L'espectacle 'Els Miserables' conclourà la celebració de l'Any del Llibre a Ripollet -Cultura- 05/12/2018\nL'Any del Llibre 2018 s'acaba. Ha estat un any ple de lletres i llibres, que continuaran lliures; un any que ens deixa un Sant Jordi diferent, la dragona Xamuskina i el nou espai dedicat a Maria Aurèlia Capmany. Un any on l'equipament de la Biblioteca ha tingut un paper protagonista, tot i que, desprès de l'Any Lorca i l'Any Clavé, l'Any del Llibre s'ha convertit en el màxim exponent del treball col·laboratiu, engrescat no només a entitats, sinó també a centres educatius, escriptors i artistes. El pròxim 23 de desembre tindrà lloc l'acte de cloenda de l'Any del Llibre, amb el concert d'Els Miserables al Teatre Auditori, el qual va ser presentat aquest dimarts, 4 de desembre, al Centre Cultural.\nL'espectacle està dirigit, musicalment, per Miquel Arrué, professor de música de l'institut Can Mas i creador d'aquesta adaptació que van interpretar el curs passat els alumnes de 4t de l'ESO. La direcció coral és a càrrec de Jordi Giménez, músic i director de l'Escola de Música de la Societat Coral "El Vallès", qui també cantarà. A més del cor Veus del Vallès i l'Escola de Música, també participa l'Orquestra de Cambra 'Amics dels Clàssics' i la secció de vents i percussió de la banda simfònica de Badalona. En total, al voltant d'un centenar de músics i cantaires a sobre de l'escenari. D'altra banda, l'acte de cloenda, presentat per Mon Mas, també comptarà amb la participació de la dragona Xamuskina, a la qual veurem al final de l'espectacle "com mai l'hem vist", explicava el regidor de Cultura, Oriol Mor, a la roda de premsa.\nGiménez va desacar la dificultat d'algunes de les peces d'Els Miserables, "sobretot pels solistes" i la "transversalitat" de l'espectacle, ja que, gràcies a la col·laboració de l'Escola de Música, hi haurà un ampli ventall d'edats representades sobre l'escenari. La versió que es presenta d'aquesta obra musical, una de les més representades arreu del món, tindrà una posada en escena propia del concert.\nEs realitzaran dos passis del concert, a les 18 i a les 20 h. Les entrades són gratuïtes i es poden passar a recollir pel Centre Cultural, a partir del dilluns, 10 de desembre, fins a esgotar les que hi ha disponibles.\nEls llibres i la lectura en primer pla\nEl Consell d'Administració del Patronat Municipal de Cultura va aprovar declarar l'any 2018 com a Any del Llibre amb l'objectiu de situar el llibre i la lectura en el primer pla de les polítiques culturals municipals. Amb aquesta idea, durant tot l'any, les entitats locals i l'Ajuntament han treballat per crear sinèrgies que no només augmentin els índex de lectura al municipi, sinó també per facilitar-ne l'accés a tota a població, entenent la lectura com una eina de desenvolupament positiu de la comunitat i un element de democratització de la societat. Mor valorava positivament l'Any del Llibre, a la roda de premsa, i destacava "el treball conjunt amb les entitats per aconseguir uns objectius clars que ens fan avançar en les polítiques culturals". Segons Mor, la quarantena d'activitats organitzades per les entitats locals "demostra que quan obrim i fem propostes obertes a les entitats, elles també se les fan seves i aporten el seu granet de sorra".\nEls llibres, al carrer\nDurant aquest any també s'ha treballat per construir polítiques, eines i mecanismes entorn el foment de la lectura que perduraran més enllà d'una commemoració, com és el cas de la xarxa d'intercanvi de llibres Llibres Lliures o el nou espai Capmany que es va inaugurar al setembre. També s'ha ocupat l'espai públic, traient la Biblioteca al carrer per la Festa Major i Sant Jordi, creant un punt de trobada amb les famílies.\nLa celebració de l'Any del Llibre també s'ha aprofitat per engegar la creació d'un Pla municipal de foment de la lectura, el qual, segons anunciava Elisabet Vàzquez, directora de la Biblioteca, està previst que es presenti al mes d'abril del 2019.\nAny del llibre, any de les escoles\nUn dels esforços de l'Any del Llibre també ha estat millorar la comprensió lectora per accedir al coneixement. Aquestes competències s'assoleixen prioritàriament en l'àmbit escolar. En aquest sentit, s'ha fet una diagnosi de les biblioteques escolars per conèixer l'estat de les mateixes i les seves necessitats; s'està treballant amb el seminari de Biblioteques escolars del Centre de Recursos Pedagògics de la zona per a millorar la formació del professorat i, des de la Biblioteca municipal, s'han incrementat els lots de lectures deixades a les escoles, les formacions i les visites escolars. Finalment, per Sant Jordi es va inaugurar la Biblioteca i Sala d'Estudi Andreu Solà a l'Institut Lluís Companys, i a l'octubre, la Biblioteca digital de l'escola Tiana. A nivell educatiu, també destaca l'adhesió d'alguns centres educatius al programa Emparaulem-nos. Lletra a Lletra fem municipi, que ofereix la Diputació de Barcelona, per fomentar la competència lingüística, especialment les habilitats comunicatives i d'expressió oral i escrita. Enguany hi participen els grups de 1r d'ESO de l'Institut Can Mas, l'Aula d'acollida i l'Aula oberta de l'Institut Lluís Companys, els alumnes de 5è de l'escola Gassó i Vidal i els alumnes de 4t a 6è de l'escola Tiana de la Riba.\nLa promoció del patrimoni literari local també ha estat una de les prioritats d'aquest any. S'ha desenvolupat el programa Ripolletres, amb l'objectiu de donar difusió als autors i autores locals i conservar el nostre fons bibliogràfic. En aquesta línia de vincular el nostre patrimoni i la cultura popular amb el foment de la lectura, Ripollet ja compta amb un nou element del Bestiari. La creació de la Xamuskina, una bèstia inspirada en els dracs centenaris de la Torre de l'Argentera i que s'ha afegit com a un element referencial ja de la ciutat i un component més per reforçar els lligams entre l'associacionisme, la cultura tradicional i les lletres locals.\n(Vídeo de l'Any del Llibre, gravat a la Biblioteca, amb alumnes de Bun Kay Dansa i música cedida per Dàmaris Gelabert)\n- L'exposició de pessebres de l'Agrupació de Pessebristes de Ripollet arriba a la seva 39a edició [Notícies]\n- L'Any del Llibre s'acomiada a les escoles amb sessions de contes [Notícies]\n- Ramon Martos recorre la lluita antifranquista a Ripollet i Cerdanyola a 'Història d'un oblit' [Notícies]\n- Gran oferta de tallers aquest Nadal [Notícies]\n- Ripollet: entre el passat i el futur [Notícies]\n- L'Ajuntament de Ripollet presenta la campanya Més Nadal + Ciutat! [Notícies]\n- Convocada l'edició 2018 del concurs 'El nostre somni de Nadal' [Notícies]\n- L'Ajuntament homenatja els 81 joves de la Lleva del Biberó de Ripollet [Notícies]\n- Entra en funcionament Llibres Lliures, la xarxa d'intercanvi de llibres de Ripollet [Notícies]\n- "Ens havíem barallat tant!" estrena l'Espai Escenari de l'AETMV [Notícies]\nEl dia 14/12/2018\nThe Gospel Viu Choir presenta el seu nou espectacle de melod ... [+]\nXerrada/debat: La transició espanyola\nXerrada/debat sobre la transició espanyola i presentació del ... [+]\nTrobades amb l'art: Picasso descobreix París\nVisita a l'exposició Picasso descobreix París. Trobada al Mu ... [+]\n39a Exposició de pessebres\nDes del 14/12/2018 fins el 20/1/2019\nInauguració: 14 de desembre, a les 18.30 h Mostra d’una dese ... [+]\nQuinto dels Diables de Ripollet\nDes del 15/12/2018 fins el 16/12/2018\nAl desembre i per Nadal, el quinto més infernal, amb els Dia ... [+]\nMultilab: Jocs de Paper\nEl dia 15/12/2018\nFarem targetes pop-up (desplegables, amb relleu) amb temes n ... [+]\nMostra de dansa i paradeta del Line Dance Palau Ausit\nExhibició de ball en línia i paradeta d'artesania per recoll ... [+]\nAcció solidària dels diables de Ripollet\nSessió de fotos amb el Poll Foll i tabalada per recaptar din ... [+]\nFesta de Nadal de l'AV Maragall\nFesta infantil per donar la benvinguda al Nadal, amb berenar ... [+]\nSam Viu Festival: Wax & Boogie\nConcert de Wax & Boogie\nRipollet és un dels 44 municipis catalans que obtenen la subvenció WiFi4EU\n14/12/2018 La Comissió Europea ha publicat aquesta setmana la llista de ... [+]\nAquest dissabte torna la campanya de recollida de joguines 'Donem joc'\n14/12/2018 L'Ajuntament de Ripollet i Protecció Civil posen en marxa, a ... [+]\nEls Pinetons organitzarà una acampada reivindicativa per l'Institut Escola\n13/12/2018 En un nou comunicat enviat a Ripollet Ràdio, l'AFA Els Pinet ... [+]\nPrudència a les AMPA davant l'aturada temporal del Decret de menjadors\n13/12/2018 El passat dimarts, 11 de desembre, el conseller d'Ensenyamen ... [+]\nImpuls conjunt a la Marató de TV3\n13/12/2018 En motiu de la Marató de TV3, l'Ajuntament i la ciutadania d ... [+]\nPrevenció entre els joves dels riscos lligats a la sexualitat i l'afectivitat\n12/12/2018 Els joves han tingut un paper protagonista durant la commemo ... [+]\nEn marxa la campanya de poda d'arbrat viari\n12/12/2018 Aquesta tardor la Brigada de jardineria municipal ha iniciat ... [+]\nLes noves oficines del parc del riu Ripoll oferiran una atenció integral en l'àmbit de Drets Socials\n11/12/2018 La posada en funcionament de les oficines de Drets Socials a ... [+]\nEn marxa la campanya nadalenca del Mercat Municipal 'Comprar amb carmanyola, mola!'\n11/12/2018 L'Associació de Venedors i Paradistes del Mercat de Ripollet ... [+]\nL'Any del Llibre s'acomiada a les escoles amb sessions de contes\n11/12/2018 La setmana vinent, la darrera abans de Nadal, l'Ajuntament o ... [+]\nL'Ajuntament convoca la sessió de constitució de la Taula LGTBI\n11/12/2018 El pròxim dimecres, 19 de desembre, tindrà lloc la primera r ... [+]\nLa policia de proximitat es presenta a les entitats veïnals i comercials\n07/12/2018 Durant les darreres setmanes, l'alcalde de Ripollet, Jose M. ... [+]\nRamon Martos recorre la lluita antifranquista a Ripollet i Cerdanyola a 'Història d'un oblit'\n05/12/2018 L'historiador local Ramon Martos va presentar, el passat div ... [+]\nGran oferta de tallers aquest Nadal\n05/12/2018 Diverses entitats ja han obert el període d'inscripció per a ... [+]\nLa UCR sorteja 3.000 euros en regals i organitza un concurs per trobar "tions" als aparadors\n04/12/2018 Ja ha arrencat la campanya de la Unió de Comerciants de Ripo ... [+]\nRipollet: entre el passat i el futur\n04/12/2018 Vallès: fabricar passats, fabricar futurs és una obra constr ... [+]\nL'AFA Els Pinetons anuncia noves protestes\n03/12/2018 Les famílies de l'escola Els Pinetons han comunicat, a ... [+]\nEl Gran Recapte recull més de 13.500 kg d'aliments a Ripollet\n03/12/2018 El Gran Recapte va recollir 13.545 kg d'aliments entre el di ... [+]\nL'Ajuntament de Ripollet presenta la campanya Més Nadal + Ciutat!\n03/12/2018 El divendres, 30 de novembre, es va presentar la campanya de ... [+]\nJosé Castillejo, delegat sindical de metges: "A Ripollet, estem pitjor que fa deu anys"\n30/11/2018 Tot i que Metges de Catalunya ha desconvocat la vaga, person ... [+]


