Ajuntament del Masnou/Llistat definitiu d'admesos al CFPAM per al curs 2020-2021\nData i hora oficials: 28/09/2020 02:13\nLlistat definitiu d'admesos al CFPAM per al curs 2020-2021\nÚltima revisió 16-07-2020 15:24\nAquest dilluns, 13 de juliol, s'ha publicat el llistat definitiu d'admesos al Centre de Formació de Persones Adultes del Masnou (CFPAM) per al curs 2020-2021.\nPer trobar la vostra sol·licitud al llistat, la codificació és la següent: AABBCCC on AA són les dues primeres lletres del cognom de la persona, BB les dues primeres lletres del nom de la persona i CCC els dos últims números i la lletra del DNI/NIE o els tres últims números del passaport de la persona sol·licitant.\nDel 7 al 10 de juliol es van poder presentar al·legacions al llistat amb el barem provisional i, com que hi ha hagut modificacions, ara es publiquen les llistes baremades definitives, a partir de les quals es durà a terme el sorteig.\nEl 15 de juliol, a les 12 h a l'aula 3 de la primera planta de l'Edifici Centre, es durà a terme el sorteig públic per dirimir les situacions d'empat. Per raons de seguretat sanitària amb motiu de la COVID-19, les persones que vulguin estar presents durant el sorteig hauran de portar mascareta i mantenir la distància de seguretat d'1,5 metres. L'aforament de l'aula serà de màxim 10 persones.\nEl 16 de juliol es publicaran, per ensenyaments, les llistes d'admesos i exclosos i la llista d'espera.\nLa matrícula de l'alumnat admès serà del 2 al 9 de setembre, ambdós inclosos.\nL’oferta formativa del CFPAM per al curs 2020-2021 és la següent: Graduat en educació secundària per a persones adultes (GES), curs específic d'accés als cicles formatius de grau mitjà (CAM), formació per a les proves d'accés als cicles formatius de grau superior (PPACFGS), preparació per a les proves d'accés a la universitat per a majors de 45 anys, castellà nivell 1 (acolliment lingüístic), taller d'alfabetització, tallers d'anglès inicial i tallers d'informàtica.\nProcés d'admissió al CFPAM, curs 20-21. Llistat definitiu de sol·licituds amb barem\nCentre de Formació de Persones Adultes del Masnou (CFPAM).


L'Espaitemps Calafell 1917-1986. Mig segle de fotografia. Museu Comarcal de l'Urgell-Tàrrega (Exposicions - Difusió). Departament de Documentació i Investigació. IEFC.\nDocumentació > Difusió > Exposicions > L'Espaitemps Calafell 1917-1986. Mig segle de fotografia\nL'Espaitemps Calafell 1917-1986. Mig segle de fotografia, exposició organitzada pel Museu Comarcal de l'Urgell amb la col·laboració de l'IEFC\nEl divendres 1 de setembre de 2017 s’inagura, al Museu Comarcal de l'Urgell-Tàrrega, l’exposició L'Espaitemps Calafell 1917-1986. Mig segle de fotografia, que commemora el centenari del naixement de Jaume Calafell i Pifarré.\nJaume Calafell Pifarré (Sant Guim de Freixenet, 1917 – Tàrrega, 1986) s'inicia en la fotografia de manera autodidacta mentre treballa de perruquer al seu poble natal durant la dècada de 1930. Aviat canvia de professió i esdevé el fotògraf del poble fins que comença la Guerra Civil i s’incorpora a l’aviació republicana. Quan el conflicte bèl·lic conclou, fa el servei militar a Burgos, on obre un estudi de fotografia al mateix temps que n'obre un altre a Tàrrega en col·laboració amb el que poc temps després serà el seu cunyat, Lluís Pueyo.\nUn cop retorna a Tàrrega el 1943, es casa amb Carmen Pueyo, i el seu estudi (Cal Calafell) esdevé un establiment de referència a la capital de l’Urgell i rodalies, des del qual aborda diversos gèneres fotogràfics, no només destinats a la seva ciutat i la seva comarca, sinó també centrats en diverses àrees del país. D'altra banda, paral·lelament a la seva intensa tasca com a fotògraf, esdevé un inventor incansable capaç de concebre, patentar, construir i comercialitzar múltiples estris fotogràfics.\nFoto: Mariano Blanco\nRamon Barnadas, comissari de l'exposició, recupera amb la investigació que ha donat com a resultat aquesta exposició i publicació, la figura de Jaume Calafell, que és, sens dubte, un dels fotògrafs de referència del segle XX a les comarques de Lleida.\nL'Arxiu Històric Fotogràfic de l'IEFC ha cedit documentació i aparells de la col·lecció Marte que recull també nombroses fotografies estereoscòpiques comercialitzades per Jaume Calafell sota la marca Marte.\nFoto: César Clerc\nTargeta postal de l'exposició: L'Espaitemps Calafell 1917-1986. Mig segle de fotografia.\nAdreça: C/ Major, 11. Tàrrega\nDates: De l'1 de setembre al 20 d'octubre de 2017\nHorari: de dilluns a diumenge de 10 a 14 h, i de dijous a diumenge de 19 a 21 h


El risc de rebrot és de 587, el segon més alt de Catalunya.\nL’Rt (1,21) pràcticament s’ha doblat a la comarca des de mitjans de novembre i superen la mitjana catalana.\nEl Procicat ha confirmat aquest dijous que Catalunya no avançarà de tram dilluns per un "canvi brusc dels indicadors", que al país han fet pujar la taxa de reproducció (Rt) de 0,78 a 0,92 en quatre dies. El Govern ha constatat la delicada situació i afirma que gestionar un rebrot amb 438 pacients a les UCI seria "complicadíssim". També avisa que els propers dies l'Rt continuarà per sobre del 0,9.\nLes dades de Salut de la pandèmia al Pla de l’Estany constaten aquesta tendència. L’Rt se situa a 1,21 i gairebé s’ha doblat des del 10 de novembre. A més, el risc de rebrot és de 587, el segon més alt de Catalunya, igual que la incidència acumulada els últims 14 dies (533,68). En aquesta dada, Banyoles (615,62) té l’indicatiu més alt de Catalunya.\nTot i la tendència a millorar a principis de novembre, les dades comarcals superen la mitjana catalana i no han aconseguit sortir dels barems de perill molt alt. Actualment es detecten una setantena de positius per PCR a la comarca cada setmana, actualment hi ha dotze ingressats i durant el mes de novembre han mort 22 persones per Covid-19 al Pla de l’Estany.\nEl Govern preveu estar-se al tram 1 almenys 15 dies més, fins al dilluns 21 de desembre, però les dades epidemiològiques s'analitzaran diàriament. Així, es mantindrà el confinament perimetral municipal de cap de setmana i, de fet, el Departament d’Interior ha fet una crida a quedar-se a casa pel pont per controlar la mobilitat.\nTAGS: Tram, dades, desescalada


Com saber si el pa és de 100 per cent de blat integral | l-groop.com\nCom saber si el pa és de 100 per cent de blat integral\nPer tal que un producte afirmi que és “100% blat integral”, només ha de contenir cereals integrals i proporcionar als consumidors una porció completa de blat integral per una mida de porció recomanada. Quan compres productes 100% de blat integral, no us deixeu enganyar per afirmacions, colors i aparences enganyoses. En lloc d'això, investigueu minuciosament els envasos del pa abans de comprar un pa: busqueu el segell d'aprovació de Whole Grains Council i llegiu atentament l'etiqueta i la llista d'ingredients.\nDecodificació de l’etiqueta\nBusqueu el segell “100% de Gra integral”. El 2005, el Consell de cereals integrals va començar a llançar productes que contenien un segell “100% de gra integral”. El segell permet als consumidors identificar els productes de gra integral de forma ràpida i fiable. Si un producte conté aquest segell, el consumidor pot estar segur que el producte:\nConté almenys una porció completa de gra integral per la mida de la porció recomanada.\nConté només blat integral.\nEls productes que portin el segell de "gra integral" han de contenir almenys la meitat de la porció de gra integral per la mida de la porció recomanada.  X Font d’investigació\nComprendre el terme "gra integral". "El blat integral és només un tipus de gra integral. Mentre es busca un pa integral, es poden trobar productes amb l'etiqueta de" gra integral ". Aquests pans poden contenir blat integral, un tipus diferent de gra integral o una combinació de diversos cereals integrals. .  Llegiu l’etiqueta per determinar si el producte està elaborat amb blat integral 100%.\nUn gra sencer conté les tres parts del nucli: el segó (capes exteriors), el germen (part que genera un nou creixement vegetal) i l’endosperma (capes interiors).  X Font d’investigació\nAltres tipus de cereals integrals inclouen arròs negre, civada i farina de civada i baies de blat.  X Font d’investigació\nResta escèptic sobre els productes que poden contenir cereals integrals. A mesura que es processen els grans, es retiren parts del gra. Si l’etiqueta no inclou la paraula “sencera” davant d’un gra, tot el nucli complet potser no estar present en el producte. Quan compreu pa integral de blat, aneu atents als productes amb les paraules següents a les seves etiquetes:\nFarina de blat o blat\nSèmola (endosperma purificat de blat dur comú en pastes i cereals)  X Font de recerca\nBlat dur (blat dens que s’utilitza habitualment en pastes i cereals)  X Font d’investigació\nMultigrain (aquest terme indica que el producte conté diversos tipus de cereals integrals '' 'i / o' '' grans refinats.  X Font de la investigació\nEviteu els productes que incloguin les parts del gra com a ingredients. Al llarg del procés de perfeccionament, es separen les tres parts del nucli de blat. Cada part del nucli es repuritza i es ven com a producte propi. Eviteu productes que llistin parts del nucli a les seves etiquetes. Aquests termes inclouen:\nFarina enriquida: quan la farina de blat es perfecciona en farina blanca, el segó i el germen es treuen, quedant només l’endosperma.\nBran: aquesta és la capa exterior del nucli.\nGermen de blat: aquesta és la part del nucli responsable del creixement de noves plantes.  X Font d’investigació\nLectura de la llista d’ingredients\nBusqueu productes que incloguin el blat integral com a primer ingredient. Les empreses alimentàries han d’enumerar els seus ingredients en ordre descendent de pes. L’ingredient més freqüent és sempre el primer element que apareix a la llista. Si cerqueu un producte 100% de blat integral, el primer ingredient enumerat ha de ser "Farina de blat integral", "farina de blat integral 100%" o "farina integral". No hi hauria d’aparèixer cap altre tipus de farina a la llista d’ingredients.\nLa farina de blat, la farina de blat sense batre, el cereal cereal, l’enriquiment i la farina de blat mòlta de pedra són formes alternatives de dir “farina blanca refinada”.  X Font de la investigació\nSigui escèptic sobre els productes que enumeraven el blat integral en segon lloc. Si el blat integral és el segon element de la llista d’ingredients, hi ha una gran probabilitat que els cereals integrals representin la majoria dels ingredients. Tot i això, no sempre és així. Quan el blat integral figura al segon lloc de la llista d’ingredients, el pa pot contenir entre l’1% i el 49% del gra.\nEn cas de dubte, seleccioneu sempre un producte que enumeri primer el blat integral.  X Font d’investigació\nTingueu en compte la longitud de la llista d’ingredients. Els únics ingredients necessaris per coure el deliciós pa són farina, aigua, llevat, sal i un polsim de sucre. Els fabricants de pa afegeixen ingredients addicionals al seu pa per millorar el gust, la textura i la vida útil del producte. Si intenteu comprar pa poc processat, busqueu articles que tinguin una llista curta d’ingredients amb ingredients identificables. \nEvitar les trampes de màrqueting\nNo compreu el pa en funció del seu color. Una concepció errònia comuna respecte al pa és que el color del pa està directament relacionat amb el valor nutritiu del producte. Com més fosc sigui el pa, més saludable és el pa. No sempre és així. Llegiu sempre la llista d’ingredients per determinar si un producte és veritablement nutritiu i està format per blat integral o si conté simplement colorants artificials.\nMolts pans foscos, com el bonec o el sègol, sovint s’elaboren amb farines enriquides i reben les tonalitats fosques de la melassa o el caramel.\nEl pa blanc no sempre és poc saludable. Molts fabricants produeixen ara pans blancs elaborats amb farines de blat integral.  X Font d’investigació\nNo compreu pa basat en paraules descriptives. Les empreses de pa utilitzen certes frases per fer creure als consumidors que el seu producte és més nutritiu del que realment és. Aquestes frases solen incloure les paraules següents: "país", "casa" i "collita". Com que aquestes frases no estan regulades per la FDA, les empreses de pa poden representar enganyadament el procés de producció.\nNo deixeu que aquestes paraules impedeixin escanejar la llista d’ingredients.  X Font d’investigació\nNo suposeu que el pa multigran es fa amb cereals integrals. Multigrain sona increïblement nutritiu, però la vaguetat del terme el fa més aviat enganyós. Un producte multigrana no conté necessàriament una varietat de cereals integrals. Sovint, els productes multigran només contenen cereals refinats.\nLlegiu la llista d’ingredients per determinar si un producte multigran conté cereals integrals o refinats.  X Font d’investigació\nEl mètode 2, pas 3, té una marca de verificació verda al costat d'una etiqueta que clarament no és 100% blat integral. El tercer ingredient és la farina de blat sense batre, que no és la farina de blat integral. És així?\nMolts productes utilitzaran blat integral i farina de blat sense fer. Es pot etiquetar blat integral si no és 100% blat integral. L’article suggeria que la farina de blat sencera al primer lloc de la llista d’ingredients la convertiria en l’ingredient més utilitzat. Si la farina de blat no blanquejada era primera i la farina de blat sencera en tercer lloc, hauríeu de ser escèptics.\nNo podreu determinar si el vostre pa de blat és 100% simplement per aparença, textura o gust. Es van elaborar uns pans de blat integral 100% amb l’únic propòsit d’aportar un 100% de nutrició de blat integral mantenint el gust suau i la textura suau de les opcions enriquides de blat.\nCom congelar la cansaladaCom congelar els porrosCom congelar espinacsCom identificar cubs de grau alimentariCom mantenir el bròquil frescCom mantenir els espinacs a la frescaCom guardar plàtansCom guardar el formatgeCom emmagatzemar CilantroCom guardar les cebesCom guardar patatesCom saber si una pinya està madura


La revista Ara Lleida ret homenatge als 150 anys dels Canals d'Urgell\nterritoris.cat 09:15 09/08/12\nLa revista Ara Lleida, que es publica des del Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida, ha fet una important aposta per les noves tecnologies, canviant el format de la publicació que incorpora una versió digital que es pot consultar des dels dispositius mòbils i tablets.\nurgell desconocido lleida dels cultura als\nLa pàgina de l'agenda a la revista Ara Lleida que edita el Patronat de Turisme.\nLa revista Ara Lleida obre una nova etapa tecnològica i en el darrer número de la publicació dedica un ampli reportatge a la commemoració del 150 anys dels Canals d'Urgell, un treball de la periodista mollerussenca Elena Culleré que ha titulat Canals d'Urgell, 150 anys, Història d'una èpica. Cullerè fa un recorregut per la cronologia del projecte a través de l'Espai Cultural dels Canals d'Urgell, l'espai museístic que es troba a la seu de la Comunitat General de Regants, a Mollerussa.\nLa revista Ara Lleida ha canviat el seu format amb la voluntat d'adaptar-se als nous temps incorporant els codis QR, a través dels quals es pot accedir a les pàgines web mitjançant dispositius mòbils i tablets. Amb aquesta iniciativa s'espera poder arribar a 22.000 lectors on-line, i per altra banda s'amplia la distribució amb suport de paper a 6.000 exemplars.\nEl número 42 de la revista Ara Lleida recull un seguit d'artícles relacionats amb les comarques de Ponent, així com una completa agenda d'activitats i recomanacions per la temporada estiuenca.\nGARRIGUES | 14/11/2019\nEn Bernat i la Sansa de Golmés estrenen colla en la primera Trobada Gegantera\nL'Acadèmia Internacional de Música de Solsona actua a Mollerussa


Resultat lliga Desembre 2014\n13 Des 14 La Noa guanya en debutants i es destaca en primer lloc, la Guess -segona- també ha fet una pista molt bona. En iniciats la Hera es manté primera però l'Athos, que ha fet una pista excepcional, se li posa només a un punt, la Cuca puja a tercer lloc i la Pam, que acaba de pujar de nivell, es situa quarta. En precompetició la Mel es manté primera però la Nala, que ha guanyat la prova d'avui, li retalla un punt. En competició en Zut guanya i li treu un punt a la Cora que queda segona a la general. En alta competició un Drac infalible es consolida al primer lloc.\nResultat lliga Novembre 2014\n16 nov 14 Primera pista i primera victòria d'en Genio en iniciació. En debutants els ganàpies, que fins fa poc eren cadells, ho han fet genial: la Pam, la Deva i la Noa han fet grans pistes. En iniciats pistes excel·lents de la Daila i la Hera . En precompetició una Maggie recent tornada d'unes llargues vacances va fer una pistassa impecable. En competició en Zut i la Cora han imposat la seva fiabilitat, el mateix que han fet en el grau superior en Drac i en Qumba,\nResultat lliga Setembre 2014\n22 set 14 Aquesta primera lliga de la temporada ens ha agafat una mica rovellats i només la Ivet i la Nala han fet una pista perfecta que els posa al capdavant de la lliga en precompetició. En competició només en Cesar, que és qui havia dissenyat la pista, l'ha completat amb la Golfa. Entre els més nous hem vist molt bones actuacions de la Pluja, la Hera, en Luc i en Tabar\nResultat lliga final 2014\n12 jun 14 Darrera prova de la lliga 2014, com puntua doble hi ha hagut algun canvi, ni que els que anaven destacats s'han mantingut. Veieu-ne els resultats finals.\nResultat lliga juny 2014\n1 jun 14 En Paff s'estrena amb força a la lliga. En debutants la Turca li retalla un puntet a en Max. En iniciats en Link i en Golan mantenen posicions però hi ha un triple empat en el tercer lloc: la Bona, la Mel i en Trasto venen molt forts. En les categories superiors, una pista força complexa que només ha pogut superar l'Ela ha provocat que no hi hagués pràcticament cap canvi.\nResultat lliga Abril 2014\n4 abr 14 En Pau i la Mel guanyen amb rotundidat en B i segueixen primers mentre la Maite i la Lola després de passar del B al C guanyen la prova. En pre competició en Toni i en Panx segueixen intractables i en competició la Cora puja llocs i la Golfa es manté primera.\nResultat lliga febrer 2014\n1 feb 14 Molta lluïta en B on la Kira guanya i es posa primera. En C, en Link i la Quefa es posen primers i la Bimba és segona. En D en Panx, imparable, consolida el lideratge i en Joan i la Bimba es posen tercers. Els nivells de competició tenien una pista molt complicada que només els més nous, que pugen amb empenta, han finalitzat completament. Enhorabona per les noves fornades!\nResultat lliga desembre 2013\n21 des 13 Una prova més de la lliga social amb una alta participació i bons recorreguts ni que la pista del màxim nivell ha fet més "mal" del que semblava inicialment. Bones pistes de la Tass i la Quefa que puja llocs en debutants, en Sam que es consolida en iniciats i l'Stuart en pre-competició.\nResultat lliga novembre 2013\n23 nov 13 En debutants en Jaume i en Dolç han fet una pista molt bona i pujen al segon lloc darrera en Max que es manté primer. En iniciats la Sabine es posa primera amb en Sam i la Berta i l'Stevie es situen en tercer lloc. En pre-competició en Panx s'acosta a en Tashi que segueix primer i la Bimba, segona en la prova, es posa tercera. En competició, amb unes pistes molt exigents, en Zut es manté primer, la Dana passa a ser segona i la Golfa avança a la Chula i es posa primera.\nResultat lliga octubre 2013\n3 nov 13 Segona jornada de la lliga on la Nayru, en Max, en Dolç, en Lucky y la Quefa han fet molt bones pistes en B, en Misto arriba i guanya en C però en Link i en Sa m consoliden, en Tashi destaca en D, en Zut es posa primer seguit de la Kenya en E i la Chula i la Golfa es destaquen en G. Dissabte 23 una nova jornada!


Formació per a gestories “Aquí assessorem l’Economia Social” – Sessió 1 – Introducció al model cooperatiu – Ateneu Cooperatiu Vallès Oriental\nFormació per a gestories “Aquí assessorem l’Economia Social” – Sessió 1 – Introducció al model cooperatiu\nUn distintiu per a gestories i assessories compromeses\nDes de la Xarxa d’Ateneus Cooperatius impulsem el segell Aquí assessorem l’ESS adreçat a gestories, assessories, consultories i d’altres prescriptors privats de la nostra comarca. El segell busca reconèixer els/les prescriptors/es que, a través de l’Ateneu Cooperatiu, realitzen formació contínua i experta sobre Economia Social i Solidària i la fórmula cooperativa, i es comprometen a difondre aquest model.\nEl segell, validat per les organitzacions del teixit cooperatiu, compta amb el suport de la Direcció General d’Economia Social, les Cooperatives i el Tercer Sector (Departament d’Empresa i Treball de la Generalitat de Catalunya). Per obtenir-lo cal participar prèviament en un itinerari formatiu que consta de 5 sessions (un total de 17 hores).\nPer consultar tota la informació relacionada amb l’obtenció del segell, feu clic aquí.\nSESSIÓ 1 – Introducció al model cooperatiu\nDimecres 8 de setembre, de 10 a 12 h\nCap a un nou model de desenvolupament social\nFórmules jurídiques de l’ESS\nQuè és una cooperativa? Conceptes clau\nSESSIÓ 2 – Règim laboral i societari\nDivendres 10 de setembre, de 10 a 13 h\nRègim laboral de socis, tipus de socis (en funció del tipus de cooperativa), drets i obligacions, altes i baixes\nRègim laboral de persones treballadores, límits de contractació\nRègim de cotització seguretat social\nSESSIÓ 3 – Règim econòmic i comptable\nDimecres 15 de setembre, de 10 a 13 h\nObligacions econòmiques i comptables: comptes anuals, memòria i llibres\nPGC de cooperatives\nFons propis vs passiu (consideració de les aportacions)\nFons de reserva i FEPC: usos i destins\nExercici pràctic: assentaments, imputació de pèrdues\nSESSIÓ 4 – Règim fiscal\nDivendres 17 de setembre, de 10 a 13 h\nCooperatives protegides i especialment protegides\nPèrdua de la protecció fiscal\nRegles de valoració de les operacions cooperativitzades\nResultat cooperatiu i extra-cooperatiu\nAplicació del resultat econòmic\nExercici pràctic: tancament, repartiment de resultats i liquidació\nSESSIÓ 5 – Finançament i recursos econòmics\nDimecres 22 de setembre, de 10 a 13 h\nFinançament propi i aliè\nSubvencions específiques de cooperatives (Incorporació socis, Projectes Singulars)\nMés enllà d’una formació\nLa nostra proposta té com a objectiu l’impuls d’aquest segell públic que reconeix l’assistència a les formacions i el coneixement i expertesa al voltant de la fórmula jurídica de la cooperativa. També l’activació d’un protocol de delegació dels projectes assessorats per les gestories cap a les xarxes i eines del moviment cooperatiu, amb el suport de l’Ateneu.\nEns proposem, també, donar continuïtat a les accions formatives i fidelitzar prescriptores privades amb segell, facilitant així l’augment de projectes de l’economia social i solidària i enfortir-ne el seu desenvolupament. Ens cal gent experta a la comarca!\nLa línia de treball, doncs, té tres eixos: la formació contínua per a prescriptores; el segell com a eina de reconeixement i visibilització de les gestories amb “complicitat cooperativa” (per exemple, publicitant els vostres serveis a la web i xarxes); i l’activació d’un protocol de comunicació, derivació, informació i acompanyament als projectes, que faciliti conèixer les eines i els agents al territori. Us hi sumeu?\nLa proposta es dirigeix a equips tècnics de gestories, assessories , consultories i, si s’escau, personal tècnic municipal vinculat a àrees de promoció econòmica, ocupació, assessorament empresarial, dinamització comercial, etc. Per a rebre el Segell “Aquí assessorem l’ESS” es requereix l’assistència del 100% de les sessions de l’itinerari.\nL’activitat és gratuïta (100% subvencionada). La major part de les sessions aniran a càrrec de Facto Assessors, SCCL, cooperativa especialitzada en serveis de gestoria/assessoria, consultoria i formació a empreses cooperatives i organitzacions de l’economia social i cooperativa.\nS’impartiran a través de la plataforma Zoom (Nota: no cal obrir un compte en aquesta plataforma; prèviament es farà arribar un enllaç per correu electrònic a les persones participants).\nMaterial necessari: ordinador amb connexió a Internet i auriculars. Càmera no imprescindible.\nOrganitza: Xarxa d’Ateneus Cooperatius\nEtiquetes:assessorament, assessoria, assessoria comptable, assessoria laboral, ateneu cooperatiu, consultoria, cooperativa, cooperatives, cooperativisme, economia cooperativa, economia social, economia solidària, ESS, formació, gestoria, gestories, intercooperació, segell oficial, sòcies, vallès oriental\nFormació online: “Estratègies comunicatives per a projectes d’ESS”\nFormació per a gestories “Aquí assessorem l’Economia Social” – Sessió 2 – Règim laboral i societari


Una mirada a l’oceàbiologíaCatalán22 jun. 2016901Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nEl càncer hepàtic infantilmedicina, infermeria, o...Catalán22 jun. 2016872Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nOur “sixth” sensemedicina, infermeria, o...Inglés22 jun. 20161087Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nUn microscopio virtualmedicina, infermeria, o...Español21 jun. 2016894Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nSupercomputación, ninjas y enfermedadesbiologíaCatalán21 jun. 2016757Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nEstudi de l’arena d’Internet i la seva influència en l’entrada del turisme a l’agenda políticaciencias sociales y pol...Catalán21 jun. 2016750Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nPinces òptiquesbiologíaCatalán21 jun. 2016814Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nSíndrome de la huida de la sombrabiologíaEspañol21 jun. 2016891Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nBrain mappingmedicina, infermeria, o...Inglés21 jun. 2016854Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...\nap2-hs, un gen important en el paràsit de la malària?biologíaCatalán21 jun. 2016880Aquest vídeo forma part de les propostes presentades al II Concurs Comas i Solà de curtmetratges organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona i donar visibilitat als estudiants de ...


octubre | 2016 | Espantaocells de la Sagrera\nPublicat el 28 d'octubre de 2016 per ELVIRA MAS POBLADOR\nPer tal de celebrar la Castanyada, hem fet una petita excursió pels voltants de l’escola. Hem jugat i compartit menges típiques de la diada: fruita, fruits secs, castanyes, panellets… Bona castanyada a tothom!!! Cliqueu l’enllaç per veure les fotos: https://goo.gl/photos/RhBSww8zgVhgDz9R6 … Continua llegint →\nPublicat el 19 d'octubre de 2016 per ELVIRA MAS POBLADOR\nCom a primer treball d’expressió escrita ens hem fet una selfie. Com podeu veure, ens hem dibuixat en una pantalla de mòbil i hem fet una breu presentació en l’altra. Aquí en teniu una mostra ben creativa i divertida: https://goo.gl/photos/vD3crVG5XYqtJTRYA\nPublicat el 18 d'octubre de 2016 per ELVIRA MAS POBLADOR\nAquí teniu unes imatges dels treballs de Plàstica que hem fet amb fulles. Ens ha agradat molt aquesta activitat ; ens han sortit unes composicions força creatives i originals. Desitgem que us agradin! https://goo.gl/photos/55yfW3PFqygFxkYY8\nPublicat el 14 d'octubre de 2016 per ELVIRA MAS POBLADOR\nEl primer tema de Coneixement del Medi de tercer és El cos humà. Hem fet un treball en grup sobre els sentits. Alguns ho han fet a casa amb ajuda de les famílies i d’altres ho han fet a l’aula, amb … Continua llegint →


Riad Ouzina TGM Merzouga Marroc - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\npista ouzina, Ouzina, Merzouga, Marroc, 52450 - Veure al mapa\nMés informació sobre Riad Ouzina TGM\nSituat en el cor de Abergele, Riad Ouzina TGM és un lloc ideal des d'on descobrir Merzouga. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Merzouga. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, centre de negocis, restaurant, visites turístiques.\nL'ambient de Riad Ouzina TGM es reflexa en cada habitació. servei de despertador, llits extrallargs (> 2 metres), articles de tocador, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Riad Ouzina TGM és una selecció idònia per a la vostra estada a Merzouga.


El pas del temps en els contes\nDues cobertes d'obres esmentades\nLa literatura infantil, amatent a les necessitats dels petits lectors, ha buscat estratègies per a ajudar els infants en la difícil tasca de comprendre el pas del temps.\nTot i que és un concepte abstracte, i estaran encara uns anys a dominar-lo, els llibres resulten un recurs adient perquè els pares aneu consolidant a poc a poc unes nocions bàsiques com les parts del dia i la nit, el pas de les estacions, el transcurs de l'any...\nEls àlbums il·lustrats són un recurs ideal per parlar del pas del temps. L'il·lustrador pot mostrar-nos, per exemple, tots els detalls d'un paisatge hivernal, però, alhora, gràcies a la resta de pàgines, també ens pot explicar com aquest paisatge es va transformant amb el canvi de les estacions. Vegeu per exemple Las estaciones, de John Burningham (Kókinos, 1997).\nDe fet, un dels grans mèrits de la il·lustració és la seva capacitat d'aturar el temps. Amb una imatge fixa, els nostres infants poden observar coses que en la vida diària passen massa ràpides, com el vol d'un ocell. O massa lentes, com el naixement d'un nadó. Els il·lustradors són fotògrafs de la realitat canviant, que atrapen instants —plens de detalls i de pistes— perquè els ulls dels infants vagin ordenant-se l'entorn immediat.\nEl primer concepte temporal que trobem representat en els llibres per a infants són les rutines del dia a dia. Àlbums com Bon dia o Bona nit, de Jan Ormerod (Serres, 2005), mostren, l'una darrere l'altra, totes les accions que fa l'infant des que es lleva fins que se'n va a dormir.\nEl cicle de la natura, a banda de les estacions, també permet parlar als infants del pas del temps i de la paciència que ens cal tenir de vegades per recollir els fruits plantats. Mireu, si no, el llibre de Christian Voltz ¿Todavía nada? (Kalandraka, 2003).\nUn altre recurs molt útil per als autors és el lligam evident que s'estableix entre les estacions i les festes populars. L'hivern i el Nadal, la Castanyada i la tardor, la primavera i sant Jordi són conceptes que, il·lustrats en un llibre, ajuden l'infant a interioritzar les diferents èpoques de l'any. Com passa, per exemple, al llibre de Xavier Blanch i Francesc Rovira La Màgia del Rei Blanc (La Galera, 2002).\nEl temps, més enllà dels anys, no és gens fàcil de mostrar als infants, però, en tot cas, quan algun autor s'hi aventura, agafa de referent alguna cosa que els sigui molt propera, com, per exemple, el canvi del bressol al llit. Aquesta és justament la història que Rita M. Bergstein i la il·lustradora Susan Kathleen Hartung presenten a El teu llit gran (Joventut, 2010).\nText de: Glòria Gorchs\nSource: Revista Piu-Piu núm.4


Apartment Chesa Sur Puoz E8 Samedan Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSamedan, Samedan, Suïssa - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Chesa Sur Puoz E8\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Samedan, Sur Puoz és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Aeroport de Samedan.\nA Sur Puoz, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes, ascensor.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb TV satèl•lit/cable, cuina americana, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, renta vaixelles, rentadora a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sur Puoz és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Samedan.\nCal que informeu el Apartment Chesa Sur Puoz E8 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 300 CHF per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Els comerciants de la Plaça del Mig d'Olot denuncien que les patinades desincentiven les compres i reclamen una solució definitiva - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a Els comerciants de la Plaça del Mig d’Olot denuncien que les patinades desincentiven les compres i reclamen una solució definitiva\nMés enllà de la solució momentània de la catifa de cautxú, que consideren imperfecta, ja que s’aixeca i provoca entrebancs, els comerciants de la plaça del Mig mostren preocupació pel ressò que per segon any consecutiu tornen a provocar les caigudes per relliscades quan el terra és gelat. Critiquen que això està desincentivant la ciutadania a l’hora de passar per la plaça.\nLoreto Pages: Dir-li a la gent que ara que és moll no patina, és quan es glaça que patina. La gent sembla que tingui por de passar per la Plaça del Mig. S’ha notat molt, des que es diu això de la Plaça del Mig que la gent no hi passa.\nMaria Àngels Blàzquez: La sort que tenim nosaltres és que, com que tenim accés pel carrer Antoni Llopis, per Manxa, ens trobem que puja la gent per baix però no vol sortir per l’entrada principal de Calvet.\nSara Vila, comerciant de la Plaça del Mig d’Olot: Jo tinc la meva clientela fixa, llavors a mi em venen i ja està. Pel que fa a clients nous sí que ho estic notant, més a l’època en què estem.\nEl consistori els ha sol·licitat una reunió per parlar-ne la setmana vinent. A dia d’avui, els comerciants creuen que la solució passa per remodelar novament el paviment o instal·lar un terra radiant.


POSTGRAU EN ARTTERÀPIA - Máster Artterapia\n12ª edició del Diploma de Postgrau en Artteràpia per la UdG a Barcelona\n1ª edició del Diploma de Postgrau en Artteràpia per la UdG a Madrid\n2ª edició del Diploma de Postgrau en Artteràpia per la UdG a Bilbao\nA qui es dirigeix Postgrau en Artteràpia:\n– A qui desitgi realitzar una formació profesionalizadora en Artteràpia.\n– A diplomats i llicenciats dels camps de la salut, educatiu, soci comunitari i artístic que desitgin disposar d’un coneixement de l’Arteràpia que els permeti enriquir la seva pràctica professional.\nRequisits d’admissió referits a la titulació:\n– Estar en possessió d’un grau, diplomatura o llicenciatura.\nEn alguns casos excepcionals, malgrat que no es tingui titulació universitària, es valorarà el fet tenir la maduresa personal necessària, determinats coneixements d’allò que és el Artteràpia, una formació professional contrastable i afí a l’Artteràpia i unes motivacions suficients per a cursar-lo. En aquest cas, en acabar el Màster es lliurarà un certificat amb el currículum desenvolupat, el nombre d’hores i els crèdits corresponents.\n– Posseir una maduresa contrastada per poder sostenir les exigències curriculars.\n– Comprometre’s a realitzar un treball terapèutic personal durant el desenvolupament del Màster*\n(*) El procés terapèutic no forma part dels continguts curriculars del *Master ni del seu primer any, el Diploma de Postgrau. No té una altra relació amb ell que la de ser una condició lliurement acceptada per poder cursar-ho. Ha de realitzar-se a part de la formació i fer-se amb una orientació psicoanalítica, en coherència amb un dels eixos *estructurantes del Màster. Els professionals que la duguin a terme desenvoluparan la seva tasca sense relació amb l’adreça ni coordinació del Màster. Per al Diploma de Postgrau es demana el compromís de realitzar un mínim de vint sessions i per al segon any del Màster, trenta).\nRaons per realitzar el Postgrau en Artteràpia:\nLa combinació entre innovació i tradició curricular en la formació en Artteràpia. El currículum d’aquesta formació ha anat desenvolupant-se des de les primeres formacions que es van realitzar a l’Estat Espanyol en el 1999.\nLa professionalització en Artteràpia que ofereix el Màster. La formació d’aquest Màster està reconeguda com professionalitzadora per la FEAPA (Federación Española de Asociaciones Profesionals de Arteterapia)\nLa renovació i l’enriquiment de la pràctica professional de professionals que treballen en col·lectius dels àmbits de la salut, l’educació i la intervenció social i comunitària.\nDESCARREGAR PROGRAMA 2017-2018\nModalitat Presencials (3 edicions)\n– edició a Barcelona\nedició a Barcelona\nedició a Bilbao\nedició a Madrid\nPlaces (per a cada edició) Mínim 20, màxim 30\nIdiomes Castellà (llengua principal)\nPer al Diploma de Postgrau: La formació continuada per a diferents col·lectius professionals del camp de la salut, l’educació, el treball social i comunitari, l’artístic, etc, que volen enriquir el seu treball amb els coneixements que els aporta el Arteterapia.\nPERFIL DE COMPETÈNCIES QUE S’OBTENEN EN EL CURS DE LES FORMACIONS EN ARTTERÀPIA:\nCompetències que s’obtenen al Diploma de Postgrau en Artteràpia\n· Comprendre la necessitat d’establir i mantenir la relació artterapèutica com un procés creador dins d’un marc sostenidor i assegurador.\n· Saber articular l’escolta i el desenvolupament del vincle entre artterapeuta i pacient.\n· Desenvolupar capacitats per treballar a partir de diversos materials, produccions i llenguatges artístics.\n· Comprendre i sostenir el compromís que un contrau quan accepta estar en posició d’artterapeuta.\n· Vivenciar la transferència i entendre la necessitat de supervisar la pràctica professional.\n· Conèixer que és l’Artteràpia com a pràctica dins del marc artterapèutic diferenciant-ho d’altres plantejaments, tant artístics com psicoterapèutics.\n· Ser capaç de desenvolupar un treball en un marc poètic/simbòlic/creatiu\n· Vivenciar l’interès per l’art i els llenguatges artístics\n· Posar en valor la realitat inclusiva de l’art.\n· Desenvolupar produccions en diverses formes de llenguatges artístics.\n· Tenir una concepció antropològica àmplia i oberta del que aglutina el concepte “art”\nDisposar-se a coneixements exploratoris sobre les nostres pròpies herències culturals i els nostres sentiments.\nSer capaços de reflexionar a fi de conèixer com la competència anterior influencia en la forma en què ens veiem a nosaltres mateixos i als altres.\nDisposar-se a conèixer de forma sensible les cultures i els costums de les persones i dels seus països d’origen.\nTenir consciència de com el treball artterapèutic pot estar afectat per la cultura, edat, procedència, gènere, creences religioses, etc.\nTenir interès per conèixer, reconèixer, contextualitzar, valorar i promoure la diversitat antropològica, cultural, generacional, funcional, tècnica i estilística de les manifestacions i processos artterapèutics.\nValorar com la competència cultural permet una visió humanitzada d’observació i recerca en l’àmbit del Artteràpia.\n· Capacitat per exercir la professió de manera crítica, autocrítica i reflexiva.\n· Saber reconèixer i ser sensible a les característiques de cadascuna de les persones a fi d’ajustar la intervenció, fent-los saber que són escoltats, respectats, valorats, i capaços d’actualitzar les seves capacitats creadores.\n· Saber reconèixer les desigualtats i discriminacions per raons de gènere, classe social, edat, cultura, capacitats físiques, etc. i evitar actuacions atravessades o mediatizades per aquests paràmetres.\n· Tenir coneixement dels aspectes més rellevants i fonamentals d’altres disciplines com les arts, la psicoanàlisi, la psiquiatria, la psicologia del cicle vital, etc… que dialoguen amb el Arteterapia.\n· Entendre l’Artteràpia com un procés a desenvolupar amb la persona i no per a la persona.\n· Capacitat per respectar la dignitat de les persones participants i protegir el seu benestar respectant els drets, dignitat, autonomia, dificultats i capacitats de cada pacient.\n· Compromís ètic sobre la confidencialitat de la informació obtinguda en les sessions de treball i/o en les recerques, tant del parlat com de les seves produccions.\n· Conèixer les pròpies capacitats i limitacions.\n· Aprendre a treballar tant individualment com en equip. Conèixer d’això tant les oportunitats com les dificultats.\n· Valorar les manifestacions perceptives, estètiques, creatives, interpretatives, comunicatives, expressives i representacionales que poden estar presents en les persones.\n· Mantenir una comunicació tant no verbal com a verbal, ja sigui mitjançant imatges o altres formes de representació, que permetin la comunicació adequada per al desenvolupament de la tasca.\n· Capacitat per informar de forma adient sobre les accions i procediments seguits a les pràctiques artterapèutiques.\n· Conèixer i valorar els processos que faciliten i desenvolupen la creació en el treball artterapèutic.\n· Saber esperar, escoltar, accionar, perdre’s, trobar solucions i improvisar, adaptar-se a situacions noves, problemes nous, etc.\n· Habilitat per promoure processos de creació a nivell individual i col·lectiu.\nCompetències que s’obtenen al Postgrau Integratiu i el treball final\nHauran de seguir desenvolupant les competències del Diploma de Postgrau en el seu vessant profesionalizador, específicament en:\nAtendre a la necessitat de formar-se de manera continuada.\nA més hauran de desenvolupar la:\n· Conèixer les metodologies científiques i la forma en què les recerques relacionades amb l’Artteràpia es planifiquen, es desenvolupen i es valoren.\n· Conèixer les metodologies de recerca científica categoritzades en els dos grans enfocaments; qualitatiu i quantitatiu, posant l’accent principalment en les qualitatives i desenvolupar un pensament autònom i reflexiu.\n· Tenir capacitat per confirmar o refutar hipòtesi, validar intervencions o aclarir fets relatius a la pràctica de l’Artteràpia, observant i valorant de forma sistemàtica i rigorosa les intervencions.\n· Tenir capacitat interpretativa, crítica, reflexiva, propositiva i argumentativa per al seu desenvolupament humà i professional.\n· Conèixer i saber integrar en la recerca els principis ètics, les lleis i les normatives professionals que regeixen qualsevol recerca.\n· Haver desenvolupat l’habilitat per utilitzar correctament el marc artterapèutic en la recerca, així com aplicar les propostes metodològiques més concordes i que permetin avançar en el coneixement i els estudis a realitzar.\n· Saber informar adequadament a tots els subjectes relacionats amb la recerca d’allò que els concerneixi.\n· Haver afermat un compromís ètic per seguir desenvolupant la seva formació disciplinar i professional.\n· Realitzar un treball de recerca on conflueixin les competències abans esmentades.


Demanen que les persones grans de Bellvitge es vacunin al barri - Línia l'H\nRedacció|2021-03-03T19:56:55+01:002 març 2021|L'Hospitalet|Línia l'H\nSalut vacuna els majors de 80 anys dels barris del sud de l’Hospitalet a l’hotel SB Plaza Europa. Foto: ACN\nL’Associació de Veïns Independent de Bellvitge (AVVIB) demana al govern de Núria Marín i al Departament de Salut que la vacunació dels majors de 80 anys del barri de Bellvitge es faci en un edifici públic de la zona. L’entitat explica que al barri hi viuen 2.046 persones més grans de 80 anys, que el converteix en un dels barris més envellits de l’Hospitalet. A més, remarquen que moltes d’aquestes persones tenen problemes de mobilitat de diferents graus. Per això consideren que la vacunació s’hauria de fer en un edifici públic del barri, al CAP o en un altre equipament, com ja es fa en altres zones de la ciutat.\nEls veïns i veïnes de la zona sud de la ciutat han d’anar a vacunar-se a l’hotel SB Plaza Europa. Salut ha fet servir aquest establiment des de l’inici de la pandèmia per diferents usos, per exemple perquè els professionals poguessin descansar i no haver d’anar a casa seva, reduint el risc de contagiar els seus familiars. Ara és un punt de vacunació per a persones de risc i personal imprescindible com professors, policies o bombers.\nL’hotel està ubicat al carrer Ciències, darrere del Granvia II, a tocar del límit amb Barcelona. Per això, l’AVVIB considera que la vacunació de gent gran s’hauria de fer més a prop del barri i en un espai públic, per no destinar diners públics a salvar un negoci privat. Però des de Salut recorden que els equips de vacunació es desplacen a domicili per la gent que no es pot desplaçar.


La producció de poma creixerà un 11% i la de pera un 4% a Catalunya\nPublicat 19/07/2019 15:06CET\nLa collita de poma creixer un 11% i la de pera un 4% aquest any a Catalunya respecte al 2018, un any que va ser de poca producció, la més baixa de les cinc campanyes anteriors.\nEl director dels Serveis Territorials de la Conselleria d'Agricultura a Lleida, Ferran de Noguera; el director general d'Afrucat, Manel Simón, i el president del Comit de fruita de llavor de l'associació empresarial, Joan Serentill, han presentat aquest divendres les previsions de collita catalana de fruita de llavor en roda de premsa a Lleida.\nEls agricultors catalans recollectaran 299.690 tones de poma, i Lleida, que aglutina un 70% de la producció, obtindr 209.860 tones, un 11% més, mentre que Girona assolir 87.180 tones amb un increment del 12%.\nSegons les dades d'Afrucat, la superfície productiva continua baixant, i aquest any ha caigut un 4,8% a Lleida, un 3,5% a Girona, un 6% a Barcelona i un 7% a Tarragona.\nCOLLITA DE PERA\nPel que fa a la pera, la collita catalana arribar a 134.250 tones, un 4% més de les que els productors de Lleida obtindran, en concret 129.670, un 5% més; Girona 3.180, un 18% menys; Barcelona 530, un 1% menys i Tarragona 870, un 8% més.\nJoan Serentill ha remarcat la recuperació del potencial productiu de Catalunya en pera i poma davant la possibilitat de menor producció a nivell europeu, i ha valorat positivament l'increment de plantacions de varietats autctones com la pera Blanquilla.\nManel Simón ha assenyalat que la superfície total de pereres i pomeres a Catalunya continua baixant, amb un descens del 4% en poma i del 3% en pera en el conjunt de Catalunya per les arrencades dels darrers anys.\nNo obstant aix, el director general d'Afrucat ha valorat positivament les plantacions de 450 noves hectrees de pomeres a Lleida i Girona i de 250 de pereres a Lleida.


Amb l'expressiva naturalitat que ha assumit el seu nou estil, l'Atlètic de Madrid va superar també els seus complexos davant el Barcelona, ??a què va guanyar sense matisos, millor que un rival ferit, lluny del nivell que se li...\nEl partit serà a porta tancada i caldrà recórrer a les retransmissions per seguir-lo, però pràcticament nou mesos després de l'última vegada, el Lleida Esportiu es retrobarà amb el verd del seu estadi. La cita és realment per a...\nEl Cadí la Seu va de menys a més i encaixa una altra derrota\nCadí la Seu (65): Etxarri (7), Peña (9), Pujol (5), Bahí (9) y Geldof (2) –5– Resimont (2), Raventós (3), Díaz (9), Jespersen (2), Dornstauder (14) y Mestres (3). Ensino (78): Hempe (21), Van Den Adel (10), Stanacev...\nMolo: "Sempre és bo tornar a casa, però serà estrany perquè estarem sols"\nGairebé nou mesos han hagut de passar perquè els jugadors de el Lleida Esportiu poguessin trepitjar de nou al Camp d'Esports. Els homes que dirigeix ??el d'Almeria Molo ho van fer ahir en una sessió d'entrenament. Caldrà esperar...\nEl metge Xavier Peirau afirma que "ja tocava" ser director de l'INEFC\nL'INEFC Lleida comença una nova etapa amb el relleu en la direcció. El metge especialista en medicina esportiva i professor del centre, Xavier Peirau, serà el director els propers quatre anys i, al costat del seu equip, té...\nEl Cadí la Seu reprèn la competició contra el Maquinària Ensino\nEl Cadí la Seu rep avui a un rival directe de la categoria en el partit que servirà per reprendre el fil de la lliga després de la finestra de seleccions.\nConvoquen l'afició per rebre el Lleida abans de jugar dissabte\nUn grup d'aficionats va realitzar ahir una convocatòria a través de les xarxes socials en la que demanava que el proper dissabte es vagi a Camp d'Esports abans del partit davant el Cornellà per rebre a la plantilla del Lleida i...\nL'ICG incorpora Jordan Blount fins a final de 2020\nL'ICG Força Lleida ha tancat el fitxatge de l'aler pivot irlandès Jordan Blount, que arriba amb un contracte temporal fins a final d'aquest any 2020. Blount, de 23 anys i 2,03 d'alçada, havia començat la temporada al Navarra, de...\nL'home i les dos dones arrestades vigilaven les víctimes a la sortida per robar-los la bossa, segons la Guàrdia Civil\nCatalunya fa front a unes eleccions condicionades per la covid-19 sense una normativa pròpia\nRufián anuncia l'entesa per l'aixecament del control financer al Govern i el pagament del deute en beques, entre altres\nEls Bombers van iniciar la recerca a les 19.28 hores i la van trobar de matinada\nEl magazín 'La Mira' i el quinzenal 'Som Garrigues', Premis Nacionals de Comunicació\nEl jurat reconeix també l''InfoK' de TV3, 'Tot és comèdia' de la SER Catalunya i l''Eco de Sitges'\nLa Paeria flexibilitzarà les noves tarifes de les Escoles Bressol Municipal\nTàrrega reprèn l’activitat escènica al Teatre Ateneu el dissabte 28 de novembre amb una peça que reflexiona sobre l’eutanàsia\n“Celebraré mi muerte” és una commovedora producció de Jordi Évole i Alberto San Juan


Publicat 15/12/2019 18:11:54 +01:00CET\nBERLÍN, 15 des. (DPA/EP) -\nEl primer ministre grec, Kyriakos Mitsotakis, ha emplaçat les autoritats d'Alemanya a acceptar més refugiats directament de la illa de Lesbos.\nMitsotakis ha plantejat la idea durant una entrevista concedida al diari alemany 'Bild am Sonntag' en la qual li plantejaven si Alemanya havia d'acollir més refugiats: "Sí. La idea és que una part dels procediments de sol·licitud d'asil es duguin a terme en altres països", ha afirmat.\n"Hem de desenvolupar un pacte europeu d'asil i migració, tal com va prometre la Comissió Europea, i per fer front a aquest problema necessitem un repartiment més equitatiu", ha argumentat.\nEls camps de refugiats a les illes gregues del mar Egeu estan amuntegats. Segons el Ministeri grec de Protecció Civil, al voltant de 39.000 persones viuen en els camps de Lesbos, Quios, Samos, Leros i Cos, però els campaments només tenen capacitat per unes 7.500 persones.\nL'alt comissionat de les Nacions Unides per als Refugiats (ACNUR), Filippo Grandi, va qualificar recentment la situació de catastròfica després d'una visita a Lesbos, mentre que la nova comissària europea d'Interior, Ylva Johansson, considera "urgent" una reforma de la política d'asil de la UE.\nSegons el diari 'Welt am Sonntag', 40 diputats de diversos països han demanat a la nova presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen, que donés suport a la creació de centres d'asil a les fronteres exteriors d'Europa.\nEn una carta dirigida a Von der Leyen, facilitada al rotatiu alemany, els parlamentaris demanen que els sol·licitants d'asil "entrin directament en un procediment d'asil i, en cas de no ser acceptats, que siguin retornats (als seus països) directament des d'allà".\nEn la missiva afegeixen que, en cas que els refugiats hagin estat reconeguts com a tal, hauran de ser distribuïts des dels centres als Estats de la UE. Segons 'Welt am Sonntag', la carta està signada per diputats d'Alemanya, Itàlia, Grècia i Xipre, així com pel Parlament Europeu.


galetes - Escola RCDE Castelldefels\nL'entitat responsable de la recollida, processament i utilització de les teves dades personals, en el sentit que estableix la Llei de Protecció de Dades Personals és la pàgina www.rcdeescolacastelldefels.com, propietat d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels - Cami de l'Redó S/N Edifici promoesportive.\nLes galetes, en funció de la seva permanència, poden dividir-se en galetes de sessió o permanents. Les que expiren quan l'usuari tanca el navegador. Les que expiren en funció de quan es compleixi l'objectiu per al qual serveixen (per exemple, perquè l'usuari es mantingui identificat en els serveis d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels) o bé quan s'esborren manualment.\nCada vegada que un usuari visita un servei, una eina d'un proveïdor extern genera una galeta analítica a l'ordinador de l'usuari. Aquesta galeta que només es genera en la visita, servirà en properes visites als serveis d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels per identificar de forma anònima a l'visitant. Els objectius principals que es persegueixen són:\nImportant: Llevat que l'usuari decideixi registrar-se en un servei d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels, la galeta mai anirà associada a cap dada de caràcter personal que pugui identificar-lo. Aquestes cookies només seran utilitzades amb propòsits estadístics que ajudin a l'optimització de l'experiència dels usuaris en el lloc.\nAquest tipus de galetes permeten ampliar la informació dels anuncis mostrats a cada usuari anònim en els serveis d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels. Entre d'altres, s'emmagatzema la durada o freqüència de visualització de posicions publicitàries, la interacció amb les mateixes, o els patrons de navegació i/o comportaments de l'usuari ja que ajuden a conformar un perfil d'interès publicitari. D'aquesta manera, permeten oferir publicitat afí als interessos de l'usuari.\nA més de la publicitat gestionada per les webs d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels en els seus serveis, les webs d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels ofereixen als seus anunciants l'opció de servir anuncis a través de tercers ( "Ad-Servers"). D'aquesta manera, aquests tercers poden emmagatzemar galetes enviades des dels serveis d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels procedents dels navegadors dels usuaris, així com accedir a les dades que en elles es guarden.\nLes empreses que generen aquestes cookies tenen les seves pròpies polítiques de privacitat. En l'actualitat, les webs d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels utilitzen la plataforma Doubleclick (Google) per gestionar aquests serveis. Per a més informació, acudeixi a\nLa webs d'Escola Rcd Espanyol Castelldefels poden modificar aquesta Política de Cookies en funció d'exigències legislatives, reglamentàries, o amb la finalitat d'adaptar aquesta política a les instruccions dictades per l'Agència Espanyola de Protecció de Dades, per això s'aconsella als usuaris que la visitin periòdicament.


Com són les primeres visites al pediatre? | Faros HSJBCN\nCom són les primeres visites al pediatre?\nEl primer any de vida és especialment important en el creixement i desenvolupament d'un nen, per això durant aquest període les visites al pediatre seran més freqüents que en altres etapes de la vida.\nDe forma habitual, la primera visita es realitzarà en la primera setmana de vida, centrant-se en la correcta alimentació i guany de pes, i comprovant que s'hagin realitzat les proves de detecció de sordesa i malalties del metabolisme. Posteriorment, continuaran una sèrie de controls segons el calendari d'atenció al nen sa (habitualment cada 1-3 mesos), moltes vegades coincidint amb l'administració de les vacunes.\nAquestes primeres visites al pediatre són molt importants per conèixer i forjar una relació de confiança amb els professionals que estaran al càrrec de la cura del nen durant els propers anys, tant a nivell mèdic com d'infermeria. Alhora, aquestes consultes han de servir per resoldre qualsevol dubte i inquietud relacionada amb la cura del nadó, no només preguntes mèdiques, sinó també d'altres aspectes generals de la cura infantil: el son, el bany, l'alimentació, etc.\nÉs molt recomanable que tots dos pares acudeixin a aquestes revisions i, si no és possible, acudir amb un acompanyant que serveixi de suport.\nL'objectiu d'aquests primers exàmens mèdics és assegurar que el nadó està desenvolupant-se i creixent de manera adequada, que no presenta cap problema de salut i, en cas que existeixi, poder detectar-ho el més aviat possible. Per a això el pediatre avaluarà diferents aspectes:\nCreixement. En cada visita es pesarà el nadó i es mesurarà la seva alçada i la mida del cap. Això permetrà determinar la corba de creixement (percentils) i saber si el nadó està creixent adequadament.\nAlimentació. Una correcta alimentació és fonamental per al desenvolupament i creixement del nadó. Tant el pediatre com la infermera us orientaran en les pautes d'alimentació i la tècnica de lactància quan sigui necessari. A més, a partir dels sis mesos, es donaran les indicacions per començar l'alimentació complementària.\nDesenvolupament neurològic. El pediatre examinarà els moviments, els reflexos i el to muscular del nadó, i valorarà el seu desenvolupament general: quan comença a somriure, sostenir el cap, manipular objectes, seure o caminar.\nInfeccions i vacunes. La fiebre i les infeccions, sobretot les causades per virus, són molt freqüents en els primers anys de vida. El pediatre valorarà si les infeccions són les habituals per a l'edat i donarà pautes de tractament i prevenció. A més, és molt recomanable seguir el calendari vacunal, ja que les vacunes protegeixen als nens de malalties contagioses que poden tenir complicacions o seqüeles greus.\nTambé es realitzarà una exploració física de les diferents àrees:\nCap. El cap del nadó té unes zones toves, les fontanel·les i les sutures, que corresponen al fet que els ossos del cap no estan tancats completament. El pediatre valorarà si aquestes parts es tanquen quan ho han de fer i si la formació dels ossos del cap és correcta; el punt de la part posterior sol tancar-se als dos o tres mesos de vida, i el de la part frontal aproximadament als 18 mesos. També examinarà que no hi hagi deformitats en el cap, conseqüència de males postures (plagiocefàlia postural) o per tancament inadequat d'aquestes sutures.\nOïdes. Les proves auditives per saber si les orelles del nadó responen als sons i si hi ha problemes es fan habitualment a l'hospital després del naixement del nadó. En cas de no haver-se realitzat, el pediatre farà la derivació corresponent. A més, en els controls, el pediatre examinarà si hi ha líquid o alguna infecció a l'oïda, freqüents en els primers anys de vida.\nUlls. El metge observarà el seguiment dels moviments de cada ull del nadó, utilitzant un objecte brillant o una llanterna per cridar la seva atenció. Fins als 3 mesos, no ha de preocupar que torci una mica els ulls de forma ocasional. També realitzarà un examen de l'ull per detectar cataractes i altres defectes.\nBoca. La revisió de la boca és necessària per detectar infeccions. En els primers mesos de vida és freqüent que hi hagi fongs a la llengua (muguet o candidiasi). També s'observarà l'evolució de la dentadura; les primeres dents solen aparèixer a partir dels 6 mesos.\nCor i pulmons. En totes les visites, el pediatre escoltarà el cor i els pulmons del nadó a través d'un fonendoscopi, per assegurar que el ritme i so del cor són normals i que no hi ha dificultat respiratòria. El ritme de la respiració i el cor és més ràpid en els nadons petits, i es va fent més lent a mesura que creixen.\nAbdomen. A la primera visita es valorarà l'aspecte del cordó umbilical i es donaran indicacions per a la seva cura; la caiguda del cordó sol tenir lloc habitualment en les dues primeres setmanes de vida, i sempre abans del mes de vida. A cada visita es valorarà a més l'abdomen del nadó, assegurant que no hi ha dilatació ni masses anormals en els òrgans.\nGenitals. Els genitals s'examinen a cada visita per detectar malformacions o senyals inusuals d'infecció. Si el nadó ha estat circumcidat, es presta especial atenció al penis, per assegurar que es cura correctament.\nMalucs. En les primeres visites, és important valorar l'articulació del maluc per assegurar que no hi ha cap luxació i, en cas que existeixi, detectar-lo i tractar-lo precoçment.\nPell. El pediatre valorarà que la pell tingui un color normal; en els primers dies o setmanes de vida és molt freqüent que la pell es posi groga (icterícia). També valorarà si hi ha inflamació o infecció de la pell (dermatitis) o si hi és lesions o taques (vermelles, blanques, marrons...) i si necessiten algun estudi o tractament.\nÉs molt important detectar els problemes del desenvolupament d'un nadó el més aviat possible, per això són necessàries les revisions freqüents amb el pediatre.\nEls primers mesos de vida d'un nadó estan plens de canvis i novetats, i és normal que sorgeixin molts dubtes. Davant qualsevol pregunta sobre el desenvolupament del teu nadó, consulta-ho amb el teu pediatre.\n¿Por qué mi bebé necesita ver al pediatra con tanta frecuencia? healthychildren.org, American Academy of Pediatrics, 2013.\nServei de Pediatria\nMariona Fernández de Sevilla Estrach\nAndrea Aldemira Liz\nPasseig Sant Joan de Déu, 2, 08950 Esplugues de Llobregat\nLa puntuació d'Apgar és l'avaluació immediata que es realitza al nounat. En què consisteix?\nAprèn com detectar signes de deshidratació en el nounat\nBeneficis del joc en el lactant de 3 a 6 mesos\nCom prevenir el muguet (candidiasi oral), una infecció molt habitual en nadons\nComprova la salut del nadó observant el color de la femta\nGuia pràctica per a pares: des del naixement fins als 3 anys\nGuía para padres desesperadamente inexpertos i Somos padres, no personas\nTu i jo. El conte més bonic el món\nCures del nadó. Veritats, mites i errors. Guia per a pares i avis actuals\nCollar de lactancia: un collar con mucho juego\nFaros Família, Jocs\nCostra láctea (dermatitis seborreica del lactante)\nLactància materna, més que un aliment\nTècniques i posicions de la lactància materna\nEls beneficis del contacte entre els nadons prematurs i els pares\nUn de cada 15 prematurs nascuts al món no sobreviu al primer any de vida\nMatrícula d’honor a l’‘Escola de Pares’ de nadons prematurs\nData d'última modificació: 29/11/2021


La MMVE no és només una cursa atlètica de mitja marató i que l’esdeveniment el composen 3 curses: la Mitja Marató, la Mitja Jove i la caminada solidaria Mitja Petita\nPresentació de la la 42a edició de la Mitja Marató Espirall-Vilafranca. Eix\nAhir a la tarda es va presentar a la sala gran de l’Espai Jove La Nau una nova edició, la 42a, de la Mitja Marató de l’Espirall-Vilafranca, que tindrà lloc diumenge 21 de novembre. L’acte va comptar amb la presència de l’alcalde de Vilafranca, Pere Regull, de la regidora d’Esports, Anna Doblas, del president de l’AV Espirall, Antonio Díaz, i del representant de l’Esport Català Universitari-ECU, Ulpi Roman.\nLa regidora Anna Doblas recordava que la darrera edició en la que els participants van poder córrer la Mitja Marató de l’Espirall-Vilafranca va ser la del 2019, la 40a edició i que l’any passat “havíem programat una cursa adaptada a la situació sanitària, però el confinament municipal decretat pel PROCICAT ens van obligar a suspendre-la. Tot i així, moltes de les persones inscrites van córrer la distància de 21 quilòmetres en el seu municipi lluint la samarreta commemorativa. En homenatge a totes aquestes persones que van córrer la mitja marató als seus municipis hem volgut que no és perdi la 41a edició”.\nLa cursa d’enguany porta per lema “Una cursa emocionant” perquè, segons la regidora, “estem començant a recuperar les curses esportives de participació popular, perquè volem que tothom que participi en les activitats gaudeixi d’una experiència que emocioni i perquè volem que sigui un esdeveniment amb compromís social i inclusiu en tots els seus àmbits”.\nDoblas ha recordat que la MMVE no és només una cursa atlètica de mitja marató i que l’esdeveniment el composen 3 curses: la Mitja Marató, la Mitja Jove i la caminada solidaria Mitja Petita.\nLa Mitja Marató de l’Espirall-Vilafranca pròpiament dita, és la cursa organitzada conjuntament amb l’AV de l’Espirall, la mitja més antiga de Catalunya. Manté el seu recorregut clàssic entre Vilafranca i Guardiola de Font-rubí, passant per Les Cabanyes i Vilobí del Penedès. Per segona vegada, Vilafranca serà la seu del Campionat de Catalunya Universitari de mitja marató. La regidora ha agraït a ECU (Esport Català Universitari) i a les 12 universitats catalanes que l’integren, la confiança perquè es faci a Vilafranca.\nLa Mitja jove és l’aposta que des de l’Ajuntament de Vilafranca es fa per promoure les curses atlètiques competitives i populars entre els joves i adolescents “i així combatre la tendència al sedentarisme”. Enguany serà la segona edició, amb una nova distància de 6 km i una sortida exclusiva desprès de la de mitja marató. El recorregut és entre Vilafranca i Vilobí, un tram del mateix recorregut de la mitja.\nLa Mitja petita és la caminada solidària per a totes les edats. Amb un recorregut per la carretera tancada al trànsit entre Vilafranca i Les Cabanyes, i adaptat per persones amb mobilitat reduïda. Aquesta serà la tercera edició i enguany la recaptació solidària es destinarà íntegrament a les entitats Fundació Mas Albornà i Entrem Grup Cooperatiu d’Inserció Laboral, per a la formació i capacitació de persones amb trastorns de salut mental, discapacitat i amb risc d’exclusió, per a la seva alfabetització digital.\nPer part de l’ECU, Ulpi Roman considerava “un orgull tornar a ser a Vilafranca perquè com a Vilafranca no se’ns ha rebut enlloc. La MMEV és una cursa d’excel·lència i només podem felicitar l’organització. Animo tots els universitaris a participar-hi”.\nPer la seva banda, el cap tècnic d’Esports, Jordi Gallego, ha donat a conèixer els detalls tècnics de cada cursa. Per a la MMEV les inscripcions seran del 5 d’octubre a l’1 de novembre, amb un màxim de 700 participants, obert a majors de 16 anys, el preu d’inscripció és de 10 euros o de 15 si també s’inscriu a la cursa 10K del dia 30 de gener de 2022. La sortida serà a les 10.30h.\nA la Mitja Jove les inscripcions seran del 5 d’octubre al 14 de novembre amb un màxim de 100 participants d’edats entre els 12 i els 22 anys, el preu d’inscripció serà de 4 euros i la sortida es donarà a les 11h.\nFinalment, per a la Mitja Petita, les inscripcions es podran fer fins a un dia abans de la cursa el 20 de novembre, per a un màxim de 500 persones de totes les edats. El preu seran 2 euros i es donarà la sortida a les 10 del matí, en grups de màxim 100 persones, que s’aniran situant a les Cabanyes, al costat de la carretera per animar els corredors de la Mitja Marató, i que rebran una bosa amb un petit refrigeri i elements per fer una accidó per animar els corredors i fer ambient.\nJordi Gallego va incidir també especialment en el compliment de les mesures COVID en què destaca la reducció de les interaccions entre les persones. “Volem que la cursa, a nivell d’experiència per al corredor/a, sigui agradable i s’assembli el màxim possible a la de qualsevol edició pre-COVID”, afirmava Gallego. A banda de la reducció del nombre de participants, la sortida única però amb ús de mascareta durant 200m, les zones d’avituallament ampliades i amb productes amb envàs individual i sense contacte amb el voluntariat i avituallament d’arribada també individual són altres mesures que s’implementaran.\nEl protocol COVID de la cursa ha està avalat per les recomanacions establertes al Pla d’Acció pel Desconfinament Esportiu de Catalunya, de la Generalitat de Catalunya, i també pels protocols de la Federació Catalana d'Atletisme.\nPel que fa als dorsals i obsequis, es podran recollir al Complex Aquàtic, del 13 al 20 de novembre, o bé rebre’ls a casa mitjançant un servei de missatgeria.\nEs mantenen els serveis habituals de guarda-roba, recuperació post-cursa i servei de vestidor al Complex Aquàtic, garantint les mesures necessàries per minimitzar els contactes.\nEs preveu que el lliurament de premis presencial als 3 primers classificats (masculí i femení) i hi haurà un premi “Finisher” per a tothom que finalitzi la cursa.\nUna cursa viva\nPer cloure, l’alcalde Pere Regull va recordar els inicis de la cursa als anys 80, quan la Mitja Marató era un concepte estrany i novedós. “La gent de l’Associació de Veïns hi va creure i hi va lluitar i gràcies a això, avui, en un moment en què moltes curses han caigut del calendari, a Vilafranca la MMEV, no sols sobreviu sinó que és ben viva. Una de les curses de mitja marató amb més potencial i qualitat, on el corredor és mimat i ben tractat ”, ha afirmat l’alcalde. Finalment Pere Regull ha fet una crida als esportistes a entrenar i preparar-se per a la cursa i a tota la ciutadania a participar-hi sortint al carrer a animar “perquè un any més Vilafranca sigui al mapa esportiu de Catalunya”.


Putin llança un relleu de la torxa olímpica per als Jocs de Sotxi - EU Reporter\nEl president rus Vladimir Putin ha participat en una cerimònia a Moscou per llançar el relleu de la torxa per als Jocs Olímpics d'hivern de l'any següent a Sotxi. La torxa farà un viatge de 123 dies que abastarà uns 65,000 km (40,000 milles) abans que comencin els Jocs a l'estació del Mar Negre el 7 de febrer. El viatge de la torxa inclourà un viatge a l’espai. Però el relleu va començar amb un fort arrencament quan la flama es va apagar breument durant el bucle a través del Kremlin. Un vigilant de seguretat el va haver de tornar a encendre amb un encenedor.\nPutin va dir que els Jocs mostraran el "respecte de Rússia per la igualtat i la diversitat".\nLa preparació dels Jocs fins ara s’ha vist afectada per la controvèrsia sobre una nova llei russa que restringeix la difusió d’informació sobre l’homosexualitat, així com per les denúncies de grups defensors que les autoritats han arrodonit els treballadors migrants que van ajudar a construir els llocs dels Jocs a Sotxi. .\nHissant la flama a Moscou, Putin va declarar en una cerimònia que es va mostrar en directe a la televisió que "el nostre somni compartit es fa realitat".\nVa dir que els Jocs mostraran "respecte per la igualtat i la diversitat, ideals que estan tan entrellaçats amb els ideals del moviment olímpic".\nPutin va dir que el relleu mostrarà Rússia "com és i com l'estimem".\n"Avui és un dia alegre i transcendental", va dir. "La flama olímpica, símbol del principal esdeveniment esportiu del planeta, símbol de pau i amistat, ha arribat a Rússia i, en pocs minuts, estarà en camí pel nostre enorme país".\nEn el seu viatge, la flama:\nViatgeu al pol nord amb un trencaglaç de força atòmica\nAscendiu al cim més alt d’Europa, el mont Elbrus\nPorteu-vos a les profunditats del llac Baikal a Sibèria\nPorteu-vos a un passeig espacial (il·luminat) a l’Estació Espacial Internacional.\nTemes relacionats:destacat-Imatge completaJocs OlímpicsPutinRússiaSochi


Quan parar no és possible, per Ester Oliveras\nL'economia informal s'incrementa en moments de crisi com l'actual, quan per a moltes persones vulnerables és l'única sortida per continuar generant ingressos\n27 de d’agost del 2020. 19:40\nL’economia informal es comporta de manera anticíclica, és a dir, s’incrementa en moments de crisi i disminueix en etapes de prosperitat i, per a perfils vulnerables, pot convertir-se en l’única sortida per continuar generant ingressos. Protegir-se del coronavirus passa a ser secundari quan no hi ha un plat a la taula. I és que, en aquest tema, la teoria de les necessitats d’Abraham Maslow continua vigent: primer menjar, després la salut. Són treballs de baixa remuneració i no estructurats. Sense horaris i sense estabilitat. Les persones que operen en l’economia informal són invisibles al sistema de protecció social i poden ser preses de la trampa de la pobresa, segons la qual els ingressos futurs són sempre inferiors als presents.\nPer la seva naturalesa, l’economia informal es pot comparar a una caixa negra. Alguns dels elements són coneguts: immigració sense regularitzar, persones sense formació, treballs individuals a petita escala i cert frau empresarial en sectors com els serveis o l’agricultura. Però el que comporta una gran dificultat és conèixer el volum d’aquesta caixa negra: el percentatge del PIB que representa en l’economia o el nombre de persones que subsisteixen gràcies a aquesta són sempre estimacions. Una de les més recents, oferta per la patronal catalana Foment del Treball, la va xifrar en un 25% del PIB. ¡Una quarta part! I arran de la crisi econòmica derivada del coronavirus, és més que probable que incrementi en els pròxims mesos.\nL’economia informal és present a tots els països del món però en gran manera en aquells menys desenvolupats. Tot i que la tendència mundial és la disminució d’aquestes pràctiques laborals, es tracta d’un procés molt lent que comporta dècades de mesures socials i empresarials. Segons el Fons Monetari Internacional, a la dècada dels 90 els països europeus tenien un nivell d’economia informal del voltant del 25% mentre que entre 2010-2017 s’acosta més al 20%, una mica per sota de l’estimació espanyola. També a l’Àfrica subsahariana, la zona del món amb més economia informal, ha passat del 40% al 33% en aquest període, tot i que amb grans diferències entre països.\nIncentivar la creació d’organitzacions al voltant de l’economia social i solidària pot ser una sortida legal perquè grups de persones s’autoorganitzin en una activitat dins del sistema econòmic. Ja va servir durant la passada crisi financera, i pot servir de nou. Aquest tipus d’organitzacions gaudeixen de més resistència a les crisis i la seva presa de decisions, més democràtica, ajuda a prioritzar els llocs de treball a costa del benefici empresarial. La dificultat principal rau que les persones que creen cooperatives en èpoques de crisi solen tenir un perfil universitari. Pel que, a llarg termini, l’aposta més segura per superar futures crisis i reduir l’economia informal és assegurar que les escoles no tanquessin de nou durant el curs 2020-2021. I tractar l’educació com el que és: una inversió a llarg termini. I explicar-los què és l’economia social.\nOcupació Coronavirus i treball Coronavirus


Víctimes de la guerra i la dictadura van trencar el silenci a l’Audiència Memorial – Sant Boi Ciutat Educadora Ajuntament de Sant Boi de Llobregat\nVíctimes de la guerra i la dictadura van trencar el silenci a l’Audiència Memorial\nEl passat divendres va tenir lloc, a la Biblioteca Rubió i Balaguer, l’acte Audiència Memorial, on ciutadans i ciutadanes del municipi que van patir les violències de la guerra i la dictadura van trencar el seu silenci i van obtenir el reconeixement de les institucions i la comunitat. La trobada va comptar amb la presència d’un centenar de persones i es van poder escoltar 12 testimonis.\nL’alcaldessa, Lluïsa Moret, la tinenta d’alcaldia de Ciutat Educadora, Alba Martínez, i el diputat delegat de Cultura de la Diputació de Barcelona, Joan Josep Puigcorbé, van assistir a l’acte. Moret va posar de relleu “aquest exercici col·lectiu de reconeixement, de reconciliació, de recuperació i de justícia que honora les víctimes que han estat invisibilitzades durant tant de temps i les seves famílies per mantenir vives les seves vides com a símbol de lluita i de resiliència”.\nL’Audiència Memorial va donar a totes aquestes persones de Sant Boi l’oportunitat de ser escoltades amb atenció i respecte per les institucions i la ciutadania, per obtenir una reparació moral i simbòlica a partir del seu testimoni lliure i afectiu. L’acte va estar precedit d’una recerca complexa per identificar i localitzar persones que van patir la violència de rereguarda (militar o dictatorial), en primera o tercera persona (familiars i descendents).\nL’espai de diàleg d’aquesta Audiència Memorial va comptar amb la col·laboració de l’equip de Jordi Palou, advocat i mediador de reconegut prestigi. La iniciativa s’insereix en el Programa Municipal de Memòria Històrica (Sant Boi Recorda), de l’Àrea d’Educació, Convivència i Solidaritat de l’Ajuntament, amb el patrocini de la Diputació de Barcelona.


L'organització ha exhaurit les 1.124 samarretes preparades per als participants\nPresentació de la Caminada contra el càncer.\nLa caminada contra el càncer se situa en nivells de rècord de participació amb una recaptació avui al migdia que supera els 9.000 euros, que sobrepassen el màxim recollit fins ara que van ser els 7.929,82 euros del 2019, segons ha informat l'organització. La venda de samarretes ha exhaurit les existències de les 1.124 unitats previstes per a la caminada que es farà diumenge.\nL'organització ha anunciat que les persones que es presentin a comprar la samarreta a la quarta planta dels Grans Magatzems Pyrénées podran adquirir ara la polsera solidària que té un preu de 9 euros o fer una aportació voluntària i assistir a la caminada amb roba verda, preferiblement. Aquestes compres permetran incrementar la recaptació de fons que comptarà a més amb l'aportació de 700 euros que fa la Fundació Privada Jacqueline Pradère, que organitza l'activitat solidària amb Assandca i Pyrénées.


Catalunya i Aragó renoven el conveni per a l'atenció d'urgències i emergències sanitàries a la Franja - Teleponent\nCap víctima mortal de coronavirus i important descens de contagis\nAlerten que no es compleix el confinament als dos immobles on…\nInici Salut Catalunya i Aragó renoven el conveni per a l’atenció d’urgències i emergències...\nCatalunya i Aