La jove morta a Calvià era una espanyola de 22 anys\nLa trobà una embarcació recreativa que navegava entre el Toro i Cala Figuera\nLa Guàrdia Civil investiga la mort de la jove de 22 anys i nacionalitat espanyola el cadàver de la qual fou trobat diumenge surant a alta mar davant el far del Toro, al municipi mallorquí de Calvià. Les primeres investigacions apunten que la jove feia relativament poc temps que havia mort i el seu cadàver feia poc temps que era dins l’aigua. El cos tenia un cop al front i un a la mandíbula, i presentava rascades i la roba estripada.\nSegons fonts de la Guàrdia Civil, l’avís de la troballa del cos a la mar fou rebut diumenge al migdia. La trobà una embarcació recreativa que navegava entre el Toro i Cala Figuera, i que fou la que avisà. El Grup Especial d’Activitats Subaquàtiques (GEAS) es dirigí fins al lloc i aconseguí rescatar el cadàver. Els bussos portaren el cos de la jove fins al port de Portals, on es realitzà l’aixecament del cadàver sobre les 17.30 h de diumenge.\nEl departament d’Homicidis de la Guàrdia Civil investiga ara les circumstàncies de la mort de l’al·lota, de la qual es desconeixia ahir si residia a Mallorca, però sí que se sap que hi té familiars. L’autòpsia del cadàver revelarà més informació.\nSegons les primeres dades, el cos de la jove presentava diversos cops, un dels quals al cap, i la dona es trobava seminua. L’autòpsia podria aportar informació clau per a la investigació, que podria ajudar a determinar si es tracta d’una mort accidental, d’un suïcidi o fins i tot d’un homicidi.\nEn principi, l’autòpsia contribuirà a aclarir quant temps feia que era a l’aigua, tot i que en un primer moment ja es va posar de manifest que la mort d’aquesta ciutadana era relativament recent. També podria donar llum sobre l’origen dels cops que tenia per tot el cos.\nAgents de la Guàrdia Civil es desplaçaren ahir a la zona de la costa de Calvià propera al lloc on fou trobat el cadàver, entre Portals Vells i Cala Figuera, des d’on es creu que es precipità el cos, per intentar trobar pistes que aclareixin les causes de la mort d’aquesta jove.


ENTREVISTEM A BÁRBARA CORNUDELLA I SARA LÓPEZ: “Treballem per tenir opcions de medalla a Tokio 2020” - ICDQ\nFidels al nostre compromís amb la societat donem suport a l’equip de vela femení Cornudella-López Sailing Team, amb el projecte Patrocina un Deportista\nBàrbara Cornudella i Sara López, més conegudes com el “team Cornudella-López”, són unes apassionades de la vela des que eren molt petites. Aquestes dues primeres catalanes van començar en el món de la vela des que eren unes “renacuajas” quan els seus pares van decidir que provessin un Optimist. Les seves mares ja navegaven juntes, ho porten a la sang i no han pogut “escapar” d’aquest món que tant les apassiona.\nJuntes han participat en nombrosos campionats internacionals i nacionals, i la seva competició més important, fins ara, han estat els Jocs Olímpics de Rio 2016. Bàrbara i Sara competeixen en la classe 470 de vela olímpica, és una classe internacional d’embarcació que va ser dissenyada per André Cornu el 1963 i que des de 1976 és classe olímpica en homes i des de 1988 en dones. El seu nom és pres de les mesures de la seva eslora i és una embarcació per a navegants avançats i amb un aparell molt tècnic.\nBárbara Cornudella i Sara López, que compta amb el nostre suport, són integrants de l’equip esportiu de Patrocina un Deportista, i al costat d’aquesta empresa hem pogut parlar amb elles i conèixer-les una mica més: com van començar en aquest esport, quins són les seves inquietuds, com es preparen per als seus propers reptes … Una entrevista que no et pots perdre!\nPREGUNTA. Com va començar la vostra afició per l’esport?\nRESPOSTA. Per la nostra família. Nosaltres som cosines-germanes i les nostres mares ja navegaven juntes de joves. Així que des que vam néixer, pràcticament ens hem passat totes les vacances en un veler que té la família. Més que aficionar-nos a l’esport, ens vam aficionar a l’estil de vida.\nP. En quin moment vau començar a practicar vela? Per què aquest esport?\nR. Vam començar a navegar, com a esport, als 5 anys quan els nostres pares van tenir la brillant idea de ficar-nos en un ‘Optimist’ (és una classe internacional d’embarcació de vela lleugera enfocada a nens entre 6 i 15 anys). Al principi, cap de les dues volíem navegar… A quin nen li agrada mullar-se i passar fred a l’hivern? Però passats uns anys ens vam enganxar i ara ja no hi ha ningú que ens tregui de l’aigua.\nP. Què suposa l’esport en la vostra vida?\nR. La vela no és només el nostre esport, sinó que és el nostre estil de vida.\nP. Com esteu preparant el cicle olímpic fins a Tòquio 2020?\nR. De cara a Tòquio estem enfocant cada temporada amb objectius propis, sobretot de resultats. Però a més, estem preparant intensament en el tema físic.\nP. Com és la vostra rutina d’entrenaments?\nR. Quan no tenim competicions estem centrades en una base -aquest any ha estat Barcelona- on entrenem cinc dies a l’aigua i tres o quatre d’ells també al gimnàs.\nP. La nutrició és un factor molt important per a la vida d’un esportista. Teniu un pla específic de nutrició?\nR. Fa uns mesos ha entrat un nutricionista a la Federació que ens portarà fins a Tòquio. És el que ens va a fer la planificació fins als propers Jocs Olímpics.\nP. Com us descriviu com a esportista?\nR. Difícil pregunta! Imagino que potser el que ens descriu és que som persones de mentalitat positiva. La nostra formació com a esportistes l’hem enfocat a ressaltar els nostres punts forts, per així poder aprofundir en els febles i millorar. I de moment … ens ha donat bons resultats!\nP. A quin esportista admireu?\nR. Santiago Lange. És una de les figures internacionals més importants en el món de la vela. És argentí, arquitecte naval i ha participat en sis Jocs Olímpics aconseguint medalles de bronze a Atenes 2004, Pequín 2008 i medalla d’or a Rio 2016.\nP. Considereu que heu hagut de sacrificar moltes coses en la vostra per poder dedicar-te al món de l’esport?\nR. Sacrificar coses per poder dedicar-nos al món de l’esport, no moltes. A l’esport olímpic, sí. En realitat, durant el dia a dia no t’adones però quan et poses a analitzar … veus que trigues el doble que els teus amics a treure’t una carrera universitària, que t’has anat perdent sopars, aniversaris, casaments … També sacrifiques temps en família. És clar que sacrifiques coses, però també en guanyes d’altres. Mentre sàpigues mantenir l’equilibri, val la pena.\nP. Quin és el vostre gran somni com a esportistes? Algun repte que tingueu en ment?\nR. Suposo que el major somni de qualsevol esportista olímpic és guanyar una medalla. Nosaltres no som menys! Així que estem treballant en això per arribar a Tòquio en condicions d’aconseguir-ne una.\nP. Quin paper juga l’esport en la societat?\nR. Des del nostre punt de vista i per l’esport a què ens dediquem … la vela és un esport minoritari, així que creiem que no té gaire impacte directe en la societat. El major impacte que pots trobar-te són els grans esdeveniments com la Copa Amèrica o la Volvo Ocean Race (volta al món a vela). Són esdeveniments que mouen molts diners i que, en el cas de la Volvo que dura uns quants mesos, sí que mouen moltes influències.\nP. Quin paper juguen els patrocinis en l’esport? Com valoreu que grans o petites empreses dediquin part del seu pressupost al patrocini esportiu?\nR. Els patrocinis, en el món de la vela olímpica que és el nostre cas, són vitals. La vela és un esport força car ja que, a part del que costa cada campionat, cal afegir el material i el transport dels vaixells a cada lloc. A més també són molt importants per a la realització dels esdeveniments, ja que poques vegades els organitzadors poden permetre la despesa que genera organitzar els campionats.\nCreiem que el fet que les empreses dediquin part del seu pressupost al patrocini esportiu és molt positiu i més per als esports minoritaris que reben tan poques ajudes per part del Govern. L’esport és un dels pilars que més afecten la nostra societat i el patrocini és vital perquè els esportistes -nosaltres entre ells- puguin arribar a complir els seus somnis.\nP. Per conèixer-vos una mica més…\nUn lloc: Qualsevol que sigui un lloc nou\nUn menjar: Salmó\nUna cançó: Beliver, d’Imagin Dragons\nUna paraula: ‘Hakuna matata’\nUn llibre: The Golden Lily. És la història d’una campiona olímpica de vela a Londres 2012. És de China i explica com ha viscut la seva vida allà. Molt interessant!\nUn defecte: A vegades ens falta “mala llet” en les regates\nUna virtud: Som molt alegres\nUn referent: Les nostres mares\nUna competició: Campionat del Món d’Argentina 2016\nUna cita cèlebre: “Some people want it to happen, some wish it would happen, other make it happen”, de Michael Jordan


Onze municipis de les Balears disposaran de punts wifi gratuïts en espais públics gràcies a la iniciativa WIFI4EU\n22 abril 2021 05:03\nLa Comissió Europea ha publicat aquest dijous el resultat de la segona convocatòria de propostes WiFi4EU, que es va fer del 4 al 5 d’abril. Finalment seran 3.400 els municipis que rebran un bo de 15.000 euros per a poder instal·lar zones wifi en espais públics, inclosos ajuntaments, biblioteques públiques, museus, parcs públics o places.\nEl pressupost total d’aquesta convocatòria és de 51 milions d’euros i s’han rebut sol·licituds de tots els països que participen en el programa.\nEn aquesta segona convocatòria són vuit municipis de les Balears (Alaró, Calvià, Es Castell, Ciutadella, Manacor, Porreres, Sant Antoni de Portmany i Santanyí) els que han aconseguit el finançament i se sumen als tres de la primera convocatòria.\n«Ens plau comprovar que la resposta dels municipis a aquesta segona convocatòria ha estat aclaparadorament positiva i que hem rebut més de 10.000 sol·licituds. Ara el que volem és continuar interconnectant els europeus perquè puguin gaudir de tots els avantatges del mercat únic digital», ha declarat la comissària de Economia i Societat Digitals, Mariya Gabriel.\nSi sumem totes les convocatòries WiFi4EU, en total disposem de gairebé 9.000 bons. Abans no acabi el 2020 es publicaran dues convocatòries més, una d’elles aquest mateix any. La iniciativa WiFi4EU forma part de l’ambiciosa revisió de la normativa de la UE sobre telecomunicacions, que inclourà més mesures per impulsar la competitivitat d’Europa i respondre a les creixents necessitats de connectivitat dels europeus. Val a dir que a la primera convocatòria, que es va publicar el 2018, només varen rebre un bo WiFi4EU de 15.000 euros 2.800 municipis.\nPer Jéssica, fa dervers d'un any\nCrec que hi ha un error... Ciutadilla és un municipi lleidetà, crec que Ciutadella de Menorca no ha estat seleccionada, ho ha estat Ciutadilla.