Puigdemont demana a ERC que la seva situació personal no formi part de la taula de diàleg - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nPuigdemont demana a ERC que la seva situació personal no formi part de la taula de diàleg - Diari de Barcelona\nDOS ANYS DE LA SENTÈNCIA\n"No busquem cap indult anticipat", assegura l'expresident\nL'expresident de la Generalitat i dirigent de Junts, Carles Puigdemont, ha demanat a ERC que la seva situació personal "no formi part de cap agenda de l'anomenada taula de diàleg acordada per ERC i el govern espanyol ni de cap conversa bilateral". "No busquem cap indult anticipat, no és solució al conflicte", ha afegit en un article d'opinió publicat aquest dijous a El Punt Avui. Després de quatre anys a l’exili, Puigdemont demana respecte per a la seva estratègia i es referma en la convicció que la solució al conflicte polític passa per l’amnistia. "Que ningú no parli per nosaltres, que no interfereixin en la nostra estratègia buscant dreceres que no volem", ha conclòs.\nUn respecte que també demana al Govern "per si ha tingut o té la temptació d’incloure aquesta sortida personal en les converses que manté amb el govern espanyol". I és que, segons Puigdemont, els exiliat no busquen "cap indult anticipat" ni creuen que aquesta opció aporti cap solució al conflicte.\n"Certament, tornar com a persones lliures, tal com érem quan vam emprendre el camí de l’exili, és una idea que m’acompanya cada dia quan m’aixeco i quan me’n vaig a dormir. Però des d’aleshores hem assumit la defensa d’una institució atacada amb violència pels poders de l’Estat. I jo no tinc el dret d’abandonar-la per obtenir a canvi una suposada normalització de la meva vida i viure en un estat que no ha normalitzat la seva democràcia", afirma.\nNo vam anar a l\_u2019exili per demanar l\_u2019indult. Ni el busquem ni creiem que aquesta opció aporti cap solució al conflicte, i per descomptat no pas a les més de tres mil persones afectades per la repressió. Demano que ningú no parli per nosaltres https://t.co/qtz32TN979


Els pacients del Trueta i el Santa Caterina amb càncer de pulmó ja saben si podran resistir una operació - El Gerió Digital\nEls pacients del Trueta i el Santa Caterina amb càncer de pulmó ja saben si podran resistir una operació\nEls hospitals preveuen evitar derivar uns 175 pacients a Barcelona cada any\nDimarts, 4 d'octubre de 2016 17:39h\nUn pacient fent una prova d'esforç\nEl servei de pneumologia dels hospitals Josep Trueta de Girona i Santa Caterina de Salt han posat en marxa la realització d'ergometries o proves d'esforç destinades especialment a pacients als quals s'ha d'extirpar part del pulmó. Els resultats de la prova permeten saber si els pacients suportaran la sostracció o extirpació del teixit pulmonar sense que la intervenció quirúrgica els provoqui una insuficiència respiratòria. Aquesta prova, per tant, és determinant per aclarir si el pacient és operable.\nFins ara, tots aquests pacients es derivaven a l'hospital de la Vall d'Hebron. A partir d'ara, cada any uns 175 pacients amb càncer de pulmó es podran estalviar el desplaçament a Barcelona. L'ergometria o prova d'esforç cardiorespiratòria permet valorar la resposta de l'organisme durant l'exercici i, per això, és més coneguda per la utilització que se'n fa en esportistes d'alta competició. Encara que les xifres poden variar depenent del centre que realitza l'ergometria, un 65-75% dels casos es dictamina que són susceptibles de ser intervinguts. Per aquest motiu, és una prova crucial perquè en depèn la possibilitat de fer tractament quirúrgic i, moltes vegades, aquest és el tractament que ofereix més perspectives de curació per als pacients.\nLa prova habitualment es realitza en una bicicleta estàtica o una cinta de córrer i consisteix a realitzar exercici físic de forma controlada i amb una intensitat progressiva fins que el pacient manifesta algun símptoma (ofec, fatiga d'extremitats, dolor toràcic, palpitacions, etc). Per fer la prova és necessari personal sanitari especialitzat en aquesta tècnica i preparat per a qualsevol eventualitat. Mentre es fa l'esforç físic, es monitoren diversos paràmetres, entre d'altres, la tensió arterial, la freqüència, el ritme cardíac, el nivell d'oxigenació de la sang, el consum o necessitat d'oxigen, la producció de diòxid de carboni i la ventilació per minut.\nEl càncer de pulmó és, avui dia, un dels més freqüents i el que presenta una major mortalitat. Cada any, només a l'àrea sanitària de Girona es diagnostiquen uns 350 casos nous de càncer de pulmó. De tots els casos diagnosticats, entre el 40 i 50% requereixen l'ergometria per conèixer el risc quirúrgic real i, per tant, per saber si podran ser intervinguts.\nFins ara, tots aquests pacients es derivaven a l'Hospital Vall d'Hebron de Barcelona per fer-se les proves d'esforç cardiopulmonar, atès que només es fan en alguns centres molt especialitzats i concrets de Catalunya. Així, a partir d'ara, uns 175 pacients amb càncer de pulmó es podran estalviar el desplaçament a Barcelona.\nLa prova d'esforç té múltiples utilitats, com el diagnòstic de la dispnea de causa desconeguda, la determinació del pronòstic de malalties cardíaques i pulmonars, i l'avaluació de la resposta a alguns tractaments. Malgrat que la prova també serà utilitzada a Girona en aquestes indicacions, la més important actualment en tots els llocs on es realitza és l'avaluació prequirúrgica en la cirurgia del tòrax del càncer de pulmó.\nQuatre ferits lleus en l'incendi a una rostisseria de Girona\nA presó dos joves de Salt autors d'un assalt violent en ple carrer\nLa comunitat educativa de de Girona surt al carrer per evitar que es tanquin línies de P3


Durant la sessió de control al Parlament, Cladera no ha donat terminis ni ha especificat de quants efectius seria el destacament ni amb quins mitjans comptaria\n3 min. Palma 23/10/2018 12:32\n651x366 La consellera d'Hisenda i Administracions Públiques, Catalina Cladera. / ISAAC BUJ La consellera d'Hisenda i Administracions Públiques, Catalina Cladera. / ISAAC BUJ\n"S’està treballant de forma intensa perquè a la Coma d’Eivissa hi hagi un destacament de la Unitat Militar d'Emergència (UME) de manera efectiva i permanent", això és el que ha assegurat aquest dimarts la consellera d'Hisenda i Administracions Públiques, Catalina Cladera. Ha estat durant la sessió de control al Govern al Parlament en resposta a la portaveu adjunta del PP, Marga Prohens.\n"Efectivament, apostam perquè hi ha hagi un destacament a l'lla d’Eivissa", ha reiterat la consellera. Abans d'adreçar-se a Prohens, Cladera ja havia respost una pregunta gairebé idèntica del portaveu de Ciutadans, Xavier Pericay, en què no havia concretat de manera tan explícita la voluntat del Govern de mirar d'establir, amb col·laboració del Ministeri de Defensa, una unitat permanent de l'UME a les Illes Balears.\nLa consellera ha recordat que les illes disposen de destacaments de l'UME a l'estiu a Mallorca i Eivissa i que a la Pitiüsa major, a sa Coma, es construirà un edifici per a l'estada "permanent", en un futur, de militars i vehicles, ha dit.\nTot i l'anunci de Cladera, Prohens ha lamentat que l'Executiu hagi incomplert una proposició no de llei del PP aprovada fa sis mesos perquè el Govern estudiàs la posada en marxa d'aquesta base militar. Així mateix, ha destacat que el màxim responsable de l'UME a tot l'Estat, el mallorquí Fulgencio Coll, està "convençut" de la necessitat que les Illes Balears comptin amb aquest cos militar a causa de la seva condició insular.\nQuan el PP criticava l'UME\nCladera ha recordat que quan el Govern central va crear l'UME l'any 2005, el PP va criticar que es tractava d'un "capritx faraònic" i d'un "invent" del president José Luis Rodríguez Zapatero, però s'ha mostrat satisfeta perquè, ara, el PP està segur de la seva utilitat.\nAixí mateix, durant la resposta a Pericay, Catalina Cladera ha agraït avui als partits de l'oposició del Parlament la seva "actitud responsable" després de la catàstrofe de les inundacions del Llevant de Mallorca del dia 9 i ha mantingut que totes les formacions han d'estar "més unides que mai, com ha demostrat la societat". La consellera ha reiterat les crides a la unitat i ha aconseguit que tant les preguntes del PP i Ciutadans sobre l'UME com una altra del portaveu d'El Pi relacionada amb l'estat de neteja dels torrents fossin amb un to relaxat i cordial.\n540x306 El portaveu de Ciutadans, Xavier Pericay. / ISAAC BUJ El portaveu de Ciutadans, Xavier Pericay. / ISAAC BUJ\nTot i així, Pericay no ha volgut deixar que el dol desactivàs "la funció de l'oposició" que és "fer les preguntes que cal fer i preguntar com estan les coses" i ha insistit en la necessitat de dotar les Balears d'aquesta unitat militar sobre la qual el Govern no ha concretat res ni ha donat cap tipus de terminis.\nL'altre partit de l'oposició, El Pi, també ha fet una pregunta relacionada amb les darreres inundacions que s'han produït a Mallorca. Tot i així, el seu president, Jaume Font, no ha volgut fer servir la rèplica per entrar en el cara a cara amb Armengol i ha demanat resoldre aquesta qüestió "sense bregues". El diputat regionalista ha expressat la seva preocupació per l'estat d'alguns torrents en municipis com Palma o Pollença, en el llit dels quals arriben a créixer arbres de diversos metres d'altura.\nLa presidenta li ha respost que "en aquesta legislatura s'ha fet una feina intensa de neteja de torrents". En concret, ha dit, s'han netejat 210 km de torrents, 86 només aquest darrer any. També ha afegit que "s'ha doblat la inversió per a la neteja" i que s'ha treballat especialment en les poblacions de més risc.


Historial | Opinió | EL PAÍS Catalunya\n4 FEB 2022 - 12:07\tCET\nL'escriptora Maggie Nelson diu que “un diagnòstic no és més que una reformulació del problema”. Graeme Mitchell\nHi ha des de fa un temps un gest que em captiva, és petitíssim, minúscul, encara no té nom. Jo diria que encara no té nom. Podria ser com apartar-se, que és, en el fons, una forma de dissimular. Passa quan algú, més o menys desconegut, més o menys proper, et demana que busquis alguna cosa al mòbil. I procedeixes a fer-ho, diligent. En aquests segons es dona la maniobra finíssima: l’altre no vol veure i tu no vols mostrar. Mateixa mirada perduda que quan algú marca el pin al datàfon i l’altre ha de fer temps mirant al buit: el cel, una porta, una calaixera, etc. Ara fem això davant la possibilitat de treure el cap un moment en la privacitat accidental de l’altre.\nEn buscar una nova cosa és probable que te n’apareguin de velles i l’historial de cerques recents diu molt més de qui ets (o com estàs) que qui tu dius ser a internet. Tothom ho sap, això, i per això la gent s’esforça a mantenir certa discreció, o anar netejant de tant en tant. Si pogués perpetrar una massacre, potser seria aquesta: anar pel carrer i demanar l’historial a la gent, als grups, a les parelles, i preguntar què és aquesta obsessió, la cerca recurrent. Qui és aquesta senyora que viu a Ginebra? Com has arribat a aquest bloc desactualitzat des de l’any 2007? Què hi buscaves, aquí? Quant temps fas que ets aquí dintre? Estàs bé?\nL’scroll i els links alimenten l’obsessió d’una cerca infinita. Les obsessions ho són perquè no es pot explicar del tot com sorgeixen, són en bona part irracionals i, per tant, exagerades. Parlen molt més de qui les té que no del que pròpiament són o representen. En el món de les interaccions virtuals, alguns estudis parlen de com les “parasocial relationships” —un concepte encunyat als anys cinquanta per referir-se al seguiment platònic de figures públiques— s’han democratitzat a les xarxes socials. Tothom pot sentir una parasocial relationship cap a algú, no necessàriament famós o conegut. Les xarxes concreten encara més aquesta idea de necessitar saber més coses d’algú altre, que et fascina, que admires o que odies. Bona part de les nostres cerques recents estan impregnades d’aquests subjectes, que existeixen, sobretot, al nostre telèfon. Em resulta molt aclaparadora la idea de pensar que de vegades existim moltíssim en el cap d’altra gent mentre nosaltres anem fent les coses de la vida: tràmits, ingesta d’aliments.\nPenso en els historials de navegació com a historials mèdics. Cada insistent pestanya és un diagnòstic. Diu Maggie Nelson al seu darrer llibre, Bluets (L’Altra Editorial, 2021), que “un diagnòstic no és més que una reformulació del problema”. I a mi em funciona la definició: alguns cops busco al meu historial per saber millor qui soc o què estic fent. I de vegades l’historial et ratifica, parla en nom teu, com Nelson: “És la disfunció, qui parla. És la malaltia, qui parla. És com t’enyoro, qui parla”.


