dos tastos que tindran lloc a les 12h a la Sala Gaudí de La Pedrera. L'acció busca apropar els vins del Montsant i les especificitats de la DO al públic de la capital catalana.\nAquest dissabte 24 de juliol, el tast estarà conduït per Pep Aguilar, de Celler Comunica, i diumenge 25 per Sergi Montalà, d’Estones Vins. Els assistents podran gaudir d’un tast diferent dels que acostuma a fer la DO. I és que en aquesta ocasió es podran degustar, a més de les clàssiques garnatxes i carinyenes, 2 vins blancs i una garnatxa roja.\nEl cicle 'La Pedrera amb DO' ha estat possible gràcies a la col·laboració d’INCAVI i les DO catalanes amb La Pedrera – Casa Milà per oferir una experiència única que fusiona arquitectura i degustació, vinculant l’emblemàtic edifici modernista del Passeig de Gràcia de Barcelona amb el territori.\nJunts i ERC a Montblanc acusen el govern d'Andreu de fer una campanya partidista a costa de l'Ajuntament


1r Macabeus 7,1-24\nL'any cent cinquanta-u, Demetri, fill de Seleuc, s'evadí de Roma, desembarcà amb uns quants homes en una ciutat de la costa i s'hi proclamà rei. Mentre es dirigia al palau reial dels seus avantpassats, les tropes van fer presoners Antíoc i Lísies i els dugueren a Demetri. Quan li ho van comunicar, Demetri digué:\n--No els vull ni veure.\nEls soldats els van matar, i Demetri es va asseure al tron. Llavors tots els israelites impius i infidels van presentar-se al rei. Al capdavant hi anava Àlcim, que aspirava a ser gran sacerdot. Davant de Demetri van exposar aquestes acusacions contra el poble jueu: «Judes i els seus germans han mort tots els teus amics, i a nosaltres ens han dispersat lluny del nostre país. Ara, doncs, envia-hi un home de la teva confiança perquè comprovi personalment tots els estralls que Judes ha comès contra nosaltres i contra els dominis del rei i perquè castigui Judes, els seus germans i tots els qui els donen suport.»\nDemetri escollí Bàquides, un dels anomenats amics del rei, governador de la Transeufratina. Era un home important del regne i gaudia de la confiança del rei. Demetri, doncs, l'envià amb l'impiu Àlcim, a qui atorgà el càrrec de gran sacerdot, amb l'ordre de venjar-se dels israelites. Bàquides i Àlcim emprengueren la marxa amb un exèrcit nombrós. En arribar a Judà, van enviar missatgers a Judes i als seus germans amb propostes fingides de pau. Però els jueus, veient aquell exèrcit tan nombrós que els acompanyava, no es van refiar de les seves propostes. Tot i això, una comissió de mestres de la Llei va reunir-se amb Àlcim i Bàquides per trobar una solució justa. Entre els israelites, els primers a demanar-los la pau foren els asideus. Aquests van dir: «El qui acompanya les tropes és un sacerdot del llinatge d'Aaron. No ens farà cap mal.» Àlcim va negociar amb ells unes propostes de pau, que confirmà amb un jurament tot dient-los:\n--No cerquem de fer-vos cap mal ni a vosaltres ni als vostres amics.\nElls se'l van creure, però llavors Àlcim en féu agafar una seixantena i els va matar el mateix dia. Tal com està escrit:\n«Els cadàvers dels teus fidels\ni la seva sang\nhan estat escampats\nal voltant de Jerusalem.\nI no hi ha ningú que els enterri.»\nEl temor i la tremolor s'apoderaren de tot el poble. La gent es deia: «Aquests són enemics de la veritat i la justícia, ja que han violat el pacte i el jurament que havien fet.»\nBàquides, per la seva banda, va sortir de Jerusalem i acampà a Betzait. Llavors en féu agafar molts dels qui s'havien passat a ell i altra gent del poble i els féu degollar al Pou Fondo. Bàquides se'n tornà cap al rei, després de confiar el govern del territori a Àlcim i de deixar-li un contingent de tropes per a donar-li suport.\nÀlcim hagué de lluitar per fer-se reconèixer com a gran sacerdot, però tots els qui agitaven el poble es van reunir al seu costat. Es van fer amos del país de Judà i van causar grans desastres a Israel. Veient Judes que Àlcim i els seus partidaris feien més mal als israelites que no als mateixos pagans, va recórrer tot el territori de Judea castigant els traïdors i privant-los de circular pel país.\nEl capítol setè obre un nou període en la història dels Macabeus. I comença amb les reivindicacions dels jueus hellenitzats que no suportaven l’èxit aconseguit per Judes en les negociacions de pau amb Lísies. Aprofitant un nou canvi de guàrdia a Síria, aquells van anar a Antioquia, guiats per Àlcim, que havia acceptat l’hellenització i que aspirava a prendre el lideratge de la classe sacerdotal, per reunir-se amb el nou sobirà, Demetri I, i convèncer-lo que posés fi al predomini de Judes. Demetri, el fill supervivent de Seleuc IV, no havia rebut l’aprovació del senat romà. Els romans van preferir Antíoc V, encara molt jove i més manipulable. Però Demetri va aconseguir fugir de Roma i a Trípoli es va proclamar rei legítim. La població d’Antioquia i l’exèrcit el van reconèixer com a rei i el van acollir a la residència reial. Era l’any 161. Va fer ajusticiar immediatament Eupàtor i al ministre Lísies i va inaugurar una nova