S’incrementa la demanda de cítrics durant el mes d’abril – LA VEU D'ALGEMESÍ\nHome/El Camp/S’incrementa la demanda de cítrics durant el mes d’abril\nL’últim mes s’han recuperat els preus amb increments que van des del 19% fins al 85%.\nLVA.- El comportament comercial del mes d’abril, amb un increment en el consum i demanda de cítrics, ha suposat una recuperació dels preus de les varietats tardanes que han experimentat creixements entre l’última setmana de març i la primera d’abril que van des del 19% al 85%.\nL’últim informe de la campanya citrícola, elaborat per la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, assenyala un increment notable de la demanda durant el mes d’abril, que s’explica per una tendència a consumir fonts de vitamina C i per la millor conservació en la llar de taronges, mandarines i llimes enfront d’una altre tipus de fruites.\nLes pluges abundants dels últims mesos també han contribuït a la recuperació de preus, ja que s’ha traduït en un augment del calibre per a algunes varietats, com la ValenciaLate.\nEsta major demanda de les varietats de taronja Navel-Lane-Late, Navel Powel i ValenciaLate, unit a la declaració essencial de l’activitat agroalimentària durant l’Estat d’Alarma, ha fet que la recol·lecció i la confecció en els magatzems haja sigut alta i els preus en este eslabó de la cadena s’hagen incrementat.\nL’informe fa referència a l’impacte sobrevingut sobre l’activitat i els mercats per l’emergència sanitària, no obstant això les xifres de les exportacions durant el primer semestre de la campanya (de setembre de 2019 a febrer de 2020) ja van reflectir un increment en la facturació del 12,8% malgrat el descens del 6% en el conjunt dels enviaments.\nCreixen les exportacions de taronja sud-africana\nL’informe també reflecteix que, durant l’últim semestre de la campanya, el període comprés entre setembre i febrer, les exportacions sud-africanes al territori la Unió Europea han experimentat un creixement del 8% respecte al mateix període de l’exercici 2018/ 2019.\nLa consellera d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, Mireia Mollá, ha reivindicat la necessària reciprocitat comercial que permeta una competència en igualtat de condicions a més d’apel·lar a la preferència comunitària «davant un producte que no compleix els estàndards europeus ni en matèria mediambiental ni de seguretat alimentària».


Alçades... amor i odi: Última setmana de Maig afternoon sessions.\nEl dimecres 27 de Maig pujo amb el Marc al Diafragma.\nJo tenia feina a la banda dreta i és que hi ha una via de 5 estrelles del Marcel que val molt la pena fer i l'últim-i-primer cop que vaig provar-la em vaig quedar amb la mel als llavis havent-me de penjar a un pas on em vaig quedar sense pila. Aquest cop va sortir del tirón després que el Marc m'hi deixés les cintes posades:\nDie-dròsi, 6a+. Inici pel podrit fàcil, placa amb passos llargs fins agafar el diedre amb canto intermitent, sortida del diedre amb preses romes i final taquicàrdic-equilibrista amb la xapa uns metres sota els peus que no ens deixarà tranquils fins xapar la role. Boníssima Marcel!\nAl baixar posem les cintes a una altra via d'ell i una altra perla del Diafragma:\nAstènia, 6b+. Inici pel podrit amb 3 cantos picats on calen, no cal fer-se mal abans de començar a escalar! ;) Bastanta pila, bombo, placa de ditets, millor canto a dalt i sortida equilibrista menys expo i més fàcil que l'anterior. Li faig un intent flashejat pel Marc però aquells cantos són massa lesius pels meus lligaments. Abans de marxar li faig un top-rope per anar-me quedant amb els passos però encara està lluny.\nAbans de posar-me en aquestes vies potser valdria més la pena provar els altres 6a+ i 6b's que em queden encara per la banda esquerra i central... no cal córrer i tenen una mica més de canto ;)\nEl divendres 29 de Maig va tocar anar a la Placa Sibarit, també amb el Marc.\nAllà els dos hi teniem feina (jo bastanta hehe). Vaig treure'm una via que feia temps que tenia atravessada i sí que l'havia pogut encadenar en top-rope però no de primer i també em vaig endur una sorpresa provant una via que veia impossible per mi.\nEl vuelo del Dória, 6a+. Cotada de 6b originalment i rebaixada a 6a+ després de les impressions de més escaladors. Una via bastant oposada a l'estil que se'm dona bé, de canto molt petit i bloquera. Després de que el Marc l'encadeni, m'hi poso amb les cintes posades i oh lalà! Rot-punkt patidor! :)\nAra li toca fer els deures al bou i li fa un primer intent al Síndrome de Woltan, té alguna relliscada però tot i així li va bé per muntar-la, recordar passos i cantos i intentar no fallar al 2n intent. Al baixar em deixa el top-rope muntat a la via del costat, que comparteixen reunió:\nMono pestoso, 6b+. De dificultat decreixent amb una entrada tendinítica i molt a bloc, seguida per uns passos verticals amb canto petit, per acabar tombant i baixant en dificultat. El primer intent és un desastre, el picat m'escup cada cop que pujo canyes i no puc agafar bé el bidit. Al segon intent i donant-ho tot, miràcoli! No deixo escapar el picat, puc agafar bé el bidit i d'allà a la reunió surt sense cap més contratemps.\nPerquè hem de marxar, que el Marc ja fa tard, que sinó li feia allà mateix el pegue de la mort! :P\nAh, destacar també que el Marc finalment es va treure el Síndrome de Woltan entre els meus dos top-ropes. Enhorabona bou! Jo ni m'aguantava dels cantos! :S\nEnviat per PGB a 12:27\nEtiquetes de comentaris: Diafragma, Placa Sibarit, Sant Llorenç\nEnhorabona Pere, aquestes vies de Sant Llorenç són tot menys fàcils, veig que la cosntància està donant els seus fruits, repeteixo enhorabona bou!\nGràcies Jaume! A veure si et tornem a veure aviat a peu de via ;)\nJo trobo que el primer químic de la "via de las niñas" està massa amunt. Ja, ja, ja, ja...\nEns veiem dimecres bou!!\nAii aquestes tardes a Sant Llorenç...La Astènia la tinc pendent, l'he probat dues vegades sense exit! La gràcia de probar-les molt de tant en tant és que sempre vas a vista.\nFelicitats a tots dos pels encadenaments a la Placa, aviat ja no caldrà qe hi torneu!\nOstres jo que pensava que havia complert l'operació Palestina... i encara haurem de tornar a fer aquell parell de vies noves que hi han a l'esquerra!! :)


Joguines Artesanals, de Fusta i Petites Meravelles - Artijoc, S.C.C.L\n> Tots els productes>Petites meravelles\n3 a 5 anys (67)\n5 a 8 anys (90)\n8 a 12 anys (95)\n12 a 99 anys (48)\nHi ha 348 productes.\nBARQUETA DE FUSTA\nDivertit yoyo-bola per posar a prova la nostra destresa i rapidesa! Lliga’t bé el yoyo al canell i intenta atrapar la bola cada vegada que la llencis. No serà fácil! Un detall molt i molt divertit tant per infants com per adults.\nMOLLA ESPIRAL SALTA ESCALES\nUna molla en espiral que es pot fer caure d'una mà a una altra i que podem fer baixar per les escales. Un clàssic entre clàssics, fet de metall, per experimentar amb el moviment.\nRELLOTGE SENSORIAL ÀRTIC\nDivertit rellotge líquid inspirat en el món àrtic! El seu mar interior està habitat per dos pingüins ballarins.\nCOIXÍ DE PETS\nDivertit coixí de pets per fer riure tant familiars com amics!\nCAIXETA MUSICAL HARRY POTTER\nMOLLA SPRINGY THINGY\nPASSAPORTE VIAJERO (edició en castellà)\nEl Passaport Viatger és la companyia perfecta per a qualsevol viatge infantil, amb família o amics. A manera de diari, els nostres petits exploradors poden anar registrant les experiències i emocions del seu viatge, i construir un record únic. A més, és un recurs fantàstic per amenitzar moments d'espera, i una bona eina per estimular la reflexió sobre la...\nDivertida balena per a l’hora del bany o per jugar a la piscina o a la platja. Amb un senzill sistema per a donar-li corda, quan la posem a l’aigua aconseguirem que nedi i avanci! Un detall perfecte per als infants més petits que descobriràn les qualitats de l’aigua.\nCOIXÍ DE PETS FURZIPUPS\nCOIXÍ DE PETS TROLL\nESTEL SPACE JET WILD\nDivertit i lleuger estel de dits que podrem catapultar fins a 10 metres de distància! Un detall ideal per a aquells infants més moguts que ens ajudarà a entrenar la motricitat de les mans.\nDAU DE GOMA BRILLANT\nDivertits daus de goma amb purpurina. Una manera diferent de tirar els daus.\nBonic pollet salatarí de metall. Porta una clau per donar-li corda i no parar de saltar!\nBonica granota salatarina de metall. Porta una clau per donar-li corda i no parar de saltar!\nGRANOTA CLICK CLACK\nDivertida granota de llautó que fa click-clack!\nGEL HIDROALCHÒLIC LUA & LEE 100ml\nAmb extracte d'àloe vera! Gel hidroalcohòlic per a netejar les mans sense aclarit. L'hidrogel amb perfum de Lua&Lee és perfecte per a aquests dies en què necessitem extremar les mesures d'higiene dins i fora de casa.Perfumat amb Lua&Lee per a omplir d'alegria els minuts de cada dia. Una vegada ho uses sents una tendra abraçada amb perfum de...\nGEL HIDROALCHÒLIC LUA & LEE 500ml\nSPRAY HIDROALCHÒLIC LUA & LEE 100ml\nPer a mans i tots els teus objectes! L'ESPRAI hidroalcohòlic és perfecte per a higienitzar les mans d'una forma ràpida. Està perfumat amb Lua&Lee i una vegada ho uses sents una tendra abraçada amb perfum de llimona dolça i flors blanques.\nSPRAY HIDROALCHÒLIC LUA & LEE 500ml\nLA PORTA MÀGICA VERD OLIVA\nLa Porta Màgica és l'entrada a un món desconegut i ple de possibilitats; tantes com la vostra imaginació sigui capaç de crear.\nLA PORTA MÀGICA LILA\nLA PORTA MÀGICA VERD BOSC\nCAIXETA MUSICAL METÀLICA\nAquest mecanisme musical amb manovella es presenta en una capsa de metàlica rodona il·lustrada en forma de molí. Podem fer-ho anar més ràpid o més lentament i jugar amb el ritme i la velocitat d'aquesta bonica melodia.\nJocs de trencaclosques metàlics de tres nivells diferents per entretenir-se una bona estona i desenvolupar l'enginy. Creieu que podreu resoldre aquests petits reptes?\nTRENCACLOSQUES DE BUTXACA - EL VUIT INFINIT\nPetit trencaclosques metàlic per entretenir-se una bona estona i desenvolupar l'enginy. Creieu que podreu separar aquests "vuits infinits"?\nTRENCACLOSQUES DE BUTXACA - ELS BASTONS EGIPCIS\nPetit trencaclosques metàlic per entretenir-se una bona estona i desenvolupar l'enginy. Creieu que podreu separar aquests "bastons egipcis"?


Signat el nou conveni de gestió de l'Aeroport Andorra-la Seu — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Signat el nou conveni de gestió de l'Aeroport Andorra-la Seu\nSignat el nou conveni de gestió de l'Aeroport Andorra-la Seu\nDamià Calvet avança que l'any vinent la pista urgellenca tindrà il·luminació per millorar l'operativitat nocturna. El Principat augmenta en 100.000 euros la seva aportació fixa i segueix treballant per atraure-hi companyies de vol\nJordi Gallardo i Damià Calvet presenten el nou conveni de gestió de l'Aeroport Andorra-la Seu (Foto: ACN)\nL'aeroport Andorra-La Seu tindrà la seva pista il·luminada l'any vinent, amb l'objectiu de poder augmentar la seva capacitat operativa a la nit. El projecte es preveu licitar properament, amb la idea que s'executi durant el 2021, i coincideix amb la propera estrena d'un heliport que permetrà els vols nocturns per a trasllats sanitaris d'emergència.\nAixí ho ha anunciat aquest divendres el conseller en funcions de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, en l'acte de signatura d'un nou conveni de gestió de la infraestructura amb el govern d'Andorra. Precisament, el Principat ha augmentat la seva aportació fixa en 100.000 euros anuals. Per Calvet, la signatura del nou acord suposa la culminació de molts anys de feina i creu que "avui podem afirmar que els Pirineus, Andorra, la Seu d'Urgell i l'Alt Urgell són més a prop i que ens connectem més i millor al món". El conseller ha destacat que aquest acord "enforteix les relacions" entre tots dos governs i suposa una "gestió més concertada" que, segons ha afegit,"porta a una major promoció" de la infraestructura, comptant també amb la col·laboració del sector privat.\nDes del Departament de Territori han posat en valor el fet que la primavera passada s'autoritzés la maniobra d'aproximació instrumental amb GPS, un pas que ha qualificat de "vella ambició". En aquest sentit, ha afirmat que s'anirà "més enllà" i ha anunciat que pròximament es licitarà el projecte d'il·luminació nocturna, el qual compta amb una inversió de 475.000 euros i un termini d'execució de quatre mesos. Per la seva banda, Gallardo s'ha afegit a les paraules de Calvet respecte al què suposarà per la infraestructura les dues actuacions. A més, tots dos han reiterat la seva demanda a l'Estat per a fer possible la instal·lació d'un punt d'inspecció fronterera.\nL'acord plasmat en el nou conveni, que té una durada inicial de quatre anys i es pot prorrogar quatre més, implica que el govern d'Andorra aportarà el 50% del dèficit d'explotació de l'aeroport fins a un màxim de 350.000 euros. Mentre, la Generalitat, a través de Territori i Sostenibilitat i Aeroports de Catalunya, continuarà amb la gestió diària de la infraestructura. A més, es preveu l'opció que quan s'implementi el sistema d'il·luminació de pista i aquest estigui aprovat per l'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA) per a l'operació nocturna, l'aportació fixa de l'executiu andorrà s'incrementarà fins a un màxim de 400.000 euros.\nEstudi de mercat sobre les millors rutes\nDe la seva banda, el ministre andorrà de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, ha explicat que, de forma conjunta amb el sector privat del país, s'està fent un estudi de mercat per poder decidir quines podrien ser les millors rutes possibles a posar en marxa. A més, ha recordat els contactes que s'han anat establint amb companyies franceses i espanyoles que tenen interès en operar a l'aeroport. En aquest sentit, Calvet ha dit que la Generalitat també ha mantingut converses d'aquest tipus i que el més important és que les operadores veuran dos governs "treballant conjuntament" en l'explotació de la infraestructura pirinenca.\nEn l'acte de signatura del conveni també s'ha explicat que les operacions de l'aeroport han crescut significativament respecte l'any anterior tot i la situació sanitària actual marcada per la covid-19 i la crisi del sector de les aerolínies. Així, cal destacar, per exemple, que al juny es van realitzar fins a un 138% més respecte al mateix mes de 2019. Mentre, a principis de l'any que ve es preveu completar la construcció de quatre nous hangars, els quals se sumen als nou que ja estan operatius. D'aquesta manera, només en quedarà espai per un més i caldrà preveure'n més en un futur, segons ha dit el conseller de Territori.\nProjecte per fer arribar el tren a Andorra\nCalvet també s'ha referit a la possibilitat de fer arribar el tren fins a Andorra, per a la qual s'estudia l'allargament de la línia de tren de Puigcerdà o bé la de la Pobla de Segur. Calvet ha matisat que es tracta d'un projecte "molt ambiciós" però "molt complex" i subratlla que "no podrà ser una realitat a curt termini". Tot i això, creu que és important tenir-lo en "cartera" i que el moment actual és adequat per plantejar-lo, tenint en compte que "la situació d'emergència climàtica fa que calgui pensar en les connexions ferroviàries com un model de mobilitat sostenible" i, per tant, això el fa "imbatible". El conseller també ha explicat que cal aprofitar els plans de reactivació econòmica de la Unió Europea per fer front a la COVID-19, tot presentant idees que plantegin solucions a l'emergència climàtica.\nD'altra banda, Gallardo ha parlat de l'anunci fet aquest divendres per part del Govern respecte a les restriccions de mobilitat que s'aplicaran a partir de dilluns. Així, ha valorat positivament que Andorra s'assimili a la comarca de l'Alt Urgell i ha dit que és un "pas important" i que espera que l'evolució de la pandèmia permeti incrementar l'afluència de persones d'altres territoris. Des de l'executiu del Principat també han volgut deixar clar que es continua mantenint un diàleg constant tant amb les autoritats de la Generalitat de Catalunya com amb del govern de l'Estat.


La Guerra Civil a Dosrius (III). Canyamars es vol separar de Dosrius | A Dosrius. Una visita al passat\nLa Guerra Civil a Dosrius (III). Canyamars es vol separar de Dosrius\nExplica Esteve Albert al seu llibre “La Guerra Civil a Canyamars” que durant els anys previs a la Guerra Civil, Canyamars va començar a trencar amb la seva autarquia econòmica basada en els productes del camp i del bosc, per veure con es començaven a construir torres i xalets. Durant els anys de la Segona República la rivalitat entre Dosrius i Canyamars es va accentuar i els d’aquest segon poble van rumiar seriosament la possibilitat d’aconseguir la independència del primer. En un ambient dominat a les urnes per La Lliga Catalana, la joventut dosriuenca va obrir un local d’Esquerra, mentre que a Canyamars els aires bufaven a favor d’Acció Catalana Republicana, un partit catalanista, republicà i liberal, especialment impulsat pels integrants de la colònia d’estiuejants, entre els quals destacaven els membres de la família Prats, residents a Can Galzeran.\nUna vegada iniciada la guerra, Joan Prats Vidal i el seu cosí Joan Vidal i Prats anuncien als membres del Comitè de Salut Pública de Dosrius la constitució d’un Comitè homòleg a Canyamars, sota la presidència del comerciant Vives. La reacció de Jaume Bonamusa Claus, el primer president del Comitè de Dosrius és rotunda: “A Canyamars sempre esteu a la lluna de Valencia i les castanyes del foc us les hem hagut de treure els de Dosrius. Si no haguéssim aturat els camions del faiets que venien per vosaltres, fa dies que hi haurien molts plors a les vostres famílies”. Després de diverses converses, el cosins Prats s’avenen a desfer el Comitè de Canyamars.\nPerò aquí no s’acabaria el conflicte. Va tornar a pujar molt de to al març de 1937. Joan Roca Valentí, President del Sindicat d’Oficis Varis de la CNT, Esteve Bonamusa Domènec, President de la Junta de Veïns i Joan Figueras Lladó, President del Centre Republicà envien una carta-còpia al Cap de Patrulles Comarcals de Barcelona en què s’evidencien els greus problemes de veïnatge entre les dues poblacions.\n“Fèia ja temps, Honorable Conseller [de Seguretat Interior], que, degut a l’abandó en que Dosrius ens tenia, car no es preocupava el mes mínim del seu agregat Canyamàs i si solament per a la cobrança d’impostos i demés d’ordre semblant; en algunes reunions amb els el·lements actius del poble, haviem parlat de sol·licitar l’administració autónoma, ço es, la creació de l’Entitat Local Menor, millor dit, constituir-nos en Sub-Municipi.”\nAmb aquesta intenció “…acordàrem dur endavant la constitució del Sub-Municipi i a l’efecte cridàrem al Secretari de Dosrius perque ens orientes i també parlarem amb éll referent el que ens havia ofert, ço es, esser el nostre Secretari.”\nEl Secretari no era un altre que Josep Manté Sureda i pel que es desprèn de l’escrit, Manté pretenia col·laborar discretament amb la Junta de Veïns de Canyamars per al final ser el secretari d’un nou Sub-Municipi que integrés l’Alfar Alt, l’Alfar Baix i la mateixa Canyamars. Els veïns acaben desconfiant de Manté i decideixen prescindir, moment a partir del qual “… a Canyamars no hi ha hagut un dia de tranquilitat, havent-nos menaçat l’esmentat Secretari de que el Sub-Municipi el tindriem, però que trigariem molt.[…] Dosrius ha vingut al poble i se’n ha endut el que ha volgut. Armes, Winchesters, mobles de l’esglesia i a res ens hem oposat. En certa ocasió vingué al poble l’Alcalde de Dosrrius amb tres o quatre mes, i pistola en mà se’ns endugué el cotxe que teniem i no content, feu un acte de matonisme disparant un tret…[…] Ara mateix, ja fa dies es crearen el Delegats Comarcals al servei de la Conselleria de Proveiments. Tot sovint el Delegat del Maresme, dona queviures a Dosrius i d’altres a nosaltres, doncs Dosrius i d’altres destinats a nosaltres, doncs Dosrius se’ls apropïa i els veins de Canyamàs que es morin de fam…”.\nJa que Dosrius entorpia l’avituallament de Canyamars, la Junta de Veïns va decidir tirar endavant la iniciativa de demanar a aquells habitants del municipi que tinguessin blat o farina que la venguessin a la Junta a preu de cotització. Els propietaris de les existències podrien passar a cobrar de la Junta més endavant. Els de Dosrius, van fer córrer la versió de què la Junta s’havia incautat del blat i de la farina i és que “El plevicit que efectuàrem per anar a la creació del Sub-Municipi, hem de dir-li Ciutadà Cap de les Patrulles Comarcals, anava refrendat per totes les signatures dels veins de Canyamàs […] havent-nos ofert tots els veïns adhùc pessetes per si ens fan falta per a la compra d’articles per a l’abasteixement de la població.”\nL’Ajuntament de Dosrius, a través del seu alcalde, Jaume Ninet Pujol, donava la versió que “…en el poble de Canyamás, agregat d’aquest municipi, uns quants individus, aprofitan-se de l’anormalitat de les circunstancies, fá un quant temps que s’impossen a tot el poble per mitjá d’amenaces i coaccions [i fins i tot] han passat per totes les cases de pagés a requisar el blat i farina que posseien, enportan-se’n el de la majoria de les cases”.\nEl conflicte es va acabar el 20 de març de 1937, amb l’arbitri de la Junta de Seguretat Interior, quan va reunir a les parts i va dictaminar que Dosrius i Canyamars actuarien independentment en l’afer de la farina i el blat i que la Delegació Comarcal de Proveïments lliuraria directament els queviures al veïnat de Canyamars.\nCarta de la Junta de Veïns de Canyamars


Cua de catalans i sorpresa en la primera prova de Moto GP\nEnea Bastianini guanya el GP de Qatar | Europa Press\nEl Gran Premi de Qatar ha servit com a tret de sortida a la temporada de Moto GP. Enea Bastianini ha donat la sorpresa i ha aconseguit el triomf en aquesta prova. Fins al dia d’avui, l’italià no havia guanyat mai a la màxima categoria. Brad Binder ha estat segon i darrere seu han entrat en fila tres catalans: Pol Espargaró, el seu germà Aleix i Marc Márquez. El primer d’ells ha dominat bona part de la prova, però una errada en la lluita pel triomf li ha costat caure fins a la tercera posició.\nBon inici de dos catalans\nPol Espargaró i Marc Márquez s’han situat primer i segon respectivament en l’arrencada aprofitant una mala sortida de Jorge Martín, que havia aconseguit la pole position. Tots dos catalans han protagonitzat una interessant lluita pel lideratge durant dues voltes, que ha acabat quan Márquez ha comès una petita errada que li ha costat una posició. Binder ha avançat el cerverí que, poc després, també ha estat superat per Bastianini.\nEspargaró ha disposat de fins a vuit dècimes d’avantatge sobre Binder, però tot ha canviat quan Bastianini ha assolit la segona posició. L’italià ha rodat a una velocitat espectacular i ha aconseguit la volta més ràpida de la història del circuit. El seu bon rendiment li ha permès apropar-se moltíssim al líder. Mentre tot això succeïa, Aleix Espargaró ha avançat a Marc Márquez fins a assolir la quarta posició.\nMal final per a Pol Espargaró\nQuan tan sols quedaven quatre voltes per a la finalització de la prova, Bastianini ha superat Pol Espargaró en la recta. El català ha comès una errada quan intentava defensar el lideratge que li ha costat perdre també la segona posició en detriment de Brad Binder. Finalment, els germans Espargaró han acabat entrant un darrere l’altre. Pol ha estat tercer i Aleix, quart, mentre que Marc Márquez ha completat el circuit en cinquè lloc. Pel que fa a la resta de catalans, Alex Rins ha estat setè i Alex Márquez no ha completat la prova per culpa d’una caiguda.\nAleix Espargaró Marc Márquez MotoGP Pol Espargaró\nVendetta març 06, 2022 | 21:59\nE ke el Márquez de catala nomes te el nom, es botifler de ciutat botiflera


Segueix baixant el nombre d'ingressats per la Covid-19 a l'hospital de Sabadell\nNova davallada d’hospitalitzats per la Covid-19 al Parc Taulí. Ara hi ha 31 pacients a planta i 9 a la Unitat de Cures Intensives. Per contra, dimarts i dimecres van morir tres persones a l’hospital pel nou coronavirus.\nDes de l’inici de la pandèmia, han mort 355 persones a l’hospital Parc Taulí. El primer difunt a l’hospital va produir-se el dia 16 de març. Durant el mes de març van morir 144 persones per la Covid-19 a l’hospital. A l’abril ho van fer unes 180. Per contra, en el que va de maig han mort a l’hospital gairebé una quarantena de persones, amb la qual cosa la mortalitat ha baixat de forma molt considerable.\nPel que fa a hospitalitzacions, ara hi ha 40 persones ingressades per la Covid-19 a l’hospital de Sabadell. 31 persones estan a planta i 9 persones a la Unitat de Cures Intensives. Respecte dimarts passat, el nombre d’hospitalitzats ha caigut un 18,36 per cent.\nD’altra banda, en la darrera setmana s’ha diagnostic només un cas positiu a les urgències de l’hospital mitjançant una prova PCR. No obstant, cal recordar que ara mateix qui fa més proves són els Centres d’Atenció Primària.


entre somnis i realitats: Somnis entre somnis\nd'una somiadora: Carme Fortià a les 13:20\nAquest somni té molts més significats dels que tu dius i penses. A veure si podem xerrar o t'enviaré un mail perquè és summament gràfic.\n14 de desembre de 2008 a les 14:29\nSomnis premonitoris? aixxx...a vegades passa!\n14 de desembre de 2008 a les 19:43\nsomniar és viure en fantasia.. però que bonic o (Dolent) somniar... escrius molt bé :)\nSí, noia, escrius molt bé i em fas posar la pell de gallina a vegades. Un petó.


Llibreria 22: Quatre dècades d'il·lusió, màgia i llibres - Diari de Girona\n· 40È ANIVERSARI DE LA LLIBRERIA 22\nLlibreria 22: Quatre dècades d'il·lusió, màgia i llibres\nEscriptors, directors de cinema, periodistes, editors, polítics, empresaris i persones de diferents àrees relacionades amb la cultura recorden històries i anècdotes viscudes relacionades amb la Llibreria 22 en el seu 40è aniversari, que s'acompleix dissabte vinent, 20 d'octubre\nmatías crowder 14.10.2018 | 01:10\nAl llarg de quatre dècades, la Llibreria 22 ha sabut convertir-se en un nucli heterogeni i obert de convivència d'idees. Dinamització cultural a mans de Guillem Terribas des de la seva fundació, avui dirigida per Jordi Gispert, la història de la mítica llibreria arrela en la crònica mateixa de Girona i tot Catalunya.\nTot va començar un 20 d'octubre de fa ja quaranta anys (1978), sota el nom que feia referència al número del carrer on està ubicada, el 22 del carrer Hortes, en ple barri del Mercadal. En aquell temps, Girona i tot Espanya vivien en plena efervescència política i cultural i, des d´aquells fets que avui semblen remots, la idea original de la llibreria va ser la de convertir-se en un far d'esperança democràtica.\nAleshores els emprenedors eren un grup de socis i inversors que es van proposar donar vida a la ciutat amb un concepte diferent de llibreria. Era l'època de l'Assemblea de Catalunya, els cinefòrums i la normalització del català a l'escola. La il·lusió seria des de llavors el seu motor principal. La idea, segons Guillem Terribas, era fundar «una llibreria que fos un aparador cultural modern i estimulant».\nAl llarg de la seva història, la Llibreria 22 seria guardonada pel govern espanyol per la Millor Tasca de la Difusió de la Cultura (1986) i per la Generalitat de Catalunya com a Millor Llibreria (1990 i 1997). Un altre dels guardons rebuts per la 22 va ser el Premi Liberpres en l'apartat de Literatura «com a espai integrador d'entreteniment, enteniment, cultura i humanisme» (2014). Pocs anys abans, l'Ateneu d'Acció Cultural de Girona (ADAC) havia concedit a Terribas el Premi de Normalització Lingüística (2001) i el Col·legi de Periodistes (Demarcació de Girona) li va atorgar el Premi Especial del Jurat Mosques de la Comunicació. El setembre passat, la Setmana del Llibre en Català va guardonar Terribas amb el Premi Trajectòria 2018.\nAvui, gràcies al somni d'aquells emprenedors, la Llibreria 22 és molt més que una llibreria. És un centre de reunió, debat i trobada de la cultura més viva que qualsevol institució governamental. S'hi han presentat una mitjana de 100 llibres anuals, més de 4.300 en quatre dècades de vida, i segueix sent avui més que mai l'eix cultural de tot el que passa a Girona. Amb motiu de l'aniversari, escriptors, directors de cinema, editors, polítics, empresaris i persones de les més diferents àrees recorden la llibreria en els 40 anys fent un recull de la seva història, aportant anècdotes personals.\nBolaño, Patti Smith i companyia\nEl cineasta Isaki Lacuesta recorda una foto de Gil de Biedma a l'aparador de la llibreria vinculada a una anècdota. «M´explicava Terribas que, de ginebrors nocturnes a Girona, Gil de Biedma aixecava la tertúlia dient que li seria impossible parlar amb algú que no hagués llegit Stendhal. En Guillem li va respondre que no era veritat, que portaven junts tota la nit xerrant i que ell no havia llegit La cartoixa de Parma».\nLacuesta defineix a la 22 com l'acaparador de tot el millor que ha passat a la ciutat. «Recordo Terribas, Àngel Quintana i Imma Merino ensenyant-nos cinema. I el moment excepcional de finals dels anys 90 en què semblava que Ponç Puigdevall, Javier Cercas i Roberto Bolaño regnarien per sempre a la ciutat, per més que ja sabíem que el destí inexorable dels escriptors importants és acabar morint abans d'hora o repudiats pels seus».\nJavier Cercas i Roberto Bolaño, el 1999 · DDG\n«Un dia excepcional dels molts en què la 22 és més que una llibreria, va arribar quan Jorge «Llop Ferotge» Morales i Terribas van congregar-nos (quatre gats al costat de Jorge Herralde i Rodrigo Fresán) a la inauguració del carrer Bolaño de Girona, i va aparèixer per sorpresa Patti Smith per cantar-nos en honor a la memòria del gran patinador de gel xilè. Ara canto en veu alta aquesta mateixa cançó per celebrar la llarga vida de la 22», festeja el cineasta.\nSegons l'actor, escaquista, economista i professor de literatura radicat a Cadaqués Enrique Irazoqui, la Llibreria 22 és Guillem Terribas en presència i en esperit: «En Guillem és el meu llibreter favorit en aquest món, el recordo sempre a l'entrada, a la seva oficina de darrere o a La Taverna, on anàvem a dinar. En Guillem sempre serà el meu llibreter de tota la vida».\n«Gairebé tinc els mateixos anys que la Llibreria 22. Amb això vull dir que he crescut mentre també ho feia la llibreria», comenta l'escriptora Mar Bosch. «També tinc els mateixos anys que el premi de novel·la curta Just Manuel Casero, la meva porta d'entrada al món dels llibres. Com a escriptora he nascut gràcies a aquest reconeixement. Hem d'agrair a la gent de la llibreria, especialment a l'incombustible i estimat Guillem Terribas, el fet d'haver estat sempre no només prescriptors de confiança sinó sobretot el de conductors de cultura. Com coure al corrent elèctric, vaja», explica.\nUna història rere cada presentació\n«Cada vegada que vinc a Girona, entrar a la Llibreria 22 és una cita obligada», comenta l'escriptor Màrius Serra, qui recorda que, des que va començar a publicar, ja fa més de trenta anys, la Llibreria 22 va ser un mitjà que va trobar per a la divulgació de la seva obra.\nPep Prieto i Quim Curbet · ANIOL RESCLOSA\n«Sempre que fèiem una presentació allà, hi hagués molta o poca gent, es convertia després en xerrades i debats molt interessants, amb un públic amant dels llibres», diu l'escriptor, que recorda intensos debats que donaven sempre una nova volta de rosca a la lectura.\n«Si he d´esmentar alguna anècdota graciosa, mai oblidaré una presentació de la traducció d'un poeta local sense que aquest hi fos present. Va ser el 2000. Havíem menjat i begut abundantment, passant-t'ho molt bé. Van ser els nervis, o l'esmorzar que el van deixar KO, però l'autor no es va presentar tot i que hi havia la llibreria plena de gent. No va importar per tal de parlar del seu llibre, que era excel·lent. Això sí, vam deixar la seva cadira buida. Aquest és l'esperit de la 22. Res importa gaire amb tal de parlar de llibres».\nL'escriptor Josep Maria Fonalleras, vinculat a les activitats de la Llibreria 22 des d'anys enrere, explica que la llibreria té tantes històries que seria impossible enumerar-les. «Cada presentació de llibres té una història al darrere, una anècdota, però potser una de les més sucoses és un dia en què érem un presentador, l'escriptor i jo. Un d'ells havia fumat amb l'escriptor que presentàvem. Jo, no. Fer de (co)presentador al mig d'aquell estat ple de substàncies estupefaents va ser tota una experiència, gairebé onírica. Tenia la sensació que el que jo deia no anava enlloc, no perquè jo digués bajanades, sinó perquè el que deia era percebut pels altres dos (almenys ells dos) com un discurs absolutament mancat de sentit. Va ser per partir-se de riure».\n«Fa cosa de deu anys jo tot just feia els primers passos en el món editorial», comenta l'editor de Periscopi, Aniol Rafel. «Feia informes, encàrrecs i una mica de tot per a una editorial generalista que ja no existeix. En un determinat moment em van encarregar acompanyar una autora que havia de presentar la seva novel·la a la Llibreria 22. Així que anem a Girona, portem l'autora a la 22, saludem Guillem i esperem. No va venir ningú. Ni un ocasional despistat. Així que en Guillem ens va agafar i ens va portar a fer una cervesa. I el que tenia pinta de ser una jornada gris va acabar sent una tarda fantàstica».\nGay Mercader, el productor català, considerat un dels pares de la indústria musical espanyola, és un altre dels habituals visitants de la llibreria. «Malgrat que a alguns els pesi, la llibreria sempre ha estat el centre no oficial de cultura de Girona. Cada vegada que entro per les seves portes trobo escriptors, editors i tot tipus de gent vinculada a la cultura amb els que parles, discuteixes, comparteixes la vida. Terribas és el gran responsable de l'aglutinament cultural que durant anys ha albergat la Llibreria 22. El seu llegat està intacte amb Jordi Gispert, l'actual director, amb qui parlo i estem al corrent de les notícies literàries. La llibreria té aquesta màgia, ets allà i sempre et trobes amb algú».\nUn «cowboy crepuscular i fumador»\nL'escriptor Adrià Pujol recorda la llibreria com un local icònic al costat dels Magatzems Valls de Platja d'Aro i el Museu Dalí de Figueres: «Eren aquests llocs on els pares et portaven els dies especials. La sensació era més o menys la mateixa que pot sentir un nen d'avui quan el porten a un parc d'atraccions. Un cop al mes anàvem a Girona. Jo sabia que menjaríem en un restaurant, que passejaríem. I sabia que em comprarien un conte, un Tintín. Els meus pares eren amics d´en Guillem Terribas i passàvem per la Llibreria 22 a saludar-lo. Ells parlaven una estona. De cinema, sobretot. Jo regirava llibres. En Guillem, ens portem 23 anys, sempre l'he vist igual, llavors i ara. Un home sharm, un cowboy crepuscular i fumador, com aquells dels western que tant estima. Passats els anys, la primera vegada que vaig anar sense els pares a la Llibreria 22, la imatge que tinc és molt viva: en Guillem em va estrènyer la mà, em va preguntar com m'anava la vida i vam fumar junts, dins».\nMiquel Berga, escriptor i professor de literatura anglesa, exdegà de la Facultat d'Humanitats de la Universitat Pompeu Fabra, assenyala que el fenomen de la Llibreria 22 i els seus 40 anys ha estat conseqüència de dos impulsos fundacionals: «El fet de ser un projecte col·lectiu amb socis capitalistes (que de capitalistes tenien molt poc) que posaven diners no tant per fer negoci com per contribuir a animar l'ambient cultural de la ciutat durant els anys de la transició. És a dir, més interessats en crear un espai cultural que un punt de venda de llibres. Això explica el munt de presentacions o la convocatòria del Premi Casero de narració curta. L'altre fet determinant ha estat la personalitat i la manera de fer de la persona que ha portat el pes central durant tants anys, Guillem Terribas».\n«En Guillem és un exemple vivent que es pot ser de Salt, haver-se educat en un cinema de poble a força de veure centenars de pel·lícules –amb sessió doble i Nodos inclosos– i haver aprofundit els estudis en grups d'activistes d'un escoltisme sui generis, lluny de les universitats. Al final resulta que aquest currículum tan poc acadèmic li ha estat essencial per acabar fent contribucions substancials al teixit cultural d'un país amb més necessitat d'esperit de servei que de fantasies sobre el seu propi potencial», indica.\nL'escriptor Vicenç Pagès Jordà assegura que, com a jurat del premi Just Casero de novel·la curta, organitzat per la llibreria, té una oportunitat anual de debatre el que anomena «el gran tema»: «Com podem saber si un llibre és bo?» «El format és idoni, ja que els membres del jurat no només ens coneixem de fa temps, sinó que estem desinhibits després d'un tiberi abundant, sense càmeres ni limitacions de temps. No hi ha prejudicis perquè parlem d'obres inèdites i anònimes. Debatem el desenllaç, llegim frases en veu alta, citem autoritats. Costa posar-nos d'acord i no és estrany que la decisió no sigui unànime». Pagès Jordà agraeix a la Llibreria 22 l'oportunitat de participar en aquests «simposis de tardor, frescos i civilitzats, secrets com una reunió maçònica, on aprenem a força d'escoltar lectors que pensen diferent».\nEl politòleg Lluc Salellas, regidor de la CUP a Girona, comenta que la 22 és sempre l'espai de referència cultural de la ciutat, «allà on caus quan et ve de gust aprendre i llegir».\n«Recordo que el meu pare anava cada dissabte a l'hora del vermut allà a comprar els clàssics que ell creia que havia de llegir tant sí com no en l'adolescència. Cada dissabte comprava llibres i feia la xerrada amb Terribas, Carles Monguilod i d'altres que també passaven per allí», recorda.\n«Per a mi, la 22, a part de ser el referent cultural de la ciutat, ha estat un espai de passar estones fullejant llibres, de poder conèixer molts escriptors, de deixar-me portar per les recomanacions de Guillem o Jordi. A mi sempre m'ha fet recordar un bar de poble, que entres coneixedor de l'espai, còmode i agradable, amb ganes de compartir i sempre en surts havent passat grans moments i havent-te trobat bona gent. La 22 ha sabut ser un espai de tots, sense barreres i amb una vocació de difusió cultural gairebé única a la ciutat. Hi vagis el dia que hi vagis, sempre passen coses», afegeix.\nSegons l'advocat penalista gironí Carles Monguilod, parlar de la Llibreria 22 és parlar d'una «història d'amor». «Amor als llibres, a la tertúlia distesa i amable, a les passejades sense rumb entre el laberint de llibres que reposen atractius als taulells i en els prestatges». «És parlar de l'amistat de la maduresa que t'arriba, passats els quaranta anys, de la mà de Guillem Terribas, home orquestra i jardiner de jardins delicats i impossibles», comenta l'advocat.\nMonguilod recorda la llibreria com a espai de tertúlia i lloc de trobada. «La 22 significa també parlar de Sebastià Salellas i de les nostres cròniques negres (de vegades esgarrifoses) que no s'arreglaven als tribunals però que allà se solucionaven en un moment perquè ja no eren hores d'oficina. I parlar de la Llibreria 22 és també parlar de la il·lusió d'escriure un llibre i de la felicitat de veure'l, per fi, curosament exposat a l'aparador del carrer de les Hortes. I com que parlar de la 22 és parlar de l'amor, sempre serà parlar d'aquella noia que un dia va entrar radiant i lluminosa a la llibreria i de la qual em vaig enamorar sense remei», comenta Monguilod referint-se a la seva dona, a qui va conèixer a la llibreria.\nL'eivissenc Carles Torres guanya el premi Casero amb l'obra «Els cossos elèctrics».\nL'entrega del Casero recordarà l'actriu Cristina Cervià.\nMonguilod: «Vaig comprar el llibre de Carles McCragh i em va enganxar.\nDenuncien una sala de ball on 45 persones estaven fent classes de salsa i bachata a Blanes\n«L´independentisme ha acordat una resposta institucional a una possible inhabilitació de Torra»\nNeix Gironazon, una web en clau femenina per impulsar productes i serveis locals\nEl risc de rebrot baixa 22 punts a Catalunya i se situa en 172\nCampo admet que Felip VI no va anar a Barcelona per la proximitat de l´1 d´octubre i la sentència de Torra


La setmana passada a Crypto es va presentar una nova demanda contra el gegant de derivats de Bitcoin BitMEX, un estrany moviment de bitcoins extret el 2009, el govern iranià va prioritzar la mineria de criptografia entre altres notícies destacades.\n1 Empresa matriu de BitMEX objecte d’una nova demanda RICO\n2 Els bitcoins extrets a principis del 2009 van fer transaccions en cadena\n3 L’Iran comença a redactar un pla nacional de mineria criptogràfica i pretén imposar més regulacions\n4 El negoci de Bakkt creix a mesura que l’interès obert de CME Bitcoin assoleix nous màxims\n5 El congressista nord-americà proposa Advancing Blockchain Act\nEmpresa matriu de BitMEX objecte d’una nova demanda RICO\nLa plataforma de comerç de derivats i intercanvi de criptomonedes BitMEX està sent demandada per la companyia puertorriqueña BMA LLC. Les acusacions llançades contra la plataforma popular inclouen l’orquestració d’un anell massiu de delictes financers.\nConcretament, la demanda s’ha presentat al Tribunal de Districte dels Estats Units per al Districte del Nord de Califòrnia i afirma que la companyia matriu de BitMEX, HDR Global Trading, participa en una conspiració il·legal de diversos milions de dòlars que implica frau per cable, blanqueig de diners, transmissió de diners sense llicència i altres activitats il·lícites. A més, s’al·lega que la companyia va violar la Llei d’organitzacions influïdes i corruptes (RICO).\nMentrestant, HDR Global Trading ha eliminat les denúncies de la demanda com a poc més que “informació revisada […] eliminada d’Internet” presentada per “un arxivador en sèrie de reclamacions contra empreses que operen a l’espai de criptomonedes [que] és àmpliament reconegut per operar com un troll patentat ”. La declaració arriba dues setmanes després que BMA LLC presentés una demanda contra la firma blockchain Ripple.\nPoc després que les notícies sobre la demanda comencessin a circular, BitMEX va experimentar una “interrupció important”, que va provocar que el seu motor de negociació es desconnectés. La plataforma va reprendre les operacions algunes hores després.\nEn cas que el cas contra BitMEX es prengués seriosament, es notaria una ondulació en tota la indústria de les criptomonedes. Tanmateix, BMA LLC anteriorment tenia com a objectiu intercanviar FTX derivats de criptomonedes per acusacions de manipulació de preus, però va abandonar el cas.\nBitMEX ho ha estat perdre quota de mercat al mercat de derivats de criptomonedes cada vegada més competitiu. Les notícies sobre una demanda contra la seva empresa matriu probablement no reforçaran la seva reputació.\nA diferència de la interrupció de BitMEX del 13 de març, que va coincidir amb la caiguda del preu de Bitcoin (BTC) fins als mínims de 12 mesos, el preu de la BTC es va mantenir relativament estable durant l’incident de tall.\nEls bitcoins extrets a principis del 2009 van fer transaccions en cadena\nDimecres es van traslladar 50 bitcoins en dues transaccions des d’una adreça que havia romàs latent des de principis del 2009, extremadament aviat durant la vida de Bitcoin. Segons el rastrejador de transaccions de criptocurrency Whale Alert, “les monedes d’aquesta transacció es van extraure el primer mes de l’existència de Bitcoin”.\nAquests rars moviments van provocar una onada d’especulacions sobre que els bitcoins en qüestió poden (o no) pertànyer al creador anònim de Bitcoin, Satoshi Nakamoto. A més, el preu de la BTC va caure immediatament després que apareguessin les notícies, probablement causades pels temors que el fundador es preparés per vendre una gran quantitat dels bitcoins minats.\nLa darrera vegada que es van moure bitcoins extrets d’aquest període de temps va ser Agost de 2017.\nEl preu de Bitcoin va caure gairebé instantàniament un set per cent, cosa que il·lustra la rapidesa amb què reacciona el mercat de les criptomonedes a l’especulació sobre les monedes que Satoshi Nakamoto pot tenir.\nLa transacció també té implicacions més importants en el cas Wright contra Kleiman. Steve Shadders, director d’oficina de NChain apareix l’adreça que les monedes van ser enviades com a potencialment pertanyents a Craig Wright, que afirma ser el veritable Nakamoto.\nL’Iran comença a redactar un pla nacional de mineria criptogràfica i pretén imposar més regulacions\nEl president de l’Iran, Hassan Rouhani, ha ordenat al govern del país elaborar un nou pla nacional per aprofitar la maduració de la indústria criptogràfica. En concret, va dir al Banc Central de l’Iran (CBI), al departament d’energia del país i als ministeris de tecnologia de la informació i la comunicació que creessin una proposta de mineria criptogràfica, amb facetes que s’ocupessin de la seva regulació..\nDos dies abans de l’ordre de Rouhani, el parlament de l’Iran proposat implementant les seves regulacions sobre divises i tràfic de divises en l’àmbit de les criptomonedes. A més, el projecte de llei té com a objectiu forçar el registre d’intercanvis de criptomonedes que donin servei als usuaris iranians amb el CBI.\nEl renovat interès de l’Iran per la mineria de criptografia a nivell nacional arriba mesos després de l’administració del president dels Estats Units, Donald Trump, evidentment acusat el país que utilitza la criptomoneda per eludir les sancions.\nLa possible implementació de regulacions de criptomoneda més estrictes es podria fer en un esforç per evitar la fugida de capitals fora de l’Iran.\nEl negoci de Bakkt creix a mesura que l’interès obert de CME Bitcoin assoleix nous màxims\nAbans del llançament de la seva aplicació per a consumidors, la criptografia de Intercontinental Exchange, Bakkt, va afegir més de 70 clients al seu negoci institucional de custòdia d’actius digitals, Bakkt Warehouse. A més, els clients poden adquirir una assegurança per valor de 500 milions de dòlars.\nMentrestant, el tipus d’interès obert per a les opcions de Bitcoin a CME va assolir nous màxims històrics després de la recent notícia que Paul Tudor Jones inverteix en la criptomoneda líder (amb més precisió, en futurs de Bitcoin), a la qual es va referir com una naixent botiga de valor.\nLa millora de les rampes d’inversió institucional a l’espai Bitcoin i criptomoneda han estat en gran part responsables del dramàtic augment de l’interès institucional en l’espai. Mentre Bakkt continua creixent el seu negoci, és raonable esperar que aquesta tendència continuï.\nL’interès obert per les opcions de BTC a CME està indicant que els inversors institucionals tenen un impacte més fort al mercat.\nEl congressista nord-americà proposa Advancing Blockchain Act\nEl congressista de Kentucky, Brett Guthrie, va presentar, juntament amb els membres del House Energy and Commerce Committee una factura enfocada a blockchain anomenat The Advancing Blockchain Act. El projecte de llei pretén reforçar els Estats Units en la seva carrera per situar-se al capdavant de les tecnologies emergents.\nL’acte proposat té com a objectiu promoure l’ús de la tecnologia blockchain a l’economia nord-americana.\nEls Estats Units no han estat exactament al capdavant de la tecnologia blockchain i les criptomonedes. El nou acte seria un pas significatiu per ajudar el país a mantenir el ritme de la competència exterior.\nLa Xina, l’oponent de la guerra comercial nord-americana, ha liderat fins ara la implementació de la tecnologia blockchain a escala nacional..\nLa setmana passada a Crypto es va presentar una nova demanda contra el gegant\nLetzte Woche wurde in Crypto eine neue Klage gegen den Bitcoin-Derivat-Riesen BitMEX eingereicht, eine