L’Ajuntament ha obert el termini per sol·licitar els ajuts al pagament de l’Impost de Béns Immobles (IBI). El consistori destina un total de 210.600 euros a aquests ajuts. També dona la possibilitat de fraccionar el pagament fins a 8 vegades.\nAquests dies els veïns han rebut a les seves bústies la informació sobre com acolir-se als ajusts per pagar l'IBI. El tinent d’alcaldia d’Hisenda, Manuel Brinquis, ha explicat que “es tracta d’ajuts a aquelles famílies més necessitades de la ciutat, segons l’indicador de renda de suficiència de Catalunya, que, entre d’altres, té en compte la renda i el nombre de persones que viuen a l’habitatge. L’ajut és de 100 euros, una quantitat que varia segons el nombre de persones que viuen a l’habitatge, o de si hi ha alguna persona amb discapacitat a càrrec ”.\nDe fet, l’ajut ja es pot sol•licitar en una família monoparental que tingui com ingressos màxims menys de 20.000 euros bruts a l’any.\nEntre d’altres condicions, més enllà de la dels ingressos, cal estar empadronat a L’Hospitalet, estar al corrent de les obligacions o que el valor cadastral de l’habitatge habitual no superi els 19. 525 euros.\nLa documentació per sol•licitar les ajuts es pot presentar a qualsevol regidoria de districte fins el proper 28 de febrer. A més, des de fa dos anys hi ha l’opció de fraccionar el pagament fins 8 cops. El canvi de modalitat de pagament es pot sol•licitar fins el 16 de març.\nMés informació a l’Òrgan de Gestió Tributària, a les regidories de districte, als telèfons 010 i 900 100 277, i telemàticament a través de la seu electrònica https://seuelectronica.l-h.cat.\nPodeu consultar com acollir-vos als ajust aquí.\nEl Ple aprova inicialment les ordenances fiscals del 2018


Costa Daurada | Reus Promoció\nCambrils compta amb una oferta gastronòmica variada i rica, amb restaurants per a tots els gustos i butxaques, no en va és la Capital Gastronòmica de la Costa Daurada. Destaquem el port que conserva el tipisme mariner amb 35 barques de pesca, i el barri antic on els carrers estan plens de vida amb tot de flors penjant dels balcons. Entra a l’Agrobotiga l’oli DO Siurana premiat com el Millor oli d’ España. I a més, Cambrils està certificat com a destinació de turisme familiar per l’oferta especialitzada en famílies. Passeja per Cambrils, per la vila i arran de mar, comptem amb 9km de litoral i 23km de carril bici.\nSalou ha fet una clara aposta pels serveis de qualitat i de proximitat. Les platges i cales de sorra daurada amb les seves aigües tranquil·les han convertit a Salou en una de les grans destinacions de referència de la Costa Daurada. La seva excel·lent climatologia i l'aposta per la qualitat dels serveis, l'han fet valedora dels certificats de Destinació de Turisme Familiar i de Destinació de Turisme Esportiu. Les condicions excepcionals del port natural i de la franja litoral de Salou han marcat la història del municipi. L’establiment dels íbers i de la civilització romana són els testimonis de la mítica Salauris, que s’identifica històricament amb Salou. El rei Jaume I va salpar a la conquesta de Mallorca des d’aquestes aigües i la intensitat comercial del port va ser objectiu dels corsaris. La qualitat, excel·lència i respecte cap el medi ambient són els estàndards amb els quals es treballa al litoral de Salou. El conjunt de les platges de Salou compta amb el Certificat Mediambiental ISO 14001. A les platges de Ponent i Llevant oneja la bandera Q de Qualitat, que atorga l’Institut per a la Qualitat Turística Espanyola. La qualitat, excel·lència i respecte cap el medi ambient són els estàndards amb els quals es treballa al litoral de Salou. El conjunt de les platges de Salou compta amb el Certificat Mediambiental ISO 14001. A les platges de Ponent i Llevant oneja la bandera Q de Qualitat, que atorga l’Institut per a la Qualitat Turística Espanyola.\nVila-seca, la platja de la Pineda, la Costa Daurada són espais acollidors, de paisatges atractius; de sol, sorra i mar blava. La Pineda, amb el seu passeig marítim de quasi tres kilòmetres, és una platja privilegiada de la Costa Daurada amb Bandera Blava, otorgada per la Fundació Europea d’Educació Ambiental. Vila-seca té el segell de qualitat com a Destinació de Turisme Familiar, marca d’especialització que atorga la Generalitat de Catalunya als destins especialment sensibles al turisme familiar. La Pineda Platja és un municipi turístic, que ofereix un ampli ventall d’allotjaments, restaurants, comerços i serveis preparats amb instal·lacions i recursos de qualitat necessaris per a rebre famílies.\nLa ciutat de Reus es troba situat en un entorn privilegiat, entre el mar i la muntanya, a tan sols 8 km del litoral de la Costa Daurada i a 1 hora de viatge de Barcelona. Aquesta ubicació privilegiada us permetrà realitzar diferents sortides des de Reus per gaudir dels nombrosos atractius de la zona.\nGuia de Rutes CAST/ENG\nGuia de Rutes CAT/FR\nPer gaudir en família CAT/FR\nPer gaudí en família CAST/ENG


UP demana eliminar l'augment del cànon de l'aigua al porcí i l'aviram - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUP demana eliminar l'augment del cànon de l'aigua al porcí i l'aviram\nEl sindicat considera que el Govern no té en compte la capacitat eoconòmica dels ramaders\nUP demana eliminar l'augment del cànon de l'aigua al porcí i l'aviram Regió7\nUnió de Pagesos (UP) demana al Govern que elimini la proposta d'aplicació d'un coeficient 0,5 al gravamen general del cànon de l'aigua per als usos ramaders de porcí i aviram, que ara és de zero, prevista en l'avantprojecte de llei de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic. A més, considera que no té en compte la capacitat econòmica dels ramaders d'acord amb els principis de l'ordenament tributari vigent, la capacitat econòmica, la igualtat en relació amb la capacitat contributiva de cadascú i la progressivitat.\nEl ple del Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya (CTESC) del 18 de gener va incorporar, a petició del sindicat, la proposta d'eliminació del cànon de l'aigua en el Dictamen 1/2019 sobre aquest avantprojecte. UP defensa en un comunicat que els ramaders han fet un gran esforç els últims anys per millorar la gestió de l'aigua i les dejeccions en les explotacions ramaderes, fet que ha comportat unes inversions importants. En aquest sentit, UP suggereix que cal tenir en compte que el projecte de decret de gestió de la fertilització del sòl i de les dejeccions ramaderes, pendent d'aprovar-se, inclou noves obligacions i prohibicions que implicaran costos addicionals a les granges. D'altra banda, el sindicat fa un balanç de la consolidació del sector porcí el 2018, tot i que la Llotja de Mercolleida ha marcat un preu inferior respecte a la mitjana del 2017. El sindicat determina que el valor mitjà dels preus del sector va ser el 2018 d'1,13 euros per quilo viu, mentre que el 2017 va ser d'1,25 euros per quilo viu. El 2016 també va ser d'1,13 euros per quilo viu. Així doncs, UP considera que el balanç ha estat favorable pel manteniment del volum de les exportacions a països tercers i un increment contingut de costos.\nL'encariment lleuger del preu del pinso respecte dels dos anys anteriors ha estat un dels factors que han limitat el marge econòmic a 0,04 euros per quilo viu el 2018, segons les estimacions del sindicat, mentre que el 2017 va ser de 0,19 euros per quilo viu i el 2016 de 0,06 cèntims per quilo viu.\nPel que fa a la preocupació sanitària del sector per la proximitat d'un cas de pesta porcina africana detectada en porcs senglars a Bèlgica, UP defensa treballar amb fortes mesures de bioseguretat, tant a les granges com en el control de la població de senglars. Amb aquest objectiu, el sindicat demana al Govern la declaració d'emergència cinegètica en els territoris amb poblacions de senglars superiors a vuit exemplars per quilòmetre quadrat de densitat mitjana durant la temporada de caça, com marca la normativa, i que s'actuï en conseqüència.


2013 0621. L’estafa de l’ex-Jordi - Gironès per la independència\n2013 0621. L’estafa de l’ex-Jordi\nL'estafa de l'ex-Jordi BALLESTEROS / EFE\nA l'inici de la Transició, un dels primers temes que es van posar sobre la taula va ser el del català i la seva normalització. El discurs, el recordo perfectament, era consensuat: "L'avanç del català a Catalunya no ha de significar un retrocés del castellà". Ja en aquella època em sorprenia aquesta bajanada: "Aleshores, si volem que el català avanci i volem que el castellà no retrocedeixi, no ens queda més remei que parlar el doble del que ara ho fem!" Vaig tenir la sensació d'estar davant de la dissimulació com a sortida de compromís. No seria la darrera vegada. El resultat? Tot el muntatge és de nyigui-nyogui. I si bé hi ha hagut avanços remarcables dins de Catalunya -la immersió lingüística n'és un-, sí que es constata que pel que fa al reconeixement espanyol del català, i d'altres greuges comesos conta Catalunya, la Transició ha constituït un fracàs. Hi ha dos símptomes que identifiquen clarament l'arquitectura dissenyada per regular les concessions fetes al català. El primer: trenta-tres anys de la mort de Franco i al Congrés de Diputats encara no es pot utilitzar el català. El segon: com a reciprocitat a la barbaritat lingüística que significa que en castellà es digui "Girona" en lloc de "Gerona" (que seria el correcte), jo he de suportar, a casa meva, indicadors de trànsit que diuen "Zaragoza" en lloc de "Saragossa".\nTotes aquestes cabòries em passaven pel cap en començar a veure per la tele la trobada autosatisfactòria dels senyors Felipe González i Miquel/Miguel Roca. Vaig entreveure que no se'ls preguntaria sobre la seva responsabilitat pel que respecta a la situació política actual -subvencions ad aeternum a Andalusia i Extremadura amb càrrec a l'espoli català i alemany, el castell de naips sobre el qual s'aguanta la pseudolegalitat catalana, etc.-. I vaig constatar que es passava de resquitllada per la crisi, com si ambdós no fossin consultors destacats i membres de consells d'administració d'oligopolis regulats i protegits (petrolieres, gasistes, bancs, etc.), veritables responsables de l'eternització de la crisi espanyola -oligopolis que els catalans, si en som d'animals!, confonem erròniament amb els mercats -. Tot això em va passar pel cap els primers minuts del programa. Després vaig decidir que hi havia maneres més agradables de perdre el temps sense tenir la viva sensació que t'aixequen la camisa.\n¿Que potser la Transició era un pas necessari per arribar on som? Segur. Per esquivar amb destresa una bufetada, te n'han d'haver engaltat moltes. ¿Que durant aquest període s'han fet coses que ajuden a fer que, actualment, puguem reivindicar amb força els nostres desitjos? Ho accepto. Ara bé, que em venguin com a salvadors de la pàtria determinats individus que es pensen que, després d'ells, tot ha empitjorat, gent que es descobreix que, per sobre de tot, han aprofitat la seva activitat pública per treure'n el màxim suc personal, per aquí no hi passo. I no els criticaré pas si abans algú no comet la indelicadesa de refregar-me'ls per la cara intentant vendre-me'ls com a frescos i benintencionats quan, en realitat, estan desbravats i practiquen la desmemòria selectiva.\nPer mi, el pitjor d'aquests darrers anys ha estat l'estafa de tots aquells que s'han dedicat a dissimular. Aquells que sabien que tot això era de fireta, però que els permetia viure com en un cortijo . La dels que han anat cridant que ser català era fantàstic, sabent que la seva afirmació s'aguantava perquè uns altres no reclamaven el que tocava. La dels altres que, per comoditat, no només han preferit no despertar la bèstia del nacionalisme espanyol per viure còmodament, sinó que, a sobre, n'han tret profit. Si em demanessin qui representa gairebé perfectament el producte públic resultat de l'estafa catalana de la Transició, m'inclinaria per l'actual ministre de l'Interior, el senyor Jorge Fernández Díaz. Des que va arribar de Valladolid ha corregut per aquí. Era el Jordi. Amic de tots. Semblava integrat, ell. Ep, mentre la mascarada durés i els catalans acceptessin el model que ell representava, esclar! Però quan han atacat Catalunya, quan s'han dit infàmies policials respecte a gent amb la qual abans s'abraçava, quan el govern de què forma part ha actuat, i actua, miserablement contra el país que l'ha vist créixer, aleshores el Jordi ha passat a millor vida. I és aquest Jorge (abans Jordi), aquesta gent amb qui s'ha relacionat cordialment durant tants anys aquí, i amb qui ara es relaciona allà, tot aquest batibull d'òpera bufa, dic, és la que em fa veure la Transició com una enorme estafa. Un tràngol que cal superar.