època política que preveia, entre altres coses, una forta repressió contra els jueus. Una part decisiva d’aquesta estratègia es va deure als jueus hellenitzats, que van posar en guàrdia ràpidament el nou sobirà davant l’excessiu poder que Judes havia aconseguit després de la pau amb Lísies: «Davant de Demetri van exposar aquestes acusacions contra el poble jueu: Judes i els seus germans han mort tots els teus amics, i a nosaltres ens han dispersat lluny del nostre país. Ara, doncs, envia-hi un home de la teva confiança perquè comprovi personalment tots els estralls que Judes ha comès contra nosaltres i contra els dominis del rei i perquè castigui Judes, els seus germans i tots els qui els donen suport» vv. 6-7). Demetri va decidir escoltar la postura de Àlcim i va enviar a Bàquides, home de confiança de la casa reial («un dels amics del rei»), com a governador de la regió de Jerusalem, càrrec que ja ocupava Lísies. Alguns seguidors de Judes, entre els quals hi havia els mateixos hasidim, els «piadosos», es van deixar convèncer per Bàquides que, tot just arribat a Jerusalem, va collocar immediatament Àlcim en el més alt càrrec sacerdotal, i li va confiar la tasca de «venjar-se dels israelites» (v. 9). Escriu el text: «Entre els israelites, els primers a demanar-los la pau foren els asideus. Aquests van dir: “El qui acompanya les tropes és un sacerdot del llinatge d’Aaron. No ens farà cap mal.” Àlcim va negociar amb ells unes propostes de pau, que confirmà amb un jurament tot dient-los: No cerquem de fer-vos cap mal ni a vosaltres ni als vostres amics.» (vv. 13-16). I el van creure. Però la repressió va arribar immediatament: «Però llavors Àlcim en féu agafar una seixantena i els va matar el mateix dia. Tal com està escrit: “Els cadàvers dels teus fidels i la seva sang han estat escampats al voltant de Jerusalem. I no hi ha ningú que els enterri.” El temor i la tremolor s’apoderaren de tot el poble. La gent es deia: “Aquests són enemics de la veritat i la justícia, ja que han violat el pacte i el jurament que havien fet.”» (vv. 16b-18). Bàquides va abandonar la regió i va confiar el seu govern a Àlcim, que va intentar, fos com fos, de conservar el gran sacerdoci desfogant el seu odi contra els seus adversaris. Judes va comprendre que havia arribat el moment d’actuar per evitar majors danys al poble d’Israel. Llavors va organitzar incursions de càstig contra els homes d’Àlcim i contra els qui s’havien passat al seu bàndol. I eren tan eficaços que van obligar Àlcim a tornar a Antioquia per demanar més tropes al rei.


Els resultats electorals podrien modificar el mapa sanitari local - Blog del President del COMT\nEls resultats electorals podrien modificar el mapa sanitari local\nLes eleccions municipals, celebrades el passat 24 de maig, han obert un nou escenari a la política local, amb la irrupció de noves forces als consistoris o canviant el color de les majories que havien governat fins ara. Els resultats d’aquests comicis també tenen la seva repercussió en el mapa sanitari, en la mesura que moltes de les entitats del sector tenen titularitat, total o parcialment, municipal.\nDesprés de la constitució dels nous Ajuntaments del 13 de juny, aquest nou context podria dur canvis en alguns dels membres del Consorci de Salut i Social de Catalunya (CSC) i la Unió Catalana d’Hospitals. Reus, epicentre del cas Innova, també ha vist modificada la composició del seu consistori mentre s’investiguen presumptes il·legalitats de les empreses municipals.\nCom a institució encarregada de representar la professió mèdica davant la societat i les administracions, des del Col·legi Oficial de Metges de Tarragona vetllarem pel control deontològic i professional del sector. Per això, també vigilarem de prop el nou sistema que començarà a implementar el SEM, que desmembrarà els equips i deixarà les ambulàncies de Suport Vital Avançat (tipus UCI) amb només dues persones, una infermera i un tècnic, obligant, en ocasions, a fer la primera valoració de l’emergència a la infermeria. Si la tasca del metge és assistir l’emergència, no ens podem plantejar la separació de l’equip en una urgència vital.\nEn tots els casos, ens comprometem a col·laborar amb totes les institucions sanitàries per garantir la millor atenció possible als ciutadans. I així ho vam manifestar al II Congrés Nacional de Deontologia Mèdica, on vam assenyalar la importància d’establir sinèrgies entre les comissions deontològiques i les facultats de medicina per tal de sensibilitzar i formar els alumnes correctament en les qüestions d’ètica mèdica. És per això que reclamem que aquesta formació sigui obligatòria a totes les facultats perquè, només així, podrem afrontar els reptes que la societat i els avenços científics imposen al desenvolupament de les funcions encomanades als Col·legis de Metges en el camp de l’ètica i la deontologia.\nSigui quina sigui la configuració final del mapa sanitari, el col·legi defensarà els professionals que exerceixen atenent als criteris de bona praxis mèdica.


El Cicló torna al Tantarantana | Fàbriques de Creació\nAquest projecte de suport a la creació presenta els espectacles de les cinc companyies residents.\nEl Cicló va néixer la temporada 2014-15 amb la voluntat de crear un espai de diàleg entre companyies, sala i públic i s’ha acabat configurant com un projecte de suport a la creació de companyies independents i autogestionades. Les companyies accedeixen a una residència de tres anys per convocatòria pública en la qual tenen la possibilitat d’estrenar tres espectacles, un per any de residència. Des de març fins a novembre, es podran veure les creacions en les quals han estat treballant les cinc companyies que estan actualment en residència al Tantarantana.\nEl Cicló obre amb Röbota (Servitud) un nou muntatge d’El Eje que tindrà lloc del 27 de març al 14 d’abril. Es tracta d’una peça de ciència-ficció que situa l’espectador en un món futur on les relacions heterosexuals estan prohibides i els robots ocupen la major part dels llocs de treball.\nA continuació, El Martell presenta Atlàntida 92, del 24 d’abril al 12 de maig, que destapa les parts obscures de la història del país amb la final de la Champions del 92 com a fil conductor.\nLa Pulpe Teatro s’estrena dins El Cicló amb Negrata de Merda, del 30 de maig al 16 de juny. Un enfrontament entre una nena i el seu company de classe adoptat que desemboca en una sèrie de macroviolències quotidianes que porten a debat el tema de la identitat.\nPersones potencialment perilloses és també el primer treball de Produït per H.I.I.I.T dins la residència que tindrà lloc del 28 d’agost al 22 de setembre. L’obra reflexiona al voltant dels feixismes i el seu auge recent a partir de l’acte de violència involuntari d’un gos.\nFinalment, Paradiso 99, també en el seu primer any de residència, presenta, del 16 d’octubre al 10 de novembre, Canción dulce y amarga del hombre sin abuelos y la hija robada que quiere encontrar a su madre en el Cámbiame. La peça parla dels nens robats en presons, hospitals i orfenats durant el franquisme.\nPer a més informació sobre El Cicló o la seva programació, podeu consultar el web del Tantarantana.\nDansa, performance, arts vives, escena, comunitats, coneixement compartit, processos i...


Torrado: "Els ministres i vicepresidents de Zapatero haurien de fer menys demagÃ²gia i treballar més per a trobar solucions a la crisi"- PPCV\nTorrado: "Els ministres i vicepresidents de Zapatero haurien de fer menys demagÃ²gia i treballar més per a trobar solucions a la crisi"\n23. Setembre. 2009.- La vicesecretària de Comunicació del PP de la Comunitat Valenciana, Marta Torrado, ha afirmat que “els ministres i vicepresidents de Zapatero haurien de fer menys demagògia i treballar més per a trobar solucions a la crisi més adequades que la de pujar els impostos”.\nTorrado s'ha referit així a la intervenció del vicepresident Tercer, Manuel Chaves, en el Congrés dels Diputats en què ha afirmat que les comunitats més endeutades són les del PP, entre elles la Comunitat Valenciana.\n“Chaves hauria de recolzar-se de la Comunitat Valenciana per a anunciar projectes o per a comunicar que es va a millorar el finançament del Govern Central perquè ens han marginat durant anys i volen esmenar l'error i no sols anomenar-nos de forma despectiva. Chaves és ministre de tots els espanyols i no deuria ofendre a part d'ells en les seues intervencions”, ha indicat la vicesecretària de Comunicació.\nEn este sentit, Marta Torrado ha indicat que si El Govern Valencià ha hagut d'endeutar-se ha sigut “per la falta d'ajuda de Zapatero que ha marginat a la Comunitat Valenciana precisament per estar governada pel PP, ens va llevar l'aigua, no ens ha reconegut durant anys el finançament per als cinc milions de valencians que som i en el nou model ens ha tornat a deixar en el furgó de cua”.\nLa també diputada nacional ha indicat que “Chaves no deuria parlar molt alt de l'endeutament perquè en els dotze últims mesos el deute de l'Estat ha crescut en 99.127 milions d'euros per a poder finançar les idees de Zapatero que han sigut inservibles per a traure a Espanya de la crisi”.\nFinalment, la vicesecretària de Comunicació del PPCV ha comentat que “com a ministre Chaves hauria de ser més constructiu i repassar-se les xifres que reflectixen que tant durant l'últim trimestre, com en els dotze últims mesos, la Comunitat Valenciana és la segona autonomia espanyola en què menys ha incrementat en termes percentuals el seu endeutament”.


Lamiga Genial » Què Llegeixes\nForma part d'una tetralogia de l'autora. Elena Ferrante és pseudònim literari\nPer a mi, que m'he empassat la tetralogia, hem sembla un llibre excepccional, literariament parlant i que crec que no s' ha deixar de llegir... un cop comences et trobes amb El món d' Elena Ferrante i es converteix en una addicció.\nJo, com a apassionada amant de la lectura i procurant cercar sempre lectures que m'aportin a tots nivells, vaig començar a llegir aquest llibre ,per recomanació de la meva " personal coach literària" de la qual, me'n refio absolutament.He de dir, que em va sorprendre aquesta recomanació, ràpidament vaig pensar que debia ser un best- seller correctament escrit peròno vaig iniciar la lectura molt atreta pel llibre.\nDoncs, després d'aquest llibre varen anar caient els altres tres d'aquesta serie, dues amigues, i està excel.lentment escrita i tracta el tema de l'amistat entre dues dones antagòniques d' una manera molt original i que atrapa.\nLa temàtica que va tocant es molt interessant escollint com a marc la caòtica Napols de després de la guerra.\nCAl llegir- la!\nL'amiga genial ha estat enviat per Maff el dia Dv, 30/09/2016 - 01:46\nComentaris sobre "L'amiga genial"\nenviat per Loreto Giralt Turón el dia Dm, 04/10/2016 - 17:50\nDoncs a mi m'ha deixat\nDoncs a mi m'ha deixat indiferent, està ben escrita però no atrapa.\nenviat per Maff el dia Dj, 13/10/2016 - 15:05\nLoreto, el que té d'\nLoreto, el que té d' interessant llegir és aquesta possibilitat de divergir i dialogar al voltant dels llibres. Es això el que ens diu que un blog, que un diari, que una revista estan vius, quan cadascú aporta allò que li diu, que li fa sentir, allò que queda del llibre diria jo...si, si el regust final que et porta una lectura com quan tastes un nou menjar i valores els últim respirar amb el tast al paladar. llavors en dius la teva...\nA mi, realment em va costar agafar aquesta història, en quan a que tenia altres coses per llegir i solament perquè la persona que me l' oferia és una molt bona lectora i selectiva em vaig sentir temptada. Patia, per diferents prejudicis, primer que em recordava a un best- seller tipus noveleta rosa i buffffff quina mandra!!!! I després que l' autor/ ra.està resultant esser un fenòmen editorial i aquests booms no solen agradar- me... però a mi si m' ha ben enganxa' t, m' ha encantat l'agudesa que té amb tota l' acurada descripcció de l caràcter de les dues amigues, la i trospecció que fa i l' analisi em semblen fetes amb bisturí alhora que es sol.lapa amb la descripcció precisa del marc social de les protagonistes.\nHE d' afegir que l' obra en la seva totalitat està formada per quatre llibres, que són la nissaga de les amigues. Jo ja sóc pel quart i clar, la visió amb tota la globalitat quasi llegida dóna encara una nova i apassionant prespectiva ja que en l' amiga genial es capbussa en l' infancia de les dues protagonistes però manca l' adolescència, la maduresa... en fi, que llavors molts dels comentaris o situacions dees nenes petites recobren sentit o les entenem millor.\nPerò clar, per abordar quatre obres llarguetes, convé que t' enganxin i t' il.lusionin...\nenviat per Bonàs el dia Dg, 23/10/2016 - 08:44\nEn aquesta primera novel·la de la tetralogia, partint de la desaparició de la seva amiga Lila, l’Elena ens narra llur infantesa i adolescència, la formació de la identitat, l’origen de l’amistat i la seva consolidació, el descobriment del món i la vida, la importància d’estudiar i el rellançament que pot significar... assistim als seus pensaments i sentiments, amb una gran sensació d’honestedat, sense amagar res, però conservant un tacte i una delicadura amb dosis de subtilesa, se’ns recrea una barriada senzilla i modesta de Nàpols, on hi trobem les típiques diferències entre els veïns. Una narració que captiva, tan amb l’ambientació de la barriada, com amb la singular amistat de les protagonistes i l’evolució que tenen, i per com ho conta et manté el cor-robat.\nenviat per Maff el dia Dc, 26/10/2016 - 10:56\nGràcies Bonàs per el teu\nGràcies Bonàs per el teu comentari del llibre. M'ha agradat molt el que aportes al voltant del teu tast del llibre.\nJo he de dir que tot assoleix més integritat quan es llegeix tota la tetralogia. Jo, no posaré les ressenyes dels altres llibres que componen la nissaga perquè se'm fa dificil d'anar explicant l'argument de cadascuna per separat, en realitat és un fil i és dificil anar-ho desgranant en arguments separats. La història assoleix sentit ple amb la tetralogia sinó es perd profunditat .\nPerò potser aquest, "l'amiga genial" seria l'únic, per mi, que es podria llegir sol i aturar-te, els altres van molt lligats a haver llegit els altres títols.\nAprofito per posar els altres llibres que conformen la tetralogia esmentada:\n- " La Història del segon cognom".- correspon a l'adolescència.\n- "una fuig, l'altra es queda"- Etapa d'adultes en plenitud.\n-" la nena perduda". toquen els moments de maduresa personal i reflexiva.\nenviat per Munat el dia Dv, 03/03/2017 - 22:56\nNomés diré que se m'ha fet\nNomés diré que se m'ha fet etern, n'havia sentit bones crítiques però a mi no m'ha arribat. Sense ganes de continuar amb la resta de llibres\nenviat per Maff el dia Dg, 05/03/2017 - 23:19\nMUNAT, gràcies per la teva\nMUNAT, gràcies per la teva opinió, m' encantaria que la gent s' animés més a comentar, perquè hi ha molta gent que llegeix molt i així tots creixem.\nJa és això, opinions diverses, oposades ,tant és, la cosa és que hem estat dins d'un escenari compartint lectura i és bonic compartir que ens ha oferit o les seves mancances.\nA mi, aquesta lectura que la vaig fer al estiu, em va semblar molt ben escrita i amb una forma d' escriure novedosa.


Hotel Aakenus Rovaniemi Finlàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKoskikatu 47, Rovaniemi Centre, Rovaniemi, Finlàndia - Veure al mapa\nBarri Rovaniemi Centre Rovaniemi Centre Romakkaniemi Rovaniemi Centre Ounasvaara Rovaniemi Centre Ounasvaara Rovaniemi Centre Rovaniemi Centre Rovaniemi Centre\nGaudiu d'un esmorzar gratuït i d'una sessió a la sauna a la tarda, rodejats de l'entorn tranquil d'aquest hotel de gestió familiar, situat a prop del centre de Rovaniemi, la capital de la Lapònia finlandesa. La meitat de les habitacions inclouen instal·lacions especials per als al·lèrgics. El bufet d'esmorzar deliciós se serveix de 6:00 a 10:00. El restaurant de l'hotel Aakenus ofereix uns àpats casolans deliciosos. Cada dia per sopar se serveix un bufet de 18:00 a 21:00. L'hotel ofereix aparcament gratuït darrere de l'edifici. El balneari Vesihiisi és a 50 m de l'hotel.\nTots els tipus de viatgers (39) Parelles (20) Viatgers en solitari (8) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (1) Grups (5)\nTots els tipus de viatgers (871) Parelles (400) Viatgers en solitari (165) Famílies amb infants petits (130) Famílies amb infants grans (38) Grups (137)


Cirugía y Medicina Estética en Barcelona, Granollers y Reus | Clínica Cánons | Medicina estètica Pre-part\nMedicina estètica Pre-part\nYou Are Here:Home / Medicina estètica Pre-part\nA mesura que van passant els mesos d’embaràs la zona abdominal es va distenent per permetre el creixement del bebè. La musculatura abdominal ha de suportar una gran tensió de manera que acaba disseccionant la membrana fibrosa de l’abdomen, provocant una diàstasi o separació de la musculatura abdominal. La distensió d’aquesta musculatura pot comportar flacidez, hèrnies intestinals, incontinència urinària, etc.\nEn què consisteix el tractament de Medicina Estètica Pre-part?\nEn una primera visita, el nostre equip mèdic Cànons Clinics realitzarà una avaluació completa del teu estat general i valorarà els tractaments medicoestéticos més adequats segons el teu cas en particular per minimitzar els canvis fisiològics del contorn corporal que t’afectaran en el postpart, especialment en la paret abdominal.\nQuan podré començar a realitzar les pautes medicoestètiques preventives Pre-part?\nSi no hi ha cap contraindicació per part del teu ginecòleg, quant sàpigues que estàs embarassada ja podràs realitzar els tractaments medico-estètics indicats per l’equip mèdic de Cànons Clinics.\nQuins beneficis obtindré al realitzar els tractaments pre-part?\nMinimitzaràs els efectes del cos provocats per l’embaràs com ara el sobrepès, la mala circulació, la retenció de líquids, la sensació de cames cansades o la incontinència urinària, entre d’altres. Amb els tractaments medico-estètics indicats pel nostre equip mèdic tindràs un embaràs amb mínimes molèsties i una recuperació post-part més ràpida per reactivar totes les teves activitats quotidianes que feies abans de l’embaràs.\nAquest tractament pot durar tot l’embaràs.


La Casetta a casa teva: el llibre gegant interactiu dels tres porquets\nel llibre gegant interactiu dels tres porquets\nAmb la idea de fer un conta-contes original i buscant una comunicació entre la història i el seu públic, va néixer aquest llibre gegant interactiu.\nEl llibre gegant és un regal per no estar asseguts escoltant amb les orelles bé obertes, la boca tancada amb una cremallera i el cul al terra, sino per participar activament al seu contingut.\nÉs un llibre que dóna l' oportunitat d'escoltar el conte sent protagonista actiu:\nun llibre - joc, per tocar, construir i imaginar.\n"Els tres porquets" és el conte escollit per la seva referència, com ens ensenya Bruno Bettelheim en el seu "El mon encantat", al procés de desenvolupament de cada infant.\nAquí estan els porquets amigurumis:\nMans a l'obre!\nEls materials que hem utilitzat són tots naturals, inspirat com sempre a la pedagogia Waldorf i Montessori: cartró. paper, suro, teixits, feltre, fusta, llana.\nEl gran protagonista del joc per la primera pàgina és el velcro, amb el qual els nens poden enganxar les branques dels arbres sobre un collage de diferents textures que dibuixa el bosc.\nAmb una mica de imaginació, he utilitzat les pilotes amigurumis, presentades en un quadre de ous... que ja és un joc en el joc!( si us fixeu cada lloc del quadre té cosit un color diferent: cada pilota té la seva caseta).\nLa màgia de descobrir que la pilota no cau\ni que es pot desenganxar, si la posem a sobre del velcro, dóna estímul per repetir l'acció d'enganxar-la i treure-la per tornar a posar-la en un altre lloc.\nUn joc funcional d'experimentació.\nPer seguir amb el conte, demano a tots d'allunyar-se una mica i tornar a seure a la "catifa del mirador" per veure com com ha quedat el bosc amb la decoració que hem posat i gaudir-ne la vista.\nHa quedat força bé... i l'hem fet nosaltres!\nEn els bosc els porquets juguen: hi ha un gronxador, una cremallera, una tela per amagar-se...\nLes cases que han de construir els porquets per protegir-se del llop, les han de construir els nens mateixos, identificant-se completament amb els protagonistes de la història.\nEl porquet més petit prefereix fer el seu refugi ràpidament sense posar-hi massa esforç, per poder seguir jugant i viure segons el principi de plaer. No pensar en el futur i en els perills de la realitat (el llop).\nEl porquet mitjà intenta invertir més temps, amb una construcció una mica més elaborada.\nPerò és el porquet més gran i madur el que és capaç de deixar el desig del jugar en segon pla i que pensa a les conseqüències futures.\nLa casa de palla del porquet mes petit és un joc molt senzill amb el paper de seda: esquinçar-lo i fer-lo volar.\nLes fustes per la segona casa és un joc de construcció amb envasos de iogurt que van a dins d'un cartró marron.\nEl conte surt del llibre per apropar-se als nens, que bufen i bufen per ajudar el llop a tirar-les.\nAprofito per baixar una mica l'alt nivell d'exitació recollint tot el material utilitzat i demano als nens de tornar a seure a la catifa del mirador poder girar pàgina.\nL'efecte sorpresa és molt important!\nI txa txan....un "wow" dóna la benvinguda a la última pàgina amb la casa de totxo.\nEstimular la percepció visiva observant el que es veu (una ximeneia, un quadre, una finestra...) ens permet assimilar a quin punt està la història i ens prepara per allò que encara s'ha de fer.\nPensant a com donar pes a les caixetes de cartró i als pots, se'm ha acudit la idea d' utilitzar el joc heurístic!\nHe posat tot el material ( pedres, pinces, pilotes de feltre i fusta, petxines, taps de suro, pinces...) en cistelletes. Hem d'omplir els pots introduint cada cosa al forat de la tapa.\nTot una experimentació amb el material, lliurement, d'omplir i, per alguns més petits, buidar també.\nLes caixes també es poden obrir per ficar-hi coses. Algunes però estan tancades perquè plenes de llenties i fan un bon soroll. Es poden apilar i tirar...i finalment deixar amb els pots per muntar les parets de una casa com deu mana.\nHem arrivat a fer un palau de debó, amb juguines al jardí, piscina, cadires...\nI el llop? després de caure al foc de la ximeneia...s'ha escapat al bany i no ha tornat mai més.\nGràcies a totes les famílies que han participat a la primera experiència del llibre gegant de la Casetta!\nGràcies a la Mamavaca que ens ha fet un lloc i ens ha donat la possibilitat de compartir-lo!\nGràcies a Daniela Seminara, per l'ajuda en el disseny i la construcció!\nEtiquetas: creatividad, cuentacuentos, libro, literatura infantil, los tres cerditos\nFuimos toda la familia y nos lo pasamos genial! Muchas gracias Silvia!


fv: Tornant del Bages amb el 4 de 8 !\nTornant del Bages amb el 4 de 8 !\nLa cara i la creu de l'actuació d'avui, tot i això, s'ha fet bé en desmontar el 3 de 8, que ben aviat es courà del tot per Sant Miquel i en pròpia plaça.\nPer cert, és el 5è 4de8 descarregat aquesta temporada, i encara en vindràn més, de moment la temporada segueix sent millor que la passada, es confirmarà de ben segur el dia 28 de setembre!\nAprofito aquest post per dedicar-lo al Kaiser, aquell rosset que puja de terç als 4 de 8 i que sent ràbia profunda quan sent la paraula 5d7! jeje... tranquil, home...tu, "amb la calma" com el teu blog, aquest any encara falten escampar uns quants castells de 8 pel google maps! Premeu aqui i sabreu de què estic parlant.\nOdio el 5 de 7 profundament!!!!\n15 de setembre de 2008 a les 0:02\nJo m'apunto kaiser!!!\nSempre donant suport a la plataforma nunca mais al 5de7 (a paeria)!!!\n18 de setembre de 2008 a les 9:30\nNingú t´obliga a venir a colles de l´eix. Si no t´agrada et quedes a casa teva i llestos. Que us vagi malament al concurs, o tambè es una merda, que es llarg, que s´hi s´ha de pagar, moltes colles, n´hi ha que fan castells de 7 basics........\n19 de setembre de 2008 a les 16:39\njo no desitjo que vagi malament a ningú, així que el que dius em sembla totalment fora de lloc. D'alltre banda al concurs es paga si hi vas com espectador, i crec que el pagament està abastament justificat.\nl'autor d'aquest bloc.\n19 de setembre de 2008 a les 16:53\nJo estic d'acord amb el que ha escrit el frikilandi. No comparem pagar pel concurs que pagar per una diada com la de l'eix.\nEl format de trobada crec que no és massa afavoridor a nivell casteller. Els castells primer, és a dir ens trobem a plaça i fem castells, 2on si es vol fomentar la germanor doncs llavors que es facin els concerts i tota la pesca després.Jo crec q el protocol de la festa és anacrònic i anticasteller.\nDe vegades penso de qui va ser la idea de fer aquest format de diada...\n19 de setembre de 2008 a les 17:34\nMolt bè tot lo que dieu. I doncs com es que es porten 10 anys de colles de l´eix???\nNo serà que sou vosaltres els que esteu fora del format??\nQue no s´ha financiat sempre la trobada amb les samarretes??\nDe sempre se sap que la samarreta era el passaport.....\nI hem repeteixo, van 10 anys amb el mateix format, EL MATEIX, realment no se a "cuento" de que ve la robada de l´eix....\nPer cert, opinaries igual, si en comptes de tirallongues, marrecs i sagals, fossiu valtres, les dues de valls i vilafranca??\nSalut i bons castells i al concurs sort amb la torre.\n19 de setembre de 2008 a les 17:47\nQuedi clar que jo no parlo en representació de Cast. de Lleida, i no em queixo de l'organització de Tirallongues, (em van dir que va anar tot molt bé) sino que em queixo de la manca de transparència de la MEVA colla. I res en contra de cap de les colles participants!!!no és el contingut , és el continent. Merci pels ànims de cara al concurs, d'aqui 9 dies però és la nostra gran cita, a casa. Hi estàs convidat\n19 de setembre de 2008 a les 17:54\nDe res, desitjar-nos bons castells hauria de esser normal.\nPero segueixes sense contestar-me.\nFa 10 anys que hi ha el mateix format, independentment de qui l´hagi organitzat, per aixó hem sorpren la teva "critica". No es pas res nou, fa 10 anys que es fa lo mateix.\nEn fí, salut, castells i molta sort.\n19 de setembre de 2008 a les 18:15


Investigadors i Mossos busquen mosquits tigre amagats en cotxes - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nInvestigadors i Mossos busquen mosquits tigre amagats en cotxes\nSe sap per estudis als EUA, Suïssa i Itàlia que el trànsit rodat té un paper important en la dispersió\nefe | l'hospitalet de llobregat 20.08.2015 | 07:43\nUn exemplar de mosquit tigre. Arxiu\nInvestigadors del Servei de Control de Mosquits del Baix Llobregat aprofitaran els controls rutinaris dels Mossos d'Esquadra per buscar mosquits tigre que viatgin amagats com a polissons als cotxes. Si el conductor ho permet, fan una inspecció a l'interior del vehicle i els pregunten si han estat víctimes de picades en el trajecte.\nPer caçar els possibles exemplars de mosquit tigre, els especialistes van equipats amb aspiradors entomològics i revisen acuradament les zones baixes de l'habitacle, on se solen amagar.\nEls mostrejos estan coordinats per Roger Eritja, biòleg del servei, i formen part d'un projecte del Pla Nacional d'Investigació que lidera l'equip d'AtrapaelTigre.com, subvencionat pel ministeri d'Economia i Competitivitat.\n"Se sap per evidències indirectes als EUA, Suïssa i Itàlia que el trànsit rodat té un paper important en la dispersió del mosquit tigre. Això és evident quan es contemplen mapes històrics, perquè les noves zones afectades se situen al llarg de la via rodada", ha explicat Eritja.\n"Saber si hi ha molt mosquit tigre viatjant en cotxe en aquest moment ens pot ajudar a millorar el seguiment i control de l'espècie, i millorar els models predictius que ens informen de la seva dispersió en el futur", ha afegit Frederic Bartumeus, investigador ICREA coordinador del projecte Atrapaeltigre.com.\nSegons les estimacions efectuades fins ara a partir de la col·laboració dels ciutadans, aquest estiu es podrien haver mobilitzat uns 815.000 mosquits.\nDes de fa un any, el projecte AtrapaelTigre.com ja està preguntant als usuaris de la seva aplicació si han detectat mosquits tigre dins dels seus cotxes.\nTot sol es mou molt poc\nDe forma natural, aquesta espècie de mosquit es desplaça volant uns escassos 500 metres de distància, pel que la seva incursió als vehicles és un factor bàsic que explica el seu desplaçament.\nInvestigadors del Servei de Control de Mosquits del Baix Llobregat


Arxius de Diari de Balears - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans\nEtiquetat Diari de Balears\nÉs habitual, quan hi ha un esdeveniment d'una certa importància, que el suport de col·lectius o personalitats que suscita siguin notícia. S'ha vist, per exemple, al llarg d'aquest estiu amb la Via Catalana o amb la candidatura olímpica de Madrid, el suport a la qual d'esportistes com Rafael Nadal, Lionel Messi o Iker...\nEl 3 de maig, Última Hora publicava que “el Govern assegura que el senegalès que va morir de tuberculosis no va seguir el tractament”. Un titular que feia referència a la denúncia de MÉS que vinculava la mort d'Alpha Pam a les retallades en salut i a la retirada de la targeta sanitària als immigrants irregulars....\n“Educació, educació i educació” va dir l'ex-premier britànic Tony Blair durant una campanya electoral quan li van preguntar per les seves prioritats. I realment aquesta és una prioritat als nostres mitjans de comunicació o és un món ocult al que poques vegades hi arriben els focus mediàtics més enllà de la...\nLa coincidència del suïcidi d'una parella de Calvià amb la votació al Congrés espanyol sobre la tramitació de la ILP de la dació en pagament ha obligat un canvi important en el tractament mediàtic d'aquest tipus de casos. Si el passat mes d'octubre, Mèdia.cat analitzava el tractament d'un intent de suïcidi...\nDurant tot el dia d'avui i fins a la matinada de demà, 121 centres educatius d'infantil, primària i secundària de Mallorca seran l'epicentre d'una massiva onada de tancades que –sota el lema, tancat per retallades, obert per educació- inclourà activitats pedagògiques, culturals i reivindicatives, així com la...\nLes portades per a la història de la premsa impresa barcelonina –i fins i tot madrilenya- no han arribat a la resta del país. Els diaris de València i Palma mostren desinterès per les possibles conseqüències de la reunió d'ahir entre Artur Mas i Mariano Rajoy, bé per que el seu enfocament és tradicionalment més...


Coalició cal·lipígia, por Daniel Fernández\n21/11/2020 00:31 | Actualizado a 21/11/2020 10:25\nEs fa més que carregós assistir a les sessions de descontrol de l’oposició al Congrés dels Diputats quan hauria d’estar exercint el control parlamentari de l’acció de govern. Personalment, estic més enllà de l’embafament. I em costa de comprendre com tots els partits polítics no es parlen i negocien civilitzadament, molt significadament els dos que se suposa que són els principals i que fins ara s’han alternat en el govern des de la desintegració de la UCD. Si ni ara, en una situació d’autèntica emergència nacional i amb el nostre futur en joc, populars i socialistes no tenen bastits ponts d’entesa ni plans de futur conjunts, doncs no sé quan, ni puc comprendre a què treu cap aquesta contínua fustigació de l’oponent. Irrita i afligeix, la veritat. I encara que el nostre sistema institucional està resistint bé aquest continu desgast dels valors constitucionals i democràtics, el cert és que la polarització –ja ha sortit la paraula!– a la qual ens sotmeten no té perdó. Desafecció –una altra paraula de moda!– és el que estan sembrant i aconseguint.\nSegons el meu parer, té més responsabilitat en aquest estat de coses el Partit Popular i el seu actual líder, que no els amago que ha aconseguit convèncer-me que la demagògia, l’alarmisme i l’abús de la hipèrbole són no ja una elecció tàctica, sinó la seva forma simplista i maniquea d’entendre la política. Però no tot deu ser culpa del PP, ni de bon tros, perquè l’arc parlamentari és ampli i es reparteixen desqualificacions, mitges veritats i mentides completes a gust del suposat votant, convertit en seguidor desmesurat i incapaç de canviar de vot, tenint en compte les coses que se senten i per les rodes de molí amb què ens alimenten. Com si votar un candidat o un partit polític fos una elecció vital inamovible, com si fos l’equip de futbol o el club esportiu que hem triat com a objecte dels nostres amors i passions.\nÉs un fracàs que, un cop més, una llei d’Educació es plantegi i passi sense l’obligat consens\nEl guirigall que s’està organitzant amb la previsible aprovació dels pressupostos generals de l’Estat no hauria d’enfosquir que, una vegada més, una llei d’Educació –déu-n’hi-do!– es planteja i passa sense l’obligat consens. No haver estat capaços entre tots de tenir un projecte educatiu pactat i projectat a molts anys, almenys més enllà de la dècada, és un dels grans fracassos de la nostra democràcia, si no el més gran. I ja que parlem de futur, no hi ha dubte que és el lloc on l’avenir del país i dels seus pobladors es juga de debò. En aquest moment, amb la pandèmia no desactivada i les tensions territorials aflorant mentre s’instal·la una greu crisi econòmica i social, hi ha massa fronts oberts: separació efectiva de poders i reforma del poder judicial (la renovació del Consell General del Poder Judicial no és més que, continuem amb els tòpics, la punta de l’iceberg); la imprescindible i gairebé inevitable reforma constitucional per fixar el model d’Estat i el repartiment de poder entre autonomies i Govern central; llei de Llengües, reforma fiscal i del règim de pensions, digitalització efectiva de la nostra economia productiva, immigració, taxa de natalitat i envelliment de la població espanyola, amenaça gihadista, accés a l’habitatge, disseny de ciutats i pla d’infraestructures, règim local, equiparació de la dona amb l’home en el mercat laboral, pla de xoc per modificar i millorar el turisme, deute públic, igualtat d’oportunitats i lluita contra la desigualtat creixent, homofòbia, racisme, odi… Val més que no segueixi, perquè hi ha molta tela per tallar i serà complicat en el disseny el vestit que haurem de lluir els propers anys. Depèn dels nostres governants i de nosaltres mateixos que sigui confortable i a mida o que ens serveixi gairebé de mortalla.\nDisculpin el melodrama… Potser, només per allò que la història és mestra del present i en ocasions serveix per crear un futur millor, se’m perdonarà que recordi i citi un article de la Constitució del 1812, la Pepa (aprovada el 19 de març del 1812), la també anomenada Constitució de Cadis i que es va redactar i votar mentre els exèrcits napoleònics havien envaït el país. No serà sobrer tampoc recordar, ja que l’espanyol és un poble amb mala memòria i pitjor opinió de si mateix, que aquella Constitució del 1812 (Constitución Política de la Monarquía Española en la denominació oficial) va suposar la tercera del món que establia una democràcia liberal després de la dels Estats Units (1787) i la de França (1789). Ens correspondria la medalla de bronze de les democràcies constitucionals, amb un text que fixava el sufragi universal masculí (el vot femení encara trigaria molt a tot arreu), la sobirania nacional, la separació de poders i la llibertat de pensament i impremta. Gens malament per a un país endarrerit, ple de reaccionaris, caïnita i amb tirada a l’odi i la navalla i incapaç d’assolir acords. Ja els dic que ens considerem menys del que som i vam ser, però anem a l’article tretzè (supersticiosos absteniu-vos) de la Constitució del 1812, que diu: “El objeto del gobierno es la felicidad de la Nación, puesto que el fin de toda sociedad política no es otro que el bienestar de todos los individuos que la componen”. Han passat més de dos-cents anys i encara no ho hem après.\nNo pot ser més aberrant que hi hagi esmenes al pressupost avalades per un dels partits del Govern\nPer primera vegada des de la Constitució del 1978 hi ha un govern de coalició, la qual cosa, digueu-me ingenu, atès el nombre de parlamentaris que li dona suport i que no assoleix una majoria sòlida, faria gairebé obligatori facilitar la discussió raonada i els acords amb altres forces polítiques. En realitat, som aquí, però com si no hi fóssim. Pitjor encara, sembla que hi ha una baralla per veure qui aconsegueix una foto més contrastada del seu esquerranisme militant. No sé si és el vicepresident segon que despulla el seu soci de govern o si prefereix mostrar-se en un posat que l’afavoreixi, però les coses no haurien de ser així, ja que no pot ser més aberrant presentar junts uns pressupostos i que després apareguin esmenes a allò presentat avalades per un dels partits del Govern. Això ja no és un Janus bifront –una de les cares mirava al passat i l’altra al futur–, sinó que recorda la història grega de dues germanes que van competir per veure quina d’elles posseïa un darrere millor i més rotund, que va donar lloc a un tipus d’escultura, la Venus Cal·lipígia, on una dona s’aixeca el pèplum per lluir les natges, i fins i tot hi va haver un temple i culte, a Siracusa, dedicat a l’Afrodita Cal·lipígia (La Fontaine va deixar escrit que era el temple grec pel qual havia sentit més devoció). S’acosta l’hivern i també s’agafen terribles i perillosos refredats per quedar-se amb el cul a l’aire.


GEL DE BANY 500 ml - RRR Biocosmetics\nquantitat de GEL DE BANY 500 ml\nSKU: RRR02 Categoria: Gel de bany Etiqueta: RRR'Biocosmetics\nGEL DE BANY de RRR’biocosmetics\nEl nostre gel de dutxa ecològic infós en àloe vera és un gel nutritiu i lleuger enriquit amb àloe vera, formulat per netejar la pell de manera efectiva però suau i crear una escuma que alleuja les pells sensibles. L’ingredient clau es l’àloe vera, que conté una barreja de vitamines i nutrients saludables essencials per l’organisme. Com humectant natural, l’àloe vera manté l’equilibri d’hidratació natural de la pell, el que dòna com a resultat una pell sana, suau i fresca amb una lluentor sedosa.\nAquest gel de bany té una triple funcionalitat:\nRegeneració dels teixits danyats. Els ingredients naturals d’aquest gel contenen propietats cicatritzants i reparadores per a la pell.\nAnti-irritació i calmant.\nHumectació de la pell. L’àloe vera actua recobrint la pell i protegint-la de les agressions externes.\nUtilitzeu-lo regularment amb la Loció Corporal RRR’biocosmetics per obtenir millors resultats.\n1 ressenya per GEL DE BANY 500 ml\nLorena – 3 gener 2021\nEstan molt bé! el futur dels productes de cosmètica i higiene son els envasos reutilitzables. Esteu liderant la revolució!