02/06/2020 - 23:33h\n-\tConstituir una Taula de Participació Social que inclogui treballadors socials de cada municipi i de les institucions prestadores de serveis per exposar i coordinar millor la resposta dels diferents dispositius a les necessitats socials.\n-\tRevisar i actualitzar el Pla de Mobilitat dels municipis de referència de l’FSM, creat ara fa 12 anys, a la llum dels nous fluxos d’atenció que presta l’FSM als ciutadans.\n-\tAnalitzar la situació actual dels diferents dispositius d’atenció urgent del territori d’acord amb l’administració per anticipar necessitats de servei a la població.\n-\tDestacar la necessitat de seguir garantint els correctes dispositius de la salut mental d’acord amb l’alta incidència d’aquestes patologies en el territori que ja detecta la Taula de Salut Mental Vallesana.\n-\tConstituir una taula de participació dels alcaldes per la revisió del proper Pla Estratègic de l’FSM 2021-2025.\nSobre el Consell d’Alcaldes de la Fundació Sanitària Mollet\nDarrera modificació: 02-12-19 a les 13:22\nD�€�esquerra a dreta: Jaume Duran, director general de l�€�FSM; Isidre Pineda, alcalde d\nConsell d'Alcaldes (pdf, 659 kb)


Notícies - Injecten la primera vacuna anticonceptiva a senglars en zones urbanes i periurbanes del Vallès\nel 27/abr/17 Acn Societat PDF\nInvestigadors de la UAB han injectat aquest dijous la primera vacuna per al control de fertilitat de senglars que es mouen per zones urbanes i periurbanes del Vallès Occidental. El primer exemplar vacunat és un mascle que ha estat capturat en les proximitats de Matadepera i l'objectiu és fer-ne 100 cada any fins al 2019. La vacunació s'aplicarà a les àrees periurbanes dels municipis promotors del projecte: Sant Cugat, Matadepera, Vacarisses i Terrassa.\nAmb la vacunació dels 300 animals previstos es persegueix un doble objectiu: reduir la població de senglars i evitar que s'apropin a zones urbanes per reduir problemes com accidents de trànsit i destrosses a la via pública. Els experts creuen que els exemplars vacunats reduiran també les seves necessitats nutricionals i, per tant, esperen modificar el seu comportament i que no s'apropin a les ciutats a la recerca d'aliment. Ho explica el director del Departament de Sanitat i Anatomia Animal de la Facultat de Veterinària de la UAB i coordinador científic del projecte Manel López Bejar.\nL'objectiu del projecte no és reduir la població, és un efecte sumatiu. El que volem aconseguir és reduir les necessitats de buscar més aliment, com més aliment té, més reproducció.\nPer injectar la vacuna als ungulats, s'instal·laran trampes amb menjar a l'interior amb l'objectiu d'atreure els animals. Un cop els senglars siguin dins d'aquestes trampes, se'ls anestesiarà i administrarà el fàrmac anticonceptiu. La tinent d'alcalde d'Entorn Urbà, Cristina Paraira, ha recordat que Sant Cugat ja té en marxa altres mesures de control.\nS'afegeix a mesures complementàries que ja estem fent com les batudes i la neteja de rieres.\nL'administració d’aquesta vacuna no representa cap risc en el consum de carn de senglar. La metodologia proposada és similar a la que s'està utilitzant a Austràlia i Nova Zelanda des de fa més d'una dècada en porc destinat al consum humà.\nMoment de la vacuna / Foto: ACN


Barcelona. Dijous, 3 d'octubre de 2019. 20:54\nActualitzat Dijous, 3 de octubre de 2019. 20:54\nLa pel·lícula de terror 'En la hierba alta', basada en el relat curt homònim d'Stephen King i Joe Hill, ha donat aquest dijous el tret de sortida a la 52a edició del Sitges Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya. El director i guionista Vincenzo Natali i l'actor Patrick Wilson, conegut pels seus papers a 'Watchmen' o a les sagues de terror 'Expediente Warren' i 'Insidious', són els protagonistes d'aquesta primera jornada del certamen. Wilson, qui rebrà el premi Màquina del Temps aquest dijous, ha explicat que no escull els personatges per si són bons o dolents, ja que, ha afegit, totes les persones tenen bondat i maldat. Wilson interpreta un dels protagonistes d''En la hierba alta'. La pel·lícula de Netflix arribarà globalment a la plataforma aquest divendres.\nA 'En la hierba alta', els germans Becky i Cal escolten el plor d'un nen perdut en un camp d'herba alta i s'endinsen per rescatar-lo, però queden atrapats per una força sinistra que ràpidament els desorienta i separa. Els protagonistes del film es troben aïllats del món i sense cap possibilitat d'escapar del control del camp i aviat descobriran que el pitjor de tot no és estar perduts.\nGran part del terror de la pel·lícula ve generat pel claustrofòbic camp d'herba, en el qual es perden els seus protagonistes. No és la primera vegada que Vincenzo Natali utilitza la claustrofòbia en un film, sinó que ja ho va fer a 'El cub'. "Les pel·lícules de terror i la ciència ficció són una metàfora de les nostre vides i el nostre dia a dia i així es com em sento jo a vegades, atrapat en el temps".\nEl director del film ha explicat que el so és una de les seves parts preferides en el procés de gravació d''En la hierba alta'. Ha indicat que l'audiència no n'és tan conscient del so i en aquest film, ha afegit, "el so és molt important i el públic havia de sentir que estaven perduts en els camps d'herba".\nUn dels protagonistes de la roda de premsa ha estat les constants referències a Stephen King. Natali ha apuntat que ha crescut veient les històries de King i volia honorar-lo i rendir-li tribut. Tot i això, creu que "una bona adaptació no ha de ser literalment fidel a la novel·la, sinó una inspiració per fer el guió de la cinta". Natali ha assegurat també que King és "el pare del terror modern" perquè ha situat el terror en el dia a dia. En un altre moment, el director del film ha explicat que King odia Donald Trump i li deu a l'actual president d'Estats Units que "creï un món tant trist, que fa que les audiències busquin el terror".\nWilson va créixer, ha apuntat, amb les històries de King i majoritàriament la seva aproximació a l'univers de l'escriptor ha estat a través del cinema. L'actor ha actuat en diverses cintes de terror, però aquesta és la primera que actua en un film basat en una obra de King. Per tant, ha afegit, participar en aquesta pel·lícula ha estat "una espècie de ritual" que havia de fer.\nPreguntat pels personatges que ha interpretat a la gran pantalla, Wilson ha replicat que mai escull els personatges per si són bons o dolents, ja que, ha afegit, totes les persones tenen bondat i maldat. Wilson ha explicat que busca "personatges complexos i difícils". Per ell, l'important és que el personatge faci sentir coses a l'espectador. Wilson ha reconegut que el paper més complex que ha realitzat és a 'Zipper', de l'any 2015, que interpretava un addicte al sexe.\nDel personatge que interpreta a 'En la hierba alta', li ha interessat perquè té una part d'humor, carisma i és perillós. "Això és el que busco en la majoria de personatges que interpreto en les pel·lícules de terror".\nUn periodista li ha preguntat a Wilson sobre la crisi que hi ha al món. "Entre vosaltres i jo hi ha una distància i tots els ulls estan posats en mi i la crisi que hi ha és precisament aquesta distància que hi ha pel món dels famosos". L'actor veu la crisi que hi ha al món "a través dels ulls dels seus fills". "La crisi és perdre el sentit de quin és el nostre lloc en el món".


5 funcions essencials que cal cercar en una plataforma de creació de formularis en línia | Martech Zone\nSi busqueu una manera fàcil, eficient i segura de recopilar la informació que necessiteu dels vostres clients, voluntaris o clients potencials, és probable que un creador de formularis en línia pugui augmentar la vostra productivitat de manera exponencial. En implementar un creador de formularis en línia a la vostra organització, podreu renunciar a processos manuals que consumeixen molt de temps i estalviar temps, diners i recursos.\nNo obstant això, hi ha diverses eines per triar i no totes creadors de formularis en línia es creen iguals. En aquesta entrada de bloc, coneixereu les cinc funcions imprescindibles en què us heu de centrar a l’hora d’escollir un creador de formularis en línia per a la vostra pròpia organització.\nFunció 1: formularis i respostes il·limitats\nTant si treballeu per a una empresa petita com per a una gran corporació, voldreu triar un constructor de formularis en línia i una plataforma de recollida de dades que us permeti crear tants formularis i recollir tantes respostes de formulari com necessiteu. Moltes eines ofereixen un límit al nombre de formularis que podeu crear o al nombre de respostes que podeu recollir, cosa que pot causar més inconvenients dels que resol.\nDesprés de començar a aprofitar els formularis en línia per als casos d’ús previstos inicialment, és probable que descobriu maneres encara més útils d’utilitzar-los que no havíeu pensat abans. Per aquest motiu, és una bona idea assegurar-se amb antelació que el vostre creador de formularis pugui satisfer les vostres necessitats en el futur. A la llarga, un constructor de formularis il·limitat és l’opció més escalable, més fiable i més rendible.\nCaracterística 2: una àmplia gamma de capacitats d’integració\nUn dels principals objectius de la creació de formularis i la recollida de respostes en línia és simplificar els processos empresarials. Per fer això un pas més enllà, és crucial seleccionar un creador de formularis en línia que sigui compatible amb les eines i les tecnologies que ja utilitzeu. Els formularis web integrats es poden connectar automàticament als altres sistemes, cosa que us permetrà estalviar encara més temps i esforç.\nSi utilitzeu un CRM com Salesforce, cerqueu una plataforma de formulari web que tingui un integració de Salesforce potent i robusta. Els formularis en línia que estan connectats a Salesforce es poden emplenar prèviament per maximitzar la facilitat d’ús i també es poden actualitzar, buscar i crear objectes estàndard i personalitzats a Salesforce. Aquestes habilitats poden augmentar la productivitat i transformar els processos organitzatius.\nPer exemple, quan el fitxer Associació Juvenil YMCA de Kentucky adoptat Salesforce, els membres del personal van recollir FormAssembly en una transició ràpida. Fer-ho ha permès a l’organització arribar a més de 10,000 estudiants anuals mitjançant la integració de Salesforce. La capacitat de recopilar i utilitzar dades netes i organitzades a Salesforce permet a l’equip donar un millor suport a la seva comunitat.\nDe la mateixa manera, les integracions amb Google, Mailchimp, PayPal i altres eines faran que la recopilació de dades sigui perfecta per al vostre personal i clients.\nCaracterística 3: seguretat i compliment\nTant si recopileu dades de clients, empleats, pacients, voluntaris o clients potencials, seguretat i compliment no són negociables. Trieu un constructor de formularis i una plataforma de recollida de dades que compleixi les lleis de privadesa de dades que s’apliquen a vosaltres i als vostres clients, com ara HIPAA, GDPR, GLBA, CCPA, PCI DSS Nivell 1 i altres. Quan escolliu una plataforma compatible, no només salvaguardareu les dades que recopilareu, sinó que també fomenteu la credibilitat i la confiança amb els vostres clients.\nPer mantenir els formularis i les respostes més segurs, busqueu xifratge en repòs i en trànsit. A més, assegureu-vos que la vostra plataforma tingui opcions per protegir dades altament sensibles segons sigui necessari. Amb aquestes mesures de seguretat establertes, podreu estar segur que totes les dades que recopileu queden a les mans adequades.\nCaracterística 4: Flexibilitat i personalització\nEn triar un creador de formularis, també us voleu assegurar que podreu personalitzar els formularis per satisfer les vostres necessitats específiques. En lloc de decidir-se per formularis difícils de construir, trieu una plataforma que ofereixi diverses plantilles personalitzables per ajudar-vos a començar amb el peu correcte.\nUn bon creador de formularis i una plataforma de recollida de dades serà fàcil d’utilitzar independentment de la vostra capacitat tècnica. Per assegurar-vos que els vostres companys d’equip puguin posar en funcionament els formularis ràpidament sense haver de confiar en el vostre equip de TI, trieu un que ofereixi una interfície fàcil d’utilitzar sense codi També és important comprovar per assegurar-vos que podreu personalitzar el disseny i el disseny dels formularis perquè coincideixin amb la marca de la vostra empresa per obtenir una experiència d'usuari perfecta.\nCaracterística 5: Atenció al client fiable\nPer últim, però no per això menys important, assegureu-vos que escolliu una plataforma de formulari web amb un sistema fiable atenció al client equip per si teniu alguna pregunta, dubte o retenció. En funció del tipus de dades que recopileu, us recomanem que trieu una opció que ofereixi assistència prioritària en cas d’emergència. Per tal que la vostra organització obtingui el màxim rendiment, voldreu estar segur que el seu equip d’atenció al client està preparat i disposat a ajudar-vos a superar qualsevol desafiament.\nAlgunes plataformes ofereixen suport a la implementació i formació per ajudar els clients a iniciar grans projectes, que poden ser extremadament beneficiosos a la llarga. Si teniu un cas d’ús més complex i necessiteu ajuda per posar-vos en marxa, el suport a la implementació és una oferta clau que heu de buscar.\nQuan busqueu el creador de formularis en línia i la plataforma de recollida de dades perfectes per racionalitzar els fluxos de treball de la vostra organització, assegureu-vos de tenir presents aquestes cinc funcions essencials.\nFormAssembly és un creador de formularis i una plataforma de recollida de dades tot en un que ofereix totes aquestes funcions i molt més. Milers d'organitzacions de totes les indústries utilitzen les robustes integracions de FormAssembly, els alts estàndards de seguretat i compliment i el generador de formularis fàcil d'utilitzar per resoldre problemes de recollida de dades i simplificar processos complexos.\nConsulteu FormAssembly en directe en una prova gratuïta, sense necessitat de targeta de crèdit. Ús Martech Zonedescompte del soci amb codi DKNEWMEDFA20.\nProva gratuïta de FormAssembly\netiquetes: ccpaconformitatrecopilació de dadesconstructor de formulariscaracterístiques del creador de formularismuntatgeGDPRGLBAGoogleHIPAAcreador de formularis en línia


Campanya "DONEM SUPORT A L'ART I L'ARTESANIA LOCALS" - JORGC\nCampanya "DONEM SUPORT A L'ART I L'ARTESANIA LOCALS"\ndimecres, 10 de juny de 2020 00:00\nA-FAD, Artesans dels FAD, ha engegat la campanya titulada "DONEM SUPORT A L'ART I L'ARTESANIA LOCALS", amb l'objectiu de sensibilitzar la ciutadania de la importància de reactivar econòmicament l'activitat artística i artesana. El sector creatiu depèn en gran part de la compra o inversió estrangera, però amb la previsió que aquest any el moviment entre països serà limitat, cal apostar per consumir de manera responsable productes de proximitat, ajudant així a que continuïn negocis, marques, oficis i activitats arrelades al territori.\nEl Col·legi es suma a aquesta campanya, que es desenvoluparà a través dels perfils de xarxes socials llançant preguntes o frases a l'audiència. Aquestes pretenen incentivar la reflexió al voltant del propi consum, a més del paper que tant l'art i l'artesania representen a nivell social i cultural. La campanya intercalarà aquestes frases amb imatges d'obres, espais de treball i altres propostes dels socis i sòcies de l'A-FAD.\nEn la mateixa manera, el Col·legi comparteix positivament la campanya «Consumeix Artesania» impulsada pel Consorci de Comerç Artesania i Moda de la Generalitat de Catalunya.\nDes del JORGC sempre hi ha la total voluntat de donar suport a les campanyes d'altres institucions que amb la seva feina impulsen l'artesania catalana, entre la qual la joieria i rellotgeria ociupen un lloc destacat.


Coincidint amb la represa dels Fridays for Future, la comissió Ciutat-Port torna als carrers juntament amb més de cent entitats\nMilers de persones, unes deu mil segons l’organització, han eixit al carrer per a expressar un rebuig rotund a l’ampliació del port de València. La marxa ha eixit de la plaça Saragossa i ha arribat a la plaça de l’Ajuntament. El lema de la pancarta que l’encapçalava era: “Pensem global, actuem local. No a l’ampliació del port.”\nMés de cent seixanta col·lectius i entitats s’han afegit a la crida de la comissió Ciutat-Port i Joventut pel Clima, coincidint amb la represa dels Fridays for Future. Entre més, la Federació d’Associacions Veïnals de València, Ecologistes en Acció, Acció Ecologista Agró, la Federació de Mares i Pares, la plataforma Litoral per al Poble, i els sindicats CGT, Intersindical i Comissions Obreres.\nXavi Castillo ha escalfat l’ambient\nLa marxa ha començat al passeig de l’Albereda, on Xavi Castillo ha animat els participants imitant Franco o Ximo Puig i clamant, també, contra l’ampliació del port de València. Grups de dolçainers i tabaleters han acompanyat els manifestants durant el recorregut.\nSegons la comissió Ciutat-Port, un dels objectius d’aquesta manifestació, que ha qualificat de tot un èxit, és mostrar als governants que hi ha una oposició molt gran a un projecte d’ampliació que és nefast i que no té ni cap ni peus. Ha dit també que amb aquesta manifestació s’ha lluitat per l’interès general, mentre que l’Autoritat Portuària de València lluita per l’interès d’una empresa del transport marítim.\nEntre els assistents, hi havia famílies senceres, veïns dels poblats marítims i ciutadans de tota València. Un paper especial han tingut els joves, que reclamen el seu espai a l’hora de defensar allò que consideren el seu futur de les amenaces climàtiques.\n“Els joves hem de posar-nos a la capçalera per a demostrar que estem en contra de la nova projecció que es vol fer de la ciutat, que atempta contra el medi”, ha dit Sara Navarro, de Joventut pel Clima.\nUna pluja torrencial\nLa manifestació ha acabat a la plaça de l’Ajuntament sota una pluja torrencial que no ha ensorrat els ànims dels assistents. Una representant de Joventut pel Clima ha pujat a un camió-escenari per a llegir un manifest en què s’ha reiterat la necessitat de fer polítiques ambientals més respectuoses amb el planeta. Quant a l’ampliació del port, el text deia que no respon a la realitat ni a les necessitats actuals. En el manifest, s’ha demanat també la recuperació de la ZAL i l’assolament del dic nord ja construït.\nLa festa l’han acabada l’actuació de la Jove Muixeranga de València i Tessa, que ha tancat l’acte sota una pluja inclement.\nDimecres passat, totes dues entitats organitzadores van presentar al congrés espanyol una proposició no de llei per a demanar el desistiment del projecte. Demanen també que es desmunte el dic nord i que es recupere la ZAL com a espai verd per a la ciutat de València. Els partits que hi donen suport són Compromís, Unides Podem, Más País-Verds EQUO, Nueva Canarias, ERC i CUP.


costaisa - Ambaixadors i patrocinadors de WoHIT, el congrés internacional de salut i tecnologies de la informació - Notícies\nAmbaixadors i patrocinadors de WoHIT, el congrés internacional de salut i tecnologies de la informació\nEl WoHIT va obrir ahir les seves portes i el sector salut i les tecnologies de la informació protagonitzen l'agenda internacional aquests dies. Costaisa contribueix com a patrocinador i dinamitzador de les jornades de la mà de Jordi Buisan, Director de Desenvolupament de Negoci, i Rafael Pardo, Sènior eHealth Consultant, que va moderar ahir el WoHIT Speak on es va mostrar una selecció de les més destacades experiències en la matèria.\nL'esdeveniment congrega a les principals empreses i institucions del sector sanitari europeu i mundial amb l'objectiu d'oferir solucions per seguir avançant en la transformació digital de la sanitat. A més de les conferències, tallers i empreses expositores, també s'han organitzat visites del públic assistent a organitzacions sanitàries de referència com l'Hospital Clínic de Barcelona, l'Hospital Sant Joan de Deu o l'Hospital Vall d'Hebron, entre unes altres.\nL'esdeveniment està organitzat per la Healthcare Information and Management Systems Society (HIMSS), una organització internacional sense ànim de lucre amb més de 60.000 membres que fomenta la digitalització dels sistemes d'informació sanitària.


Turisme — Consell Comarcal del Pla d'Urgell\nTurisme https://www.plaurgell.cat/departaments/turisme https://www.plaurgell.cat/departaments/turisme/@@download/image/Bici4.jpg\nPer poder entendre el paisatge i la mentalitat de la gent que viu en aquest "Urgell" que abraça cinc comarques (la Noguera, l'Urgell, el Pla d'Urgell, les Garrigues i el Segrià), no podem deixar de visitar aquest espai.\nDurant la visita farem un viatge en el temps que ens traslladarà 150 anys enrere, i hi veurem com va ser l'abans, el durant i el després de la construcció dels canals i com els nostres avantpassats van viure tot aquest procés de canvi. Iniciarem el nostre recorregut al clot del Dimoni; així era coneguda aquesta terra fa gairebé dos segles degut a la seva extrema aridesa.\nEns endinsarem en la construcció d'aquesta obra amb la infraestructura hidràulica més important del segle XIX i, finalment, ens submergirem en un indret verd ple de vida, fruit de l'afany de la gent de la terra. L'aigua va modificar socialment i econòmicament aquestes terres, però no va ser pas un procés fàcil... Els canvis necessiten temps, paciència i esforç.\nEspai exterior amb jardí.\nOficina de turisme amb productes d'exposició de la comarca\nRutes, tallers i visites són algunes de les activitats més freqüents què es poden realitzar en aquest entorn natural.\nL'Estany d'Ivars i Vila-sana fou recuperat a partir de l'any 2005, després que l'antic estany fou assecat a mitjans de segle passat.\nEs tracta d'una llacuna d'aigua dolça, tot i que el seu origen és endorreic, té una superfície d'aigua de 126 hectàrees i una profunditat mitjana d'uns 2 metres. Es tracta de l'estany interior més gran de Catalunya pel que fa a dimensions i acull una important diversitat biològica.\nAigua, flora, fauna i paisatge configuren un estany sorprenent al bell mig de la plana d'Urgell. La vegetació aigualosa, la de ribera, la de secà i la dels conreus de l'entorn han afavorit la colonització natural de la fauna, amb espècies com la llúdriga, l'arpella, la mallerenga de bigotis o la tortuga d'estany, entre moltes altres.\nL'estany és una de les zones humides més importants de la Catalunya interior. La riquesa biològica que acull és un punt important per a la diversitat i per a la conservació de moltes espècies.


Les persones físiques quedaran exemptes del pagament de taxes judicials\nEl Consell de Ministres ha aprovat aquest divendres un Reial decret-Llei per a la modificació de les taxes judicials pel qual les persones físiques quedaran exemptes del pagament de les mateixes en tots els ordres i instàncies judicials per així facilitar l'accés dels ciutadans a la Justícia.\nLa supressió de taxes s'inclou en el Decret de Mesures urgents per a la reducció de la càrrega financera i d'ordre social. En la roda de premsa posterior al Consell de Ministres, el ministre de Justícia, Rafael Catalá, ha explicat que des de la creació de les taxes en 2002 pel PP, aquestes s'han anat ajustant i, en al·lusió a la reforma d'aquest divendres, ha dit que es tracta d'una "millora".\nAquesta mesura, que ja va ser anunciada pel president del Govern, Mariano Rajoy, durant el Debat sobre l'estat de la Nació, és una proposta del ministre de Justícia, Rafael Catalá, i persegueix l'objectiu que "cap ciutadà deixi d'acudir a la Justícia per motius econòmics" i que la Justícia "estigui a l'abast de tots, garantint la tutela judicial efectiva".\nAixò sí, es mantenen les taxes per a persones jurídiques, és a dir, per a empreses. Preguntat en concret sobre les petites i mitges empreses, el ministre ha recordat que ja estan exemptes de pagar-les fins als 2.000 euros.\nPROPOSTA DE CATALÁ\nEn succeir a Gallardón al capdavant del Ministeri de Justícia el passat mes de setembre, el nou ministre, Rafael Catalá, va anunciar que les taxes tornarien a revisar-se i ja té gairebé ultimada la proposta que va pensa elevar en breu al Consell de Ministres. Això sí, ha de rebre el vistiplau també del Ministeri d'Hisenda ja que podria suposar minvament d'ingressos per a les arques públiques.\nRafael Catalá ha preparat aquesta modificació que beneficia a les persones físiques afectades per aquesta taxa i que s'apropa a les reivindicacions que van plantejar sectors professionals arran de la proposta impulsada per l'exministre de Justícia, Alberto Ruiz-Gallardón.\nLa Llei de Taxes en l'Administració de Justícia es va aprovar al novembre de 2012 i amb prou feines tres mesos després i després d'un informe crític de l'Oficina del Defensor del Poble, es va sotmetre una primera modificació per rebaixar certes quanties i exonerar directament del pagament de les mateixes determinats tràmits com a separacions i divorcis de mutu acord.\nOPOSICIÓ A LA REFORMA\nNo obstant això, diversos sectors professionals, amb el Consell General de l'Advocacia al capdavant, van expressar la seva oposició a la reforma perquè no modificava la quantia fixa de les taxes (fins a 1.200 euros), ni l'aplicació de la quantia variable en relació a la capacitat econòmica real dels ciutadans, que han d'abonar fins a 2.800 euros per un recurs d'apel·lació civil o fins a 3.200 euros per una cassació davant el Tribunal Suprem, a més de mantenir la inclusió de les persones físiques en aquest tribut.\nEn succeir a Gallardón al capdavant del Ministeri de Justícia el passat mes de setembre, el nou ministre, Rafael Catalá, va anunciar que les taxes tornarien a revisar-se.\nLa seva proposta, que aquest divendres ha elevat al Consell de Ministres, és coherent amb la posició que Catalá va mantenir en 2003 quan era secretari d'Estat de Justícia (amb José Michavila com a ministre) en defensar les taxes judicials però no per a les persones físiques, sinó únicament per a les jurídiques (societats i empreses).\nD'altra banda, sobre si desconeix la destinació dels més de 500 milions d'euros recaptats a través del cobrament de les noves taxes judicials imposades per l'extitular de la cartera, Catalá ha negat que estiguin "desapareguts".


Espanya registra la xifra diària de morts amb coronavirus més baixa des del 22 de març: 399 - El triangle\nSimón: "La incidència està baixant fins i tot més del que esperàvem"\nEls positius per coronavirus registrats pugen a 200.210, mentre que les morts són 20.852 i els curats, 80.587, segons l'informe del Ministeri de Sanitat d'aquest dilluns sobre l'evolució de la pandèmia a Espanya. La xifra de noves morts és 399, i se cua per sota de 400 per primer cop des del 22 de març, la qual cosa "ens va donant esperança", ha reconegut el coordinador del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries (CCAES), Fernando Simón, "malgrat la tristor de parlar de traspassats". "Ens hauria agradat reduir molt més el volum de persones mortes", ha manifestat.\nSimón ha destacat que els 2.881 nous casos reportats durant les darreres 24 hores situen la xifra per sota de 3.000, i que és una dada "molt bona" fins i tot considerant la distorsió que pot causar el retard de les notificacions habitual dels caps de setmana. No obstant això, al marge d'aquests, ha indicat que hi ha 1.385 casos "sospitosos" antics que les Comunitats Autònomes els han reportat. El responsable del CCAES també ha destacat que les noves hospitalitzacions i els nous ingressos en unitats de cures intensives (UCI) s'han incrementat un 0,8% i un 0,7%, respectivament.\nUn fet remarcat per Simón és que no s'ha incrementat la detecció de nous casos en la mateixa proporció que l'ús de tests. En concret, ha explicat que de gairebé 200.000 PCR per setmana s'ha passat a 700.000, però no es detecta el coronavirus en la mateixa proporció, ja que a finals del març la proporció de positius era del 26,8% i ara és del 3,1%. "La incidència està baixant encara més del que esperàvem", ha conclòs.\nEls responsables tècnics han manifestat el seu suport al cap de l'Estat Major de la Guàrdia Civil, el general José Santiago, el qual ha dit aquest dilluns que tothom forma un "equip" al marge de les ideologies per lluitar contra el coronavirus, després que es critiqués una resposta seva d'aquest cap de setmana.\nEn concret, havia dit que una de les seves línies de treball era "minimitzar aquest clima contrari a la gestió de crisi per part de govern", referint-se a la lluita contra notícies falses com una suposada fumigació amb mitjans aeris per part de l'exèrcit, que acabava de desmentir el general Miguel Ángel Villarroya.\nDesprés de l'aplaudiment dels altres responsables tècnics a la intervenció de Santiago d'aquest dilluns, Fernando Simón ha intervingut per expressar que "aquest equip treballa amb la màxima honestedat possible" i per rebutjar que s'emprin "errades en els discursos" que poden tenir quan "estem treballant al límit de la resistència" per "fer-nos mal com a equip".\nPrevSánchez y Casado pactan crear una comisión en el Congreso por la reconstrucción post-coronavirus\nEl Suprem ordena al govern d’Espanya que faciliti equips de protecció als sanitaris


Conèixer Catalunya: SANT ESTEVE DEL COLL. LLINARS. EL VALLÈS ORIENTAL. CATALUNYA\nCrisant Palau, publica fotografies de l’església de Sant Esteve del Coll, al terme de Llinars, a la comarca del Vallès Oriental. Sant Esteve de Coll, era un dels edificis religiosos de Llinars que encara ens mancaven .\nEn un document de l'any 1023 apareix "la parròquia de Sant Esteve del mateix Coll", que depenia de la parròquia de Santa Maria de Cardedeu durant els segles XIV-XV-.\nL'edifici és del segle XVI, és possible que la portada sigui del mestre de cases Joan Font de Vic.\nLes dues capelles són del segle XVII.\nEl 1685 es va construir la sagristia, que s'amplià l'any 1885.\nL'any 1986, la Diputació es va encarregar de la restauració i va suprimir la sagristia.\nPatrimoni Gencat ens diu ; Planta de creu llatina amb nau única, absis poligonal i dues capelles laterals rebaixades respecte a la nau central.\nLes voltes són de creueria i es tanquen amb claus llises a les naus i esculpides a les capelles.\nA la façana hi ha una porta quadrada, flanquejada per petites columnes amb capitells i un arquitrau motllurat. L'arquivolta és d'extradós senzill, en forma de cornisa.\nLa torre del campanar està formada per dos cossos, originàriament devia ser d'espadanya.\nSi advertiu – cosa mes que probable – que ens manca alguna, església, ermita, capella i/o oratori del terme de Llinars del Vallès, sou pregats de fer-nos-en arribar imatges i dades a l’email coneixercatalunya@gmail.com\nLlinars, el Vallès Oriental, Catalunya i per descomptat conèixer Catalunya, us ho agrairan.


Alarma a les carreteres catalanes: 92 persones mortes el primer semestre\nEl primer semestre del 2018 s'ha tancat amb 92 morts i 78 accidents mortals en carreteres catalanes, un 42% i un 30% més respectivament respecte el mateix període de l'any anterior, i el Govern ho ha qualificat de situació d'"emergència viària", després apel·lar a la responsabilitat dels conductors i anunciar la implantació de tres nous radars de tram, dos a l'A-2 i un a l'AP-7.\nEn roda de premsa aquest dimecres, el conseller d'Interior, Miquel Buch, el director del Servei Català de Trànsit, Juli Gendrau, i el cap de la Comissaria de mobilitat de Mossos, Vicenç Gasulla, han presentat el balanç de sinistralitat viària del primer semestre de 2018, que també destaca per l'augment de la mortalitat en festius i l'increment del 20% dels accidents multivíctimes.\nEn aquest context, Buch ha detallat que els radars s'ubicaran en els dos sentits de la A-2 entre Jorba i Argensola (Barcelona), i entre Santa Perpètua de Mogoda i Mollet (Barcelona) en el cas de l'AP-7, i ha anunciat que seguiran desplegant controls a les zones de trànsit d'oci i continuaran implementant mesures de separació en carreteres de dos sentits: "Preferim trobar-nos cues que morts", ha afirmat.\nGasulla ha explicat que l'augment dels accidents es deu a l'alta sinistralitat registrada en dies festius o vigílies de festius, que ha passat de 21 a 40 víctimes mortals, ja que és quan els cotxes van més plens.\nEn concret, en els dies festius han augmentat un 140% els morts per accidents causats per un sol vehicle i un 75% els que impliquen més d'un, mentre que Gasulla també ha atribuït l'augment a la major mobilitat registrada respecte al mateix període l'any anterior.\nRespecte a les causes principals, la distracció ocupa el primer lloc, ja que té un 24% d'incidència en l'accidentalitat registrada, tot i que és la que menys augmentat, situant-se per darrere de la velocitat, l'alcohol i les drogues i les distraccions: " aquestes quatre coses porten a la mort a les carreteres de Catalunya ", ha subratllat Buch.\nPer demarcacions, Lleida ha estat l'única que ha registrat un descens de la mortalitat en el primer semestre d'aquest any, amb una reducció del 12% interanual, mentre que Tarragona ha patit el major increment en passar de deu morts el 2017 a 23 a 2018, un 130% més.\nBuch ha anunciat la prolongació del pla de contenció fins a l'octubre per "seus bons resultats", ja que abans de la seva aplicació l'increment de la mortalitat respecte al primer trimestre del 2017 va ser del 72%, mentre que des de la seva aplicació, aquesta s'ha reduït un 17% interanual.\nEl pla s'ha aplicat a 2.167 quilòmetres de carreteres catalanes fraccionats en 103 trams: "Hem incrementat un 38% la nostra presència, fins a 29.000 hores de presència en aquests trams, que representen el 17% de la xarxa i suporten el 42% de la mobilitat ", ha explicat Gasulla, i afegit que també van ser seleccionats per la seva alta sinistralitat.\n"El pla ha funcionat correctament, però ens acostem al estiu i es configura un escenari alarmant. El pla de contenció s'allargarà fins a l'octubre per augmentar la contenció aconseguida fins al moment", ha insistit.


Macondo és un poble imaginari, a Colòmbia creat per lescriptor colombià, Premi Nobel de Literatura, Gabriel García Márquez. La primera referència que va fer del\nⓘ Macondo és un poble imaginari, a Colòmbia creat per lescriptor colombià, Premi Nobel de Literatura, Gabriel García Márquez. La primera referència que va fer del ..\nMacondo és un poble imaginari, a Colòmbia creat per lescriptor colombià, Premi Nobel de Literatura, Gabriel García Márquez. La primera referència que va fer dell va ser a Un día después del sábado i apareix sovint a les novel les de lautor essent el marc principal de quasi la totalitat de la seva obra Cent Anys de Solitud.El 2005, arran duna iniciativa local, es va proposar de reanomenar Aracataca, el poble natal de Gabriel García Márquez, com a Macondo per mor de reactivar leconomia de la localitat, gairebé en fallida. Tanmateix, no va tenir èxit i aleshores la proposta no saprovà.