Com fer esport a l'estiu sense riscos | EscolaVitae Cicles Formatius\nHome > Notícies Formació Esportiva > Noticies Educació > Com fer esport a l’estiu sense riscos\nCom fer esport a l’estiu sense riscos\nExisteix cert tipus d’informació que encara que és rellevant per cuidar de la salut del cos, no totes les persones coneixen o respecten. En aquest cas ens anem a concentrar a esmentar els diferents riscos de fer esport durant l’estiu, a més d’algunes recomanacions sobre aquest tema.\nHas de tenir en compte que durant aquest moment de l’any les altes temperatures van a estar darrere de cadascuna de les accions que es realitzin. En aquest ordre d’idees, quan es fa esport s’exposa a l’organisme amb més intensitat. Recomanem considerar les següents pautes especialitzades per gaudir de l’exercici sense cap tipus de perjudici.\nRecomanacions per evitar riscos en fer esport durant l’estiu\nQuan vagis a realitzar exercici físic, intenta que sigui per fora de les hores centrals del dia. En altres paraules a primera hora del matí o a última hora de la tarda. Aprofita aquests moments que són més frescos del dia.\nEn tot moment és important que et mantinguis hidratat, tant abans com després de la realització de l’exercici. Per tant, val la pena que et planifiquis la teva sessió perquè tot estigui calculat.\nEn la mesura del possible, evita que hi hagi exposició directa davant els rajos del sol. La roba clara evita que es produeixin més calor. Igualment és important que donar-li prioritat a la que sigui adequada per a una bona transpiració.\nEl protector solar o crema solar és una de les pràctiques o hàbits més rellevants per protegir la pell. Cal tenir-ho en compte perquè la radiació causen irritació i cremades, però amb aquest tipus de producte les hi pot prevenir.\nTampoc es recomana exposar-se a grans esforços, ja que no són molt aconsellables per a aquesta època de l’any. Aquesta és una de les raons per les quals l’aigua sol ser un dels mitjans més seleccionats per a la pràctica esportiva, per descomptat donant prioritat a la natació.\nNo caldria descartar el aquafit, doncs es tracta d’una pràctica en la qual es dóna una espècie de combinació entre la gimnàstica i una quantitat considerable d’exercicis de resistència. És una opció molt interessant perquè activa tot l’aparell locomotor.\nEn conclusió, l’època de l’estiu és un moment de l’any on és possible realitzar pràctiques esportives, però sempre fent ús del sentit comú perquè puguin estar adaptades a les característiques, condicions i necessitats individuals que cada persona. Igualment no cal passar per alt un altre tipus de variables com és el cas del sexe, edat, pes, malalties, condició física, entre un altre tipus de dades que poden arribar a ser rellevants per evitar algun tipus de situació problemàtica.


Diari MEF, MEF a diari: NI ofici NI benefici\nSignat per JRoca_Font a dimecres, de novembre 03, 2010\nCaram, quanta raó en quatre ratlles.\nQuina raó que tens, Jordi!!! Només cal que pugis al carrer i vagis fins a la biblioteca. Quina vergonya!!!!\nsí, a la biblioteca se n'hi concentren uns quants però no precisament a dins estudiant. :-(


Semifuses: LA MÚSICA DEL RENAIXEMENT\nEscolta la següent peça "Cucú, cucú, cucucucú" de Juan del Encina i segueix-la a la partitura:\nEl Renaixement (xv-xvl)\nSe’n diu Renaixement del moviment cultural que va sorgir a Itàlia durant el segle XV i que es va estendre per tot Europa fins al segle XVI. Durant aquests anys es va donar un canvi progressiu en la manera de pensar i viure. L’art, com a manifestació cultural, també va patir modificacions.\nEl triomf de la textura polifònica\nSegles XI-XIV Segles XV-XVI\n·Arquitectura,pintura i escultura: estil gòtic ·Arquitectura, escultura i pintura: estil Renaixentista Característiques: esveltesa, brillantor i lluminositat Característiques:equilibri, proporció i perfecció.\n·Música: estil polifònic ·Música: estil polifònic amb textura contrapuntística Característiques: visió vertical de la música. o amb textura homofònica.\n·Escolta la peça renaixentista d’Adriano Banchieri Contrappunto bestiale alla mente i fixa’t en les seves textures. Sabries dir quin fragment manté la independència de veus (contrapuntística) i quina tracta les veus més verticalment, donant una unitat a la peça?\nAdriano Banchieri - Nola Fide (Contrapunto Bestiale Alla Mente) (T. Durst)\nEls artistes de l’època renaixentista consideraven que els valors medievals estaven caducats i buscaven un model social i cultural diferent. Aquest model el van trobar en els ideals clàssics (els de l’antiga Grècia i Roma), que van voler fer renéixer. D’aquí que aquesta etapa històrica s’anomeni Renaixement.\nPolíticament és el moment del desenvolupament de les grans monarquies europees. Socialment, acabava de néixer una burgesia incipient a les ciutats que preferia els plaers mundans i les riqueses.\nDes del punt de vista cultural i artístic, van destacar artistes i pensadors innovadors. Els nous centres de producció artística eren els cercles artístics i les camerate, que eren unes acadèmies protegides pels nobles, els quals en van esdevenir grans mecenes (protectors) de les arts, i s’envoltaren d’artistes considerats genis (com ara Leonardo da Vinci).\nDavid. Miquel Àngel\nLeonardo da Vinci "L'home vitruvià"\nVa ser una època de grans descobriments geogràfics (com ara el d’Amèrica per Colom el 1492), científics (el del sistema solar per Kepler i el de la rotació i translació de la terra per Copèrnic)i de grans invents ( la imprempta per Gutenberg el 1455) que van afavorir el desenvolupament econòmic i cultural i van fer del Renaixement uns etapa culturalment molt rica. Ideològicament durant el Renaixement serà l’ésser humà el centre d’interès(antropocentrisme). Per aquest motiu aquest moviment rep el nom d’Humanisme.\nLa música del Renaixement, busca la naturalitat i la proporció en les parts d’una obra( herència de Grècia i Roma). Aquests eren els ideals de bellesa del moment.\nLes característiques musicals són:\n· . Importància del ritme. En la música instrumental, està al servei de la dansa. I en la música cantada, la música està al servei del ritme del text.\n· . Importància de la textura polifònica. Distingirem entre polifonies contrapuntístiques i polifonies homofòniques ( acords)\n· . Predomini de la tonalitat modal\n· . Naixement de la música instrumental pròpiament dita (independent del text).\nTextures del Renaixement\nDurant el renaixement els compositors seguien dos tipus de polifonia i de llenguatge amb lleis diferents: el contrapunt i l’homofonia. Les peces d’aquesta època combinen les dues textures. Al començament dominava el contrapunt, però al final d’aquesta època es tendia cada vegada més a l’homofonia.\n(Escoltarem la peça Contrappunto bestial alla mente. Fixa’t en les seves textures.)\n“la textura del contrapunt és l’art de sobreposar dues o més melodies amb l’objectiu que evolucionin independentment o responent-se i imitant-se entre si, com si es perseguissin contínuament. Continua sent un visió horitzontal de la música”\nEn el contrapunt totes les veus tenen la mateixa importància.\n“La textura homofònica és l’art de crear, a partir d’una melodia, altres veus que evolucionin simultàniament al mateix ritme. Així neix la visió vertical de la música i la música tonal”.\nMentre els compositors utilitzaven el contrapunt es van adonar que quan les veus evolucionaven formaven verticalment efectes sonors que podien sonar bé o no. El resultat va ser l’aparició dels acords en la textura homofònica. En l’homofonia hi ha una veu principal i d’altres secundàries. És la visió vertical de la música.\nTipus de textura contrapuntística\nÉs la imitació idèntica d’un fragment musical interpretat per una veu o més veus.


Universitat, Tesis doctorals\nGirona, node en l’estudi del Noucentisme\nLa Càtedra d’Art i Cultura Contemporanis de la UdG, la Fundació Rafael Masó, l’Ajuntament de Girona i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya organitzen la “I Jornada d’estudi sobre el noucentisme art, literatura i arquitectura al voltant d’Athenea”. Els actes tenen lloc a la Sala de Graus de l’Edifici de Sant Domènec i a la Fundació Rafael Masó.\nL’IRH recorda els deu anys de la mort de Pierre Vilar\nL’efemèride ha estat recordada amb una jornada d’estudi que ha convocat, entre d’altres experts, a Josep Fontana, doctor honoris causa de la UdG, que ha considerat l’obra de l’historiador francès una font metodològica que no pot ser menystinguda i que cal que es contribueixi a la seva divulgació, “perquè una nova generació en pugui treure profit.”\nL’Aula de Teatre de la UdG, al FITUG 2013\nLa Universidad de Granada du a terme el FITUG, el festival de teatre amb més prestigi en el panorama universitari de l’Estat espanyol. L’edició d’enguany acull l’Aula de Teatre de la UdG, que es presenta amb “Tot esperant Godot”, de Samuel Beckett.\nLa FECYT torna a premiar un projecte de divulgació científica de la UdG que implica a quatre grups de recerca\nEl GRETICE, el GRECA, l'UdiGital i la C4D apliquen les seves respectives àrees de coneixement per continuar amb el projecte de transformació de l'escola Carme Auguet de Girona en un centre educatiu imant en ciència i tecnologia.\nJordi Savall, a la Càtedra Ferrater Mora: “No es pot mentir amb la música”\nJordi Savall ha iniciat la seva intervenció en el Seminari de la Càtedra Ferrater Mora de la UdG amb la lliçó “Sentits, Memòria, Esperit, Transmissió, Vida i Renaixement”. Les lliçons de Savall continuen avui, 14 de novembre, i també demà.\nDes d'avui i fins divendres, Jordi Savall en un Seminari de la Càtedra Ferrater Mora de la UdG\nEl músic dirigeix, del 13 al 15 de novembre, un Seminari de la Càtedra Ferrater Mora: "Sis reflexions sobre el poder de la música (Sentits, Memòria, Esperit, Transmissió, Vida i Renaixement)".\nHomenatge a la figura de Jordi Castellanos\nEn un acte dut a terme al Centre Cultural la Mercè, amb participació d’amics i experts en literatura catalana\nLa Fundación MAPFRE concedeix beques a estudiants del Màster en Dret de Danys de la UdG\nLa Fundación MAPFRE ha concedit quatre beques per a estudis de postgrau a estudiants del Màster en Dret de Danys, per al curs 2013-2014. La que reben els estudiants de la UdG és la segona bossa de beques, en importància, que concedeix la institució.\nJoaquim Nadal assumeix la direcció de l’Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural\nEl Patronat de l’Institut l’ha nomenat, amb l’assessorament del Consell Científic, després d’un procés internacional de selecció. L’Institut de Recerca en Patrimoni Cultural, un centre de la Generalitat de Catalunya amb participació de la UdG, investiga els processos de patrimonialització, els usos del patrimoni cultural i la museologia.\nUniversitat, Congressos, Recerca, Publicacions\nEs publica “Com conèixer l’arquitectura romànica religiosa a Catalunya”\nEl llibre es publica en el marc del Programa de Formació per a Més Grans de 50 anys. El seu autor, Josep Pagès i Rovira, estudiant del Programa, ha elaborat una guia que facilita el reconeixement de l’arquitectura romànica religiosa a Catalunya.\n“Maps Cloud”, nou servei per a la comunitat UdG\nL’ús de mapes per representar dades o, senzillament, per mostrar una ubicació geogràfica ha esdevingut un element indispensable. La localització de les dades en un mapa ajuda a comprendre-les millor i en facilita l’anàlisi, perquè permet, per exemple, descobrir pautes de distribució.\nEl Departament d'Economia de la UdG entre els millors centres de recerca de l’Estat espanyol i d’Europa, un any més\nEl rànquing de la Universitat de Tilburg, de centres investigadors en l'àmbit de l'economia, torna a posicionar el Departament d’Economia de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials de la UdG entre els millors . La contribució dels últims cinc anys, en recerca (2008-2012), el situen en la desena posició del rànquing.\nLa UdG, la UVic i l’Ajuntament de Sant Hilari Sacalm creen la Càtedra d'Aigua, Natura i Benestar\nEl vicerector Joaquim M. Puigvert, en representació de la rectora de la UdG, Jordi Montaña, rector de la Universitat de Vic (UVic) i Albert Santaugini, alcalde de Sant Hilari Sacalm, han segellat la posada en marxa de la nova Càtedra amb la signatura del conveni per a la seva creació formal al Centre d’Innovació AQUA de Sant Hilari, que en serà la seu.\nAmb una conferencia de Joan M. del Pozo l’ACUP celebra la tesi doctoral núm. 15.000 incorporada al sistema repositori d’accés universal TDX del CBUC\nL’acte va tenir lloc a l’Institut d’Estudis Catalans i va comptar amb una conferència encarregada al Dr. Joan Manuel del Pozo, professor de la UdG i exconseller d’Educació i Universitats, amb el títol “Una reflexió sobre la nostra recerca universitària”.\nInvestigadors de la UdG participen en destacades novetats editorials\nEs publiquen dos nous manuals de referència amb el segell dels investigadors de la Universitat de Girona. També, recentment, la col·lecció "Memoria Artium", que coedita la UdG, ha afegit dos titols al seu catàleg.\nEl dia 16 d’octubre va tenir lloc, a la Universitat Rovira i Virgili, la II Jornada de la Xarxa Catalana d’Universitats Saludables (US.cat). La Càtedra de Promoció de la Salut, de la UdG, actua com a secretaria de la Xarxa.\nEs presenta, a Santa Coloma de Farners, la Càtedra Joan Vinyoli de Poesia Contemporània\nLa Casa de la Paraula de Santa Coloma de Farners va acollir, el dissabte cinc d’octubre, la presentació de la primera càtedra de la UdG a la comarca de la Selva, la que fa vint-i-cinc del sistema de càtedres.\nAnna M. Geli: “No hem reduït la dotació de les beques UdG perquè són la millor inversió que podem fer per al futur”\nL’Escola de Doctorat de la UdG ha inaugurat el seu curs acadèmic 2013-2014 en un acte en el qual, el seu director, Miquel Solà, ha explicat els darrers canvis en els programes de doctorat. Anna M. Geli, rectora de la UDG, ha destacat la importància de les tesis per a la UdG. La biòloga Anna Veiga ha fet la lliçó inaugural.\nJoan Nogué, nomenat membre del comitè científic internacional de la Fondazione Benetton\nEl catedràtic de Geografia Humana de la UdG, Joan Nogué, ha estat nomenat membre del comitè científic internacional de la Fondazione Benetton Studi Ricerhe, la fundació privada més important i prestigiosa dedicada, específicament, a l’estudi del paisatge.\nUniversitat i Ajuntament apropen l’art contemporani a la comunitat universitària\nLes obres procedeixen del Museu d’Història de Girona i s’exposaran en diferents espais de la institució universitària. La col·lecció, la composen vint obres d’artistes contemporanis de les comarques gironines.\nPàgina 1 de 14Primera Anterior  2 3 4 5 6 7 8 9 10 Següent Última Sobre el web


A l'ombra del crim: Efemèride i Vázquez Montalbán\nPublicat per Anna Maria Villalonga a dimecres, de novembre 25, 2009\nJo també sento una doble i contradictòria sensació. Per una banda m'agrada saber que vaig lluitar per la democràcia, però el record s'envolta d'una atmosfera grisa i dolorosa que me'l fa poc agradable. I sobre tot em ressonen les notes de "No és això, companys, no és això...". I tampoc vull veure'm arrossegat per la nostàlgia. El present m'empeny amb força i il.lusió. No sé si és exactament el que et passa a tu.\n26 de novembre de 2009, a les 20:55\nDoncs sí, és molt semblant.\nAixò em passava també amb aquella sèrie (que crec que encara la fan) de TVE1: "Cuéntame". Vaig veure alguns capítols del començament, dels anys 60, i em van generar un mal rotlle impressionant.\nSobretot vaig veure reflectida la vida grisa dels meus pares, sempre obligats a callar, sempre enmig de la mediocritat i sense accés a la cultura, sempre treballant. I em va saber molt greu per ells. Vaig plegar, perquè, a més, vaig copsar en conjunt la magnitud de la tragèdia. De la guerra se'n parla molt, però també és terrible la llarguíssima postguerra.\nÉs una mica el mateix que, injustament, em passa amb Carvalho.\nTu que ets un expert ho deus poder explicar millor que jo. Coses del subconscient, suposo.\n26 de novembre de 2009, a les 21:03


Comprar Partitura Cançoner 13: Lluernes en la nit Grau Elemental Escoles de Música i Conservatoris\nDinsic > Escoles de Música i Conservatoris > Grau Elemental > Cançoner 13: Lluernes en la nit\nCançoner 13: Lluernes en la nit\nJordi-Lluís Rigol Monné\nEscoles de Música i Conservatoris Grau Elemental\nLa música a l'educació general Educació Infantil\nCançoner (publicació en paper) Núm. 13\n9.62 € IVA no inclòs\n10.00 € IVA inclòs\nLa suite de cançons “Lluernes en la nit” per a cor de veus blanques i piano és el fruit de la col·laboració entre Anna Martínez Deu, que ha escrit els textos, i jo mateix. Al final del curs escolar 2013-14 va sorgir la idea de fer un recull de cançons amb poemes seus escrits expressament per a l’ocasió. La temàtica havia de ser sobre situacions i sentiments reals que poden viure els nens i nenes en el dia a dia.\nVaig escollir sis poemes i vaig tenir enllestida l’obra al final de l’estiu. Vaig imaginar les cançons totes seguides, sense interrupció, i així és com han quedat, una suite de cançons amb una durada d’una mica més de set minuts.\nEls intèrprets han de ser un cor de veus blanques, nens i nenes, amb un o una pianista que doni solidesa a l’obra. És molt important que es treballi molt bé l’afinació de les melodies, especialment quan hi ha dues veus, així com la línia i la direcció melòdica de la música.\nFormacions instrumentals i vocals\nVeus blanques, Piano\nGrapa. Coberta plastificada.\nTambé hi han participat:\nAnna Martínez Deu\npiano Palau insòlit musica 2 Da Camera 22 can Carnestoltes cançoner abesten 4 somnis orquestra i cada instrument corda Literatura e interpretación de la trompeta cançó flauta Quartet de corda núm. 3 abesten 3 El timbaler del Bruc soliloquis nadal acompañamiento de canciones infantiles partitura cantata nadalenca nit de vetlla Da Camera 22: Tres danses americanes per a quartet de corda passeport abesten 2 Sonatina de Nadal els músics més petits Musica abesten tot ho podem expressar


Deltebre - Combinades - 07/08/2021 al 14/08/2021 - de 13 a 16 anys | Xanascat, la xarxa jove d'albergs de Catalunya\nDeltebre - Combinades - 07/08/2021 al 14/08/2021 - de 13 a 16 anys\nAquí teniu les fotos de grup i la general de l'estada!\nHa estat un plaer compartir aquesta setmana tant màgica amb els vostres fills i filles.\nDeltebre Xanascat | Combinades d'anglès i multiesportives - de de 13 a 16 anys - 07/08/2021 al 14/08/2021\nDesprés d'esmorzar, els Teens hem pujat al bus i hem anat cap a la platja a passar el matí. Hem començat fent jocs d'aigua i body board; un cop hem acabat l'activitat, hem tingut una mica de temps lliure on hem aprofitat per passar estona amb els nostres companys i companyes de grup i fer alguna remullada; hem arribat a l'alberg molt cansats, però molt contents, hem gaudit molt del matí.\nEls nostres Arrossars no han anat al riu Ebre degut a la pluja d’aquest matí, tot i això com que la calor ha augmentat durant el matí, han fet diferents proves d’aigua i jocs al mateix alberg.\nCaiacs i projectes en marxa DELTEBRE!\nAhir a la nit vam gaudir moltíssim amb el “one minute to win”!! Els infants només tenien un minut per cada prova i hi havien munt de proves diferents, estàvem tots i totes motivadíssimes amb el joc!\nEscalades i projectes en marxa!!!\nEl dia ha començat amb pluja per Deltebre, de manera que hem modificat una mica les activitats del dia i hem anul·lat les activitats de Caiac d'alguns grups que passaran a dur-se a terme demà. Avui tots els grups han gaudit de l'experiència de provar l'escalada en el poliesportiu de Deltebre. Han superat aquesta por a les alçades combinant escalada amb alguns jocs i dinàmiques de grup des d'un lloc cobert i cobert sense mullar-nos.\nPrimera Jornada, Primeres Sensacions per DELTEBRE!\nAquí us deixem les fotos dels grups dels vostres fills!!!!\nUna abraçada famílies, de ben segur que serà una setmana genial!!!\nUna abraçada, fins demà!


Dancing with the Clown: Eamonn Dowd & The Racketeers - "Songs from the Fever Ship" (2019)\nEamonn Dowd & The Racketeers - "Songs from the Fever Ship" (2019)\nDues generacions del rock més genuïnament irlandès, unides en una obra que aborda la diàspora del seu poble a partir de les formes més poètiques i punyents del folk i el rock'n'roll. D'una banda Eamonn Dowd, músic de culte establert a Suècia, vell i bon conegut d'aquesta casa i autor d'una discografia on tenyeix d'actitud punk les formes més polsegoses del rock d'arrel al capdavant dels seus inseparables Racketeers. De l'altra Eamon Carr, bateria i lletrista dels històrics Horslips, nom referencial del folk rock facturat a Irlanda durant la passada meitat de segle.\nEl primer fruit de la seva unió va veure la llum ara fa dos anys sota el títol de "Songs from the Fever Ship", un nom que fa referència justament a aquells vaixells a bord dels quals tants irlandesos van abandonar el seu país natal entre els segles XIX i XX, sempre a la recerca d'una vida millor en indrets aleshores tan remots com uns Estats Units on tot estava per fer. Que bona part de les pistes que formen el disc remetin a les essències d'allò que anomenem so Americana, ve a recordar-nos fins a quin punt la música d'arrel irlandesa va condicionar al seu dia la gènesi de tot allò que engloba aquest concepte.\nL'àlbum s'obre amb "Oh Hangman" i "Cry on My Grave", dos viscerals exercicis de folk rock amb estètica noir. Dos dels pilars a partir dels quals s'edifica un àlbum per on desfilen rodamons, botxins, ànimes a la deriva, cors solitaris i altres criatures destinades a no encaixar. De la música se n'encarrega un Dowd en pleníssima forma, les lletres són obra de Carr i gairebé es poden contemplar com a hipotètics capítols d'una gran novel·la coral. Atenció a "The Merchants of Bordeaux", crepuscular balada sobre un grup de migrants en el seu periple cap a terres franceses. També als desoladors paratges d'un "Two Black Crows" que connecta segles de misteri ancestral amb tot el pes de la tradició Southern Gothic.\n"Songs from the Fever Ship" és un disc de retrobament entre dues generacions de músics irlandesos, dèiem, però també entre aquests mateixos músics i el seu propi passat col·lectiu com a poble. Una col·lecció de cançons que rescaten històries perdudes al túnel del temps per explicar-les en clau de present, que diuen coses i remouen consciències. També un d'aquells àlbums que conviden a escoltar-se amb la companyia d'un bon whiskey o una cervesa ben freda. I una de les obres més rodones d'un catàleg, el d'Eamonn Dowd, on els encerts es compten a grapats.\nEtiquetes de comentaris: Eamon Carr, Eamonn Dowd, Eamonn Down & The Racketeers, Horslips


..MOSSO A DE MAGATZEM CARRETONER A per empresa del sector logística per la zona de Girona.FUNCIONS... Bon ambient de treball. Salari segons conveni Categoria Compres logística i magatzem. Subcategoria...\nFuncions i requisits de la vacant Funcions. Busquem una persona responsable per que s'encarregui d'un magatzem industrial. Carregar i descarregar materials dels camions amb carretó...


Calvet valora en trenta milions d’euros la reparació dels danys del temporal Glòria al Principat\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat adverteix que cal repensar com es reconstrueixen les infrastructures fetes malbé pel temporal\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha xifrat en trenta milions d’euros la inversió necessària per a reparar els danys provocats aquesta setmana pel temporal Glòria al Principat, en ports, carreteres, transport públic i el litoral. En una entrevista a RAC 1, Calvet ha dit que el govern continua avaluant els estralls i s’ha mostrat satisfet de la resposta que han donat els serveis d’emergències.\n‘Abans de refer infrastructures, cal plantejar-se com fer-ho, mantenint l’activitat humana i econòmica, però potser en alguns casos caldrà fer-les diferent’, ha explicat. Calvet ha afegit que la meitat de la inversió que caldrà s’haurà de destinar als trams no urbans del litoral. ‘Aquest temporal ens ha de fer veure que la solució no són murs més gruixuts i alts, hem d’analitzar si cal replantejar-se algunes activitats, abans de dir que hem de tornar a deixar el litoral com era abans. En la reparació hi hem de posar criteris d’adaptació’, ha afegit.\nRespecte de la decisió del Tribunal Suprem espanyol contra el president de la Generalitat, Quim Torra, Calvet ha dit que cal defensar l’escó de Torra i ha dit que hi ha reunions permanents amb ERC: ‘Hem de trobar la manera de poder continuïtat a aquesta legislatura, sobretot pel nostre sistema democràtic: cap diputat pot deixar de ser-ho sense sentència ferma’, ha defensat. ‘Que impugnin el que considerin oportú, però en el nostre ordenament jurídic el President Torra continua sent diputat’, ha comentat sobre l’amenaça de querelles i impugnacions des de l’espanyolisme.


Pere Fuset renuncia temporalment a les funcions de Cultura Festiva i JCF pel juí de l'accident de Vivers\nPere Fuset ha anunciat que renuncia temporalment i indefinidament a les seues competències davant la seua situació judicial.\nEl regidor de Cultura Festiva de l’Ajuntament de València i president de la Junta Central Fallera (JCF), Pere Fuset, ha anunciat que renuncia temporalment i indefinidament a les seues competències davant la seua situació judicial, després que el Jutjat d’Instrucció número 18 de València haja acordat l’obertura de juí oral per l’accident laboral en el muntatge de les graderies dels concerts de Vivers del 2017 en què va morir un treballador.\nAixí ho ha donat a conéixer l’edil, que ha comparegut en una roda de premsa no prevista en agenda, al costat de l’alcalde de la ciutat, Joan Ribó. Fuset, que s’ha mostrat molt emocionat durant la compareixença, ha explicat que pren esta decisió “personal, lliure i voluntària”, per a centrar-se en la seua defensa. En este punt, ha insistit en la seua “innocència” i ha confiat que “es faça justícia”.\nIgualment, ha remarcat que deixa estes funcions de forma provisional “pel bé de les Falles”. Ací ha puntualitzat que se’n va ara, 25 de febrer, molt a prop de l’inici de les festes grans de la capital valenciana, “amb el deure fet” durant cinc anys en el càrrec i deixant “liquidada” la gestió de les Falles del 2020.\nAl seu torn, l’alcalde, Joan Ribó, ha manifestat que accepta esta decisió de forma “temporal i provisional” fins que se celebre el juí i si escau puga tornar a les seues competències.\nEl primer edil ha avançat que li substituirà en estes àrees de treball el regidor, també de Compromís, Carlos Galiana, “qui coneix perfectament el món de les Falles”. Ribó ha precisat així mateix que Pere Fuset renuncia temporalment a les seues competències però no deixa l’acta d’edil.


31/1/2013 publicat per: Softeng\nSi coneixes el servei d'emmagatzematge personal en el núvol SkyDrive destinat al consumidor final, amb la versió Pro et sentiràs com a casa. SkyDrive Pro és el servei d'emmagatzematge de documents que les organitzacions faciliten als seus empleats, una aplicació client que s'ofereix tant en les implementacions locals d'Office 2013 com en diversos plans de la versió Cloud en Office 365 i que pot connectar tant amb SharePoint 2010 com amb SharePoint 2013, la nova versió de la plataforma de col · laboració.\nSkyDrive Pro permet als usuaris sincronitzar en el núvol seus documents de treball de SharePoint i disposar-ne sense connexió quan es troben fora de l'oficina des de múltiples dispositius, incloent mòbils i tabletes.\nTreballar amb documents en SkyDrive Pro és molt senzill: Pots Edita, sincronitzar, compartir i col · laborar de manera simple i intuïtiva.\nPots obrir un arxiu de Word, Excel, PowerPoint o One Note directament des del navegador.\nSkyDrive Pro reemplaça a SharePoint Workspace\nLes versions anteriors de SharePoint depenien d'un espai de treball anomenat Workspace, una aplicació client de SharePoint 2010 que habilitava la sincronització en temps real del contingut d'escriptori amb documents i llistes de SharePoint. Ara, la versió de SharePoint 2013 depèn de SkyDrive Pro que ofereix major sincronització dels documents. Els empleats de la teva empresa poden sincronitzar fàcilment el contingut en línia i sense connexió amb un lloc de SharePoint i beneficiar-se de les prestacions de SharePoint com la co-autoria de documents entre usuaris, control de versions i fluxos de treball.\nPer als que hem usat Workspace, la simplicitat de la sincronització amb SkyDrive Pro és un gran avanç i un motiu més per utilitzar SharePoint 2013 com gestor documental.\nEn definitiva, SkyDrive Pro és un producte molt complet que ja era bo de per si en la seva versió de llar.


Ecodiari: El cas del Torrent des Mercadal a la Fiscalia\nRedacció | Actualitzat el 12/12/2012 a les 10:25h\nEl cas del Torrent des Mercadal a la Fiscalia\nCom es pot comprovar, s'han eliminat hàbitats d'interès comunitari i espècies protegides al Torrent des Mercadal (Menorca). Foto: GOB.\nQue s'investiguin les responsabilitats penals dels polítics i els tècnics que van permetre la destrossa del torrent des Mercadal, a Manorca. Aquesta és la petició que ha fet el GOB a la Fiscalia de Balears per haver arrasat un ecosistema que albergava diverses espècies protegides per llei.\nEl Codi Penal preveu penes de presó i inhabilitació especial pera aquells que afectin les aigües superficials. També, per als qui tallin, arrabassin o cremin espècies de flora amenaçada, o que impedeixin o dificultin la reproducció o destrueixin greument l'hàbitat d'espècies animals amenaçades.\nA més, s'estableix la pena superior en grau quan s'hagi ocultat informació sobre els aspectes ambientals. El cas de la brutal neteja feta al torrent des Mercadal és un exemple en aquest sentit, perquè la pròpia Conselleria havia realitzat un treball de camp detallat dos anys abans i tenia inventariades les espècies protegides.\nEl GOB ha lliurat a la Fiscalia un complet dossier amb fotografies i informes i ha demanat una actuació per depurar les responsabilitats a què hi hagi lloc, amb l'especial esperança que puguin canviar així les negatives dinàmiques de gestió pública del patrimoni natural.\nNou error greu en l'estudi dels dragats de Maó\nPoda brutal a Maó\nAlliberen el primer poll d'esplugabous a Menorca\nUn altre falcó ferit d'escopeta a Menorca\nL'Autoritat Portuària de Maó no informa sobre el dragatge\ntorrent des MercadalMenorcaGOBFiscalia


Dimecres amb ruixats de tarda a punts de muntanya i de l'interior\nLes temperatures màximes podrien baixar lleugerament, sobretot a l'interior i punts del Pirineu\ndimarts, 4 d’abril 2017 - 20:00h\nPrevisió per dimecres 5 d'abril de 2017 | Pere Almendárez\nDimecres s'espera un dia amb més núvols i la possibilitat d'alguns xàfecs puntuals i, en conjunt, d'intensitat feble. Durant el matí, ja s'espera un cel variable amb estones de cel més tapat i estones de clarianes. Més sol a les comarques de la costa i del sud i més tapat a les comarques del nord de Catalunya. No és impossible durant el matí algun xàfec irregular al Pirineu o Prepirineu de Lleida, poca cosa. Durant el migdia i la tarda s'espera el creixement de nuvolades a punts de muntanya i de l'interior. Aquestes nuvolades poden acabar deixant algun xàfec al Pirineu i també a les comarques interiors de Barcelona i Girona (Ripollès, Osona, la Garrotxa, Berguedà). Durant el vespre no es descarta que els ruixats arribin a les comarques centrals del Bages, el Moianès o fins i tot a l'Anoia o el Vallès. La tramuntana bufarà amb intensitat moderada durant el matí a l'Empordà, vent en conjunt feble a la resta del territori.\nTemperatures mínimes que pujaran una mica. Mínimes entre els -3 i 4 °C al Pirineu, els 5 i 8 °C a l'interior i els 7 i 11 °C a la costa. Les màximes baixaran lleugerament a punts de muntanya i de l'interior. Màximes entre els 5 i 14 °C al Pirineu, els 14 i 19 °C a l'interior i els 17 i 20 °C a la costa.


La Maternitat d’Elna: bressol dels exiliats – Educació Transformadora\nPosted Març 7, 2013 per Antonio Alcántara\tParticipació\nLa Rosa Tarroja ha volgut col·laborar amb el blog i alhora commemorar el 8 de març recuperant la història d’una gran dona que ha deixat de ser anònima.\nElisabeth Eidenbenz, una dona molt especial\nFa molts anys que sempre, d’una manera o una altra, celebro o intento celebrar, el 8 de Març com a jornada reivindicativa per la igualtat dels drets de la dona…en tots els àmbits. Anar a la manifestació, llegir algun text a un míting, portar un mocador violeta, fer alguna xerrada. Quan estava a la facultat, una professora em va dir un dia: “Rosa, potser ara no ho veus així, però amb el temps descobriràs que la paraula té un gran poder”. I tenia raó. Feia molt de temps que no cel.lebrava el 8 de Març com avui. Per una classe m’he estat llegint un llibre que m’ha arribat al cor com feia molt de temps que un llibre no ho feia.\nLA RECOMENACIÓ: “La Maternitat d’Elna: bressol dels exiliats”. La recomenació per l’autora, Assumpta Montellà, per la seva meravellosa tasca, per haver contribuït a recuperar una altra veu que havia estat massa temps silenciada: la història d’Elisabeth Eidenbenz, una jove mestra suïssa que, amb només 25 anys va aconseguir, no tan sols rehabilitar un antic palauet rural d’Elna, prop del camp de concentració d’Argelès-Sur-Mer i habilitar-lo com a maternitat, sinó que, amb un valor i una integritat que, com diu Sergi Barba, president de l’associació Fills i Filles de Republicans d’Èxode Espanyol, “em va donar la confiança en el gènere humà de la mateixa manera que la mare em va donar la vida”. Elisabeth Eidenbenz va aconseguir salvar dels camps de concentració francesos a nombroses dones embarassades i portar-les a la Maternitat d’Elna. Gràcies a ella, i al meravellós equip que l’envoltava i que, malgrat la seva joventut va saber tant bé coordinar, aconseguí salvar la vida a gairebé 600 nens, “els nens d’Elna”. El meu homenatge aquest 8 de març és per la tasca d’Assumpta Montellà i per heroïnes que han de deixar de ser anònimes, com Elisabeth Eidenbenz.\nAnterior Entrada anterior: El plaer d’aprendre en grup i del grup no té preu.\nSegüent Entrada següent: El repte. Com arribar a una vellesa digna\nEducació Transformadora La Maternitat d’Elna: bressol dels exiliats


Com treballa una lexicògrafa\nLa blocaire Sílvia Senz ha tingut el detall de compartir amb cal Gazo un podcast sobre com treballa un lexicògraf. En concret, el periodista estatunidenc David Plotz parla amb la lexicògrafa Kory Stamper, de la Merriam-Webster. La Kory fa 16 anys que treballa definint paraules i ens explica el procés per arribar a la definició, des de la lectura de fonts antigues i modernes on apareixen exemples d'ús dels mots fins al resultat final. Ho explica en la llengua amb què edita els seus diccionaris: l'anglès. Amb aquesta mateixa parla, també se la pot veure en una sèrie de breus vídeos sobre qüestions lexicogràfiques de la Merriam-Webster: "Ask the editor". Finalment, la Kory també escriu un bloc lexicogràfic que s'anomena harm·less drudg·ery i que té el clar subtítol de "life inside the dictionary".\nLa pèlvioleta Kory Stamper en una imatge d'un vídeo del Dictionary Day\nDiccionari de porcellana\nHeus aquí un diccionari de porcellana de l'artista canadenca Jade Rude, que forma part d'un projecte, Whiteout (2010), on apareixen diferents objectes d'oficina que semblen coberts per un llençol blanc, en senyal de la seva simbòlica defunció. Creu Rude que "the chosen objects are all on the verge of extinction due to the accelerating technological progress of our current digital culture". O sigui que els diccionaris de paper, acompanyats de la tinta, la cinta adhesiva, els llapis, els bolígrafs, els clips i, evidentment, els fulls de paper, estan condemnats a l'extinció en el nostre món digital. Que reposin en pau.\nEn el país sense diccionari\nFilosofia: el surrealisme es basa en la creença en la realitat superior de certes formes d’associació rebutjades fins a la seva aparició, i en el lliure exercici del pensament. Tendeix a destruir definitivament tota la resta de mecanismes psíquics i a substituir-los en la resolució dels principals problemes de la vida. Han fet professió de fe de SURREALISME ABSOLUT, els senyors següents: Aragon, Baron, Boiffard, Breton, Carrive, Crevel, Delteil, Desnos, Eluard, Gérard, Limbour, Maikine, Morise, Naville, Noll, Péret, Picon, Soupault, Vitrac.\nManifest surrealista (1924) d'André Breton\nEn aquest fragment trobem una llista de surrealistes on apareix el senyor Robert Desnos. Diuen que Desnos va entrar ens els cercles surrealistes el 1922. La seva primera obra, Rrose Sélavy (1922-23) recull experiències hipnòtiques d'aquests artistes. El subtítol d'aquest dibuix, que es podia veure fa poc al Centre Pompidou de París, fa referència a un personatge fictici creat el 1920 per Duchamp, i evoca la frase francesa "Éros, c'est la vie".\nDuchamp transvestit de Rrose Sélavy, segons Man Ray\nPotser per Desnos "les mots sans rides" (els mots sense arrugues) "au pays sans dictionnaire" (en el país sense diccionari) formen part del lliure exercici del pensament surrealista. En concret, potser són el resultat d'una sessió d'hipnosi on es barregen diversos aspectes de la realitat dins d'una imatge poètica amb elements dinàmics i un estil aparentment infantil. C'est la vie. Igual que ho és l'ordre alfabètic amb què Breton ens presenta els seguidors de la llibertat surrealista.\nEl diccionari de Joaquim Civera en fascicles\nJoaquim Civera segons Salvador Mestres\nQue el Nou diccionari català-castellà de Joaquim Civera i Sormaní (1886-1967) es publiqués en fascicles no és cap raresa. Allò rar és que els fascicles hagin arribat solts als nostres dies, igual que passa amb el molt més conegut diccionari Fabra. El sentit comú portava a la majoria de gent que tenia la paciència de seguir setmana rere setmana aquestes publicacions a fer-ne l'enquadernació recomanada al final. Aquesta acció provocava que l'estat dels fascicles originals es modifiqués, fent-ne, com a mínim, desaparèixer les cobertes de cada quadern.\nAquest diccionari es publicà setmanalment, sense data al peu d'impremta, a càrrec de la barcelonina Impremta Ràfols, i dins de la col·lecció "La novel·la nova". La sèrie setmanal de "La novel·la nova", que durà de 1917 a 1923, portà l'impressor vilanoví Rossend Ràfols i Muntané a publicar 264 títols, dins d'una gran iniciativa per popularitzar la literatura catalana.\nAnuncis de l'obra a la contraportada de diferents fascicles\nSi fem cas dels anuncis, la publicació completa constava d'uns 15 volums setmanals, a 30 cèntims cadascun, amb un total d'entre 40 i 50 mil paraules recollides. A les nostres mans han arribat 15 fascicles, que arriben fins a la paraula "precipitació". Desconeixem si la sèrie s'interrompé aquí o es publicà fins al final, resultant-ne una obra completa de bastants més fascicles.\nCom indica el títol, es tracta d'un repertori bilingüe, català-castellà, que segueix les ja centenàries "Normes ortogràfiques" de l'IEC. En la majoria d'entrades trobem només l'equivalència en castellà; en algunes, es defineix el concepte. Sobre el tipus de lèxic recollit, diu Civera al prefaci (p. VII):\n"Aquest nou diccionari el considerem útil per a tots els catalans. Els homes de carrera, els comerciants i els homes de negoci, trobaran els mots tècnics necessaris per a l'exercici de llur ofici o professió. Havem recollit moltíssims mots tècnics i científics que no figuren en cap diccionari català".\nCoberta del primer quadern\nPortada del primer quadern\nPrimer full del diccionari\nCobertes dels fascicles 15 i 14\nDarrer full del 15è fascicle, la pàg. 360.\nAquest diccionari s'acabà publicant, igualment sense data al peu d'impremta, en un sol volum. I anà seguit de l'equivalent castellà-català, bastant més breu. La 3a edició d'aquesta obra, revisada i augmentada, es publicà el 1931. Abans tenim, però, dues edicions sense datar. La 1a i 2a edició en un sol volum té un text d'esmenes al final que ens ajuda en aquest detall. Diu: "Havent-se publicat la segona edició del Diccionari Ortogràfic de l'Institut d'Estudis Catalans, quan ja s'havien publicat els primers quaderns d'aquest Diccionari, cal fer algunes esmenes". La 2a edició del Diccionari ortogràfic de Fabra és de 1923. Hi ha, també (gràcies, Xavier), un anunci de La Vanguardia del 3 de novembre de 1921 (p.7) que indica que s'han començat a editar els primers quaderns. Sembla així que el diccionari català-castellà en fascicles es començà a publicar el 1921, tot i que l'edició en un sol volum que inclou català-castellà i castellà-català no apareix abans del 1923.\nCoberta d'una de les edicions en un sol volum posterior\nUsar el diccionari com si fos un passaport\nEl Correllengua és la iniciativa que agrupa més entitats d’arreu dels Països Catalans que treballen a favor de la promoció de la llengua i cultura catalanes. Per tal d'organitzar-lo hi ha dos requisits principals: la lectura del Manifest i la presència de la flama. El Manifest del Correllengua 2014 és obra del periodista valencià i director de Vilaweb Vicent Partal. I tant al principi com al final parla del paper del diccionari per als catalans:\nDes d’aquell fatídic 25 d’abril de 1707 la llengua ha estat per al nostre poble l’eix bàsic de reconeixement. Perduts aleshores els nostres estats per la força de les armes la història ens va obligar a canviar el passaport pel diccionari. Ho vam fer, com tantes coses, amb la força que ens donava saber-nos resistents. Però ací estem en aquest 2014, tricentenari de l’ocupació de Barcelona i de l’abolició de l’estat català, a un pam, a un pas només de tenir un passaport que ens identifique, si no a tots, com a mínim, a un bon gruix de nosaltres, com la nació que som.\nEls Països Catalans clarament som una unitat d’agressió lingüística especialment ara per part de l’estat espanyol. A la Franja, el País Valencià i les Illes l’atac és sistemàtic. Contra tot. Contra els mitjans i contra l’escola d’una forma molt especial però també contra les bases més profundes de la llengua, contra la seua uni tat. N’estem acostumats. Ho hem patit durant tota aquesta llarguíssima transició. I ho hem resistit. La novetat és que els atacs també arriben al Principat, allà on no s’havien atrevit fins ara.\nL'amiga blocaire Assumpta porta un mes presentant productes artesanals lleugerament inspirats per cal Gazo. La seva creativitat semblava no tenir aturador, però fa uns dies, amb el "clauer lexicogràfic", ha anunciat que acabava aquesta fantàstica sèrie. Fa anys que aquí es mostren objectes quotidians inspirats per diccionaris —miralls, taules, arracades, més arracades, passadors de cabell, botons, samarretes—, però en cap cas s'havia utilitzat un diccionari català per crear-los. Amb aquesta iniciativa, la blocaire reusenca, a banda de crear bells objectes fets a mà, normalitza la metalexicografia catalana en un espai on el diccionari anglès és amo i senyor.\nA la botiga d'artesania gazofilàctica Assumpta s'hi poden trobar agulles de pit, clips de cabell, clauers, polseres, arracades, punts de llibre, blocs de notes, quaderns...Tot un univers de marxandatge diccionaire realitzat amb senzillesa i bon gust.\nTot i que ella no ho confessi, la víctima que ha propiciat aquest devessall artístic crec que és el primer dels deu volums del Diccionari de la llengua catalana d'Enciclopèdia Catalana que El Periódico comercialitzà fa uns anys. L'edició de l'obra és de 2007, però desconec si aquest fou l'any de distribució en premsa.\nProcediment d'envelliment dels fulls amb te i cafè\nA banda d'aquests productes, la traça de l'Assumpta es demostra en l'enorme varietat d'objectes artesanals que va creant. Feu-hi una ullada i no us decebrà!\nRecollim el nom que es dóna al recull lèxic i, si ens consta, l'autor, l'àmbit geogràfic, el tipus de plataforma en què es presenta i l'any de publicació. Estan ordenats per àmbit geogràfic, que com es pot comprovar, és divers. No és una classificació que ens convenci, però ja en trobarem una altra de millor algun dia. Evidentment, és un recull que anirà creixent amb el temps, sobretot amb les vostres aportacions, que agraïm d'entrada.\nDarrera actualització: juliol de 2016\nUn altre artista que utilitza diccionaris per crear art: el pretorià (de Sud-àfrica, no de Roma) Wim Botha (1974-).\nComposite Self-Portrait, II, 2010\nDictionaries, Indian ink, wood, stainless steel\n58.5 x 26 x 23cm\nGeneric Self-portrait as an Exile, 2008\nCarved Learner’s Dictionaries (Afrikaans, English, isiZulu, seSotho)\n46 x 32 x 27cm\nCarved crossword dictionaries, wood, stainless steel\n48 x 18 x 24.5cm\nDetail Double God Vitrine, 2007\nBüste, Carved Afrikaans-English dictionary paper\nDouble God Vitrine (detail), 2007 Büste, Carved Afrikaans-English dictionary paper\nCom es fa un diccionari?\nSant Jordi 2014 al Termcat:\nEl Dia del Llibre, et convidem a un viatge en què, ben acompanyats per Bernat de Chartres, Salvador Espriu, Antonio Tabucchi, Josep Vicenç Foix i altres referents literaris i culturals, intentarem descobrir en què s'assemblen la literatura i un diccionari, i quins elements són indispensables per a poder elaborar un diccionari terminològic.\nJornada de portes obertes: dimecres 23 d’abril, de 12 a 14h.\nA les 12.15 i a les 13.15: presentacions públiques (30 min aproximadament), a càrrec de Joan Rebagliato\nExposició i distribució de les publicacions del TERMCAT disponibles en estoc i de material de difusió de la Institució de les Lletres Catalanes.\nEns trobareu a Mallorca, 272, 1r (cantonada amb Pau Claris).\nThree Singing Dictionary Bumfuzzle 30" On Air from Gorgeous on Vimeo.\nCatorze prové del numeral indeclinable llatí quattuordecim (de quattuor i decem: quatre i deu). Entre d'altres faramalles al voltant del XIV (i a semblança del que férem l'any passat amb el 13, en fa dos amb el 12, en fa tres amb l'11, en fa quatre amb el 10, en fa cinc amb el 9, en fa sis amb el 8 i ja fa set anys amb el 7), esmentarem aquestes 14:\n14 és el nombre atòmic del silici, el segon element més abundant de l'escorça terrestre després de l'oxigen. S'utilitza en diferents dispositius semiconductors, d'aquí que la regió de Califòrnia en què es concentren nombroses empreses d'electrònica i informàtica s'anomeni la Vall del Silici (Silicon Valley).\nEl 14 és l'únic nombre de Catalan que és semiprimer. Sóc incapaç d'explicar què és un nombre de Catalan i què vol dir ser semiprimer; per això ja existeix la Viquipèdia. Eugène Charles Catalan va ser un matemàtic belga noucentista.\n14 són les estacions, moments, del Camí de la Creu (Via crucis) de Jesús de Natzaret, entre la condemna a mort i la sepultura. Durant el papat de Joan Pau II es van reformular canviant passatges d'evangelis apòcrifs per moments presents al Nou Testament. Però abans i ara, continuen essent 14.\nAl grup de dues setmanes, en moltes llengües romàniques se l'anomena a partir del 15, com a l'expressió "la segona quinzena d'agost". En anglès, no: s'anomena fortnight i es refereix realment a 14 nits (de l'anglès antic fēowertyne niht). Astronòmicament, és el temps mitjà entre la lluna plena i la lluna nova (i a la inversa) o la meitat d'un mes lunar, que equival a 14,77 dies.\nEls porquets de Sant Antoni són crustacis terrestres amb 14 potes, coneguts perquè quan se senten amenaçats formen una bola. Reben molts d'altres noms, sovint amb referències religioses: truja, trugeta, trujola; porqueta o tocinet; panerola, pastera o pastereta; somereta (del bon Jesús), muleta del bon Jesús; cuc de bola, cuc de Sant Antoni, cuca de la Mare de Déu, cuqueta del bon Jesús; aranya del bon Jesús, bouet de Sant Antoni; gitano, oriol, marraco, marrameu, paternostrera; caterineta, gallinorba...\nEls sonets poden tenir variacions, però sempre tenen 14 versos. Es considera que el poeta sicilià Giacomo da Lentini inventà aquesta composició poètica, al segle XIII. El mot "sonet" prové del llatí sonus (so). El poeta Josep Pedrals ens explica la seva història, en sonets, és clar.\nLa sonata per a piano número 14, de Beethoven, és més coneguda per "Clar de lluna". Aquest sobrenom prové d'una comparació que el crític musical alemany Ludwig Rellstab, contemporani del músic de Bonn, va realitzar entre el primer moviment de la peça i el clar de lluna del llac de Lucerna.\nDe Beethoven a Bach: hi ha crítics que diuen que el músic barroc tenia obsessió pel 14. El valor numèric del seu cognom suma 14 (BACH, 2+1+3+8: 14), però dins de la seva extensa obra deu haver-hi coincidències numerals diverses.\n14 dies va durar la festa de dedicació del Temple de Salomó, cap al s. X aC, segons diu l'Antic Testament (1 Re, 8,65: "Salomó va celebrar després la festa dels Tabernacles amb tot el poble d'Israel, una gran assemblea que havia vingut des de Lebó-Hamat fins al torrent d'Egipte. La van celebrar davant el Senyor, el nostre Déu, durant set dies i set dies: en total, catorze dies". El "gazofilaci" era el lloc on es guardaven els tresors, les rendes i les almoines del temple.\nFa segles 14 soldats espanyols van morir a mans d'indígenes txitximeques del nord de Mèxic. Aquest fet donà nom al poble del "Real de Álamos de la Purísima Concepción de los Catorce", o "Real de Minas de Nuestra Señora de la Limpia Concepción de Guadalupe de los Álamos de Catorce". Curiosament, actualment s'ha reduït a "Real de Catorce".\nFou un 14, i d'abril, que Macià proclamà la República Catalana. És per això que el catorze d'abril s'identifica amb aquesta demanda política, com al llibre 14 d'abril: la Catalunya republicana (1931-1939) de Joaquim Roglan o a la pel·lícula 14 d'abril: Macià contra Companys de Manuel Huerga.\nQuan una quantitat ens quadra podem utilitzar parèmies de l'estil "set calçots, catorze camals", "set senalles, catorze anses" o "set camals, catorze saragüells" (o a la inversa, que els referents es perden): una manera com qualsevol altra de "fer el compte de la vella", una altra expressió que en Parèmies ens ha d'explicar.\nDe tots els jocs lingüístics amb números, el cagarro que s'agafa per esmorzar associat al catorze és un dels més populars. Aquesta facècia s'entén al joc del quinto, en què aquest número es canta amb alguna d'aquestes expressions: "nyam, nyam", "agafa'l", "ca, ca, ca, ca, ca, catorze" o "agafa un cagarro i... (tots) esmorza!". A vegades aquesta dita s'acompanya de la torna "agafen dos i esmorzarem tots dos". També hi ha la variant "set i set catorze, quan veges una merda estaca el colze" (Escatologia popular, p. 60).\nFinalment, els diccionaris catalans. Del 1914 tenim una edició del Diccionari català-castellà & castellà-català de Rovira i Virgili. També fou l'any d'inici de publicació del Diccionari Aguiló de Marià Aguiló i Fuster. Es tracta d'una obra vuitcentista, però no es publicà fins al segle XX (1914-1934), a cura de Pompeu Fabra i Manuel de Montoliu. La Gramática y apología de la llengua cathalana de Josep Pau Ballot i Torres (Barcelona: Estampa de Joan Francisco Piferrer) es diu que és del 1814, però no tothom hi està d'acord.\nNota: casualment aquest apunt és del dia 14 del 4 del 14, a les 14.14h.


CALZADOSILICITANOS - Informació sobre la marca\nCALZADOSILICITANOS - Informació sobre la marca\nPEDRO HERRADOR GARRIDO\nMarca CALZADOSILICITANOS a Espanya\n25 - CALZADO PROCEDENTE DE ELCHE.\nEn data 21/01/2014 es va realitzar PUBL.SUSPENSO FONDO DE F.RESOL 15/01/2014CAUSAS DEL SUSPENSO DE FONDO: 342\nEn data 14/03/2014 es va realitzar PUBLIC. DENEGACION DE F.RESOL: 10/03/2014\nInformació sobre la marca CALZADOSILICITANOS amb el nombre M3089422\nLa marca CALZADOSILICITANOS amb el nombre M3089422 va ser sol·licitada el 09/09/2013. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca CALZADOSILICITANOS amb el nombre M3089422 va ser sol·licitada per PEDRO HERRADOR GARRIDO mitjançant els serveis de José Enrique Astiz Suárez.\nRenovació de la marca CALZADOSILICITANOS amb el nombre M3089422\nAltres marques sol·licitades per PEDRO HERRADOR GARRIDO\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per PEDRO HERRADOR GARRIDO, entre les quals es troba la marca CALZADOSILICITANOS amb el nombre M3089422. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per PEDRO HERRADOR GARRIDO clicar aquí.\nAltres marques sol·licitades a través del representant JOSÉ ENRIQUE ASTIZ SUÁREZ\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de JOSÉ ENRIQUE ASTIZ SUÁREZ entre les quals es troba la marca CALZADOSILICITANOS amb el nombre M3089422. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de JOSÉ ENRIQUE ASTIZ SUÁREZ clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca CALZADOSILICITANOS. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.\nSPRINT STOPO 1050


AMPA CEIP la Florida: Colònies d’aquest curs 2014-2015\nColònies d’aquest curs 2014-2015\nVolem apropar-vos la informació següent del que estem planificant amb l’empresa Rosa dels Vents per les colònies d’aquest curs 2014-2015, com han fet durant els darrers anys.\nCom a novetat, aquest any és el desè que contractem amb ells les colònies i ens han fet un descompte equivalent al 10% del que es va facturar l’any passat. Per tant, sortiran una mica més econòmiques en funció dels nens que hi vagin.\nRecordeu que el preu inicial sempre és orientatiu ja que depèn del nombre de participants i falta incloure el preu de l’autocar.\nAquest any, tenint en compte la situació econòmica per la que passem, farem el pagament en tres vegades i per domiciliació bancaria. La primera al mes de febrer, la segona a l’abril i la darrera a principis de juny. Degut al èxit de l’any anterior, hem reservat 100 places, 96 per l’alumnat i 4 per les mares voluntàries. Creiem que el preu estarà al voltant dels 125 euros per nen. Els dos primers pagaments seran de 40 euros i l’últim del import restant.\nEstada a la casa de colònies Castell de Fluvià, situada a Sant Esteve de Palautordera (Barcelona), del 29 de juny al 1 de juliol de 2015.\nUs oferim les activitats descrites:\n• Circuit de BTT\nA partir de 3er:\n• Balance lake\n• Escalada de col.laboració\n• Jump Extrem (salt al buit)\nLa tutela dels monitors/es amb cada grup és de 24 hores consecutives i per a poder oferir aquest servei amb garanties, és imprescindible que els monitors/es coneguin la casuística concreta de cada un dels nens/es i/o joves que tindran sota la seva responsabilitat i, especialment d’aquells que requereixin d’una atenció específica.\nEl preu aproximat per nen es de 115 euros en funció de la quantitat de nens que hi vagin i inclou el següent:\n• Monitors 24 hores\n• Material per a la realització de les activitats\n• Assegurança de responsabilitat civil i d’accidents\n• No inclou el preu del transport. (Calculem que en total estarà al voltant de 120-125 eur)\n*Animeu-vos que s’ho pasaran genial!!!!!!!!!!!!


Segueix la presentació de candidatures per a l'elecció del Cortsenc i Cortsenca d'Honor 2021 | Les Corts\nSegueix la presentació de candidatures per a l'elecció del Cortsenc i Cortsenca d'Honor 2021\nLes entitats poden presentar les seves candidatures de l'1 al 28 de juny. Podran presentar un màxim de dues candidatures.\nCom cada any, el Districte de les Corts vol reconèixer i posar en valor la tasca d’aquelles persones o entitats que millor representen els valors i les tasques del teixit social dels barris de les Corts. Enguany, però, l’elecció presenta algunes novetats, com el doble reconeixement, al Cortsenc i a la Cortsenca, i la participació ciutadana, a través de la votació popular.\nPodran ser elegides persones físiques o jurídiques, i també, les entitats i associacions que operen als barris de les Corts. Les persones candidates han de ser majors d’edat o, en cas de ser menors, comptar amb el consentiment dels seus tutors/es.\nCal tenir en compte, que els candidats i les candidates han d’haver tingut una repercussió important i directa en algun dels barris del districte i/o en els seus veïns i veïnes, per les seves aportacions socials, culturals, comercials o de cooperació.\nS’exclou de l’elecció el personal funcionari del Districte de les Corts de l’Ajuntament de Barcelona i les persones treballadores d’una empresa que gestioni qualsevol equipament municipal de les Corts, en raó de l’exercici de les seves funcions. També queden excloses de l’elecció els càrrecs polítics en actiu.\nPrimera fase: presentació de candidatures\nLes entitats del districte de les Corts que formen part del Registre d’Entitats de les Corts podran proposar un màxim de dues candidatures: en el cas que siguin persones físiques, caldrà garantir la paritat: un Cortsenc i una Cortsenca. Les propostes s’hauran d’acompanyar d’una argumentació que justifiqui la distinció com a Cortsenc i Cortsenca d’Honor. Caldrà explicar la vinculació amb els barris del districte de les Corts de la persona proposada i també els mèrits que es considerin a ressaltar. Les candidatures s’han d’enviar al correu electrònic comunicaciolescorts@bcn.cat\nEl termini de presentació de candidatures és de l’1 al 23 de juny. Un cop finalitzat el període de presentació de candidatures, el Districte de les Corts, d’acord amb els grups polítics amb representació al Consell de Districte, triarà els tres candidats a Cortsenc i les tres candidates a Cortsenca d’entre les propostes presentades per les entitats del districte. A més, per acord dels grups polítics amb representació al Consell del Districte, es podrà incorporar una nova proposta com a Cortsenc/a d’Honor a una persona individual, entitat, associació o empresa que operi als barris del districte.\nAquest termini serà del 28 al 30 de juny.\nSegona fase: votació popular. S’obrirà el procés de votació popular, de l’1 de juliol al 15 de setembre, amb la col·laboració del periòdic quinzenal ‘Línia les Corts’. ‘Línia les Corts’ publicarà la convocatòria al seu web i xarxes socials, i hi inclourà informació de les condicions i els mecanismes de participació, així com els mèrits de les persones candidates. Així mateix, i de forma simultània, el Districte de les Corts publicarà i difondrà aquesta informació a la seva pàgina web i xarxes socials. Per efectuar la votació, ‘Línia Les Corts’ habilitarà un sistema en línia que respectarà l’anonimat dels votants. Cada persona només podrà votar una vegada (es garantirà via control de la IP). En cas d’empat entre dues o més propostes d’elecció es dirimirà a sorts.\nGala de lliurament del premi\nL’acte de proclamació del Cortsenc i Cortsenca d’Honor tindrà lloc durant la Festa Major de les Corts 2021, al mes d’octubre.\nEntitats amb dret a vot 2021


XarxaLlull: Creixen els estudiants de català a Madrid\nCreixen els estudiants de català a Madrid\nper Info Llengua - Wednesday, 9 March 2011, 12:46\nMig miler d'estudiants El nombre d'estudiants de català a la capital espanyola ha anat creixent els últims anys. A les aules que depenen de la Generalitat hi ha un 100% més d'alumnes ara que l'any 2006. Actualment, unes 500 persones aprenen la nostra llengua a Madrid, de forma reglada, en tres centres. Buscar feina a Catalunya és un al·licient que va a l'alça.\nHi ha un altre Madrid que no apareix a determinats canals de televisió i que veu Catalunya no pas com un enemic, sinó com una oportunitat. Darrerament la crisi econòmica ha estimulat més persones que viuen a la capital espanyola a aprendre català. L'objectiu és ampliar fronteres laborals i poder enviar currículums a Catalunya amb més garanties d'èxit.\nAnna Nin és coordinadora de les aules de català a Blanquerna, el centre cultural de la delegació de la Generalitat a Madrid, i coneix molt bé la situació. "De l'últim parell d'anys cap aquí, hi ha un gran nombre d'alumnes que aprenen català moguts pel fet d'estar a l'atur i que volen ampliar el seu camp professional". Si ens mirem les xifres, es constata un interès creixent per la llengua, en què influeixen qüestions com la laboral, i que ha obligat a ampliar l'oferta. Al curs actual hi ha inscrits 299 alumnes, mentre que el 2006-2007 n'hi havia 158 de matriculats. És a dir, gairebé s'han duplicat. I l'augment de demanda s'accelera: del curs passat a aquest, l'increment ha suposat 40 nous estudiants de català.\nEn total a Madrid estudien català de manera reglada unes 500 persones: al Cercle Català hi ha una setantena d'alumnes i a l'Escola Oficial d'Idiomes Jesús Maestro, finançada per la Comunitat de Madrid, 150. El cap del departament de català d'aquest últim centre, Narcís Selva, també acredita l'augment per motius laborals. Explica que hi ha més persones que s'apunten als cursos "perquè estan a l'atur i, per tant, tenen més temps i més interès per trobar feina". Les 25 places dels cursos bàsics estan plenes. Aquesta dada és important perquè significa que són persones que "comencen de zero", molts dels quals, gent jove sense coneixement previ del català. Segons diu, temps enrere hi havia molts alumnes que havien anat a viure a Madrid feia anys i que de grans es volien "treure l'espina" d'aprendre a escriure la seva llengua. Ara això ha canviat. El perfil és més pragmàtic i en molts casos sense vincles familiars amb el país.\nMaria Lluïsa Serra, que fa classes a Blanquerna, també confirma que "des de l'any passat hi ha molta gent a l'atur, disposada a anar a treballar allà on els surti feina i a enviar currículums a Catalunya per si hi ha sort". Per l'Anna Nin, "la millora professional i la possibilitat de presentar-se a unes oposicions a Catalunya són dues constants" que motiven moltes persones que viuen a Madrid a fer el cop de cap.\nNo tots són madrilenys. També hi ha persones vingudes de Bolívia, els Estats Units, Romania o Austràlia. En aquests casos estan acostumats a la mobilitat i tenen pocs problemes per desplaçar-se a Barcelona si hi troben feina\nEls responsables de les aules de català admeten que la tipologia de l'alumnat és molt heterogènia, sobretot pel que fa a l'edat. Els últims anys hi ha hagut un cert canvi. Han arribat als cursos més joves amb estudis universitaris i adults amb un nivell de formació sòlid. Com explica Nin, cal tenir en compte que el certificat dels estudis de català pot servir perquè alguns puguin "ascendir a la seva empresa".\nL'estudi de la llengua i les ganes de viure i apreciar Catalunya són un peix que es mossega la cua. "Són persones sense cap prejudici, i si en tinguessin algun, els marxa", explica Nin. És més, "els amoïna quan van a Catalunya per practicar i troben que els parlen en castellà". A vegades, la passió pel país acaba portant algunes persones a Blanquerna. És el cas de Cristina Marinescu, de Romania, que aprèn català -i el parla bé- perquè és una devota de Josep Carreras i es va prometre a si mateixa conèixer la llengua del seu ídol.\nGent emprenedora que veu el català amb molt bons ulls.\n(Text: JOAN RUSIÑOL, Madrid. | Actualitzada el 09/03/2011 00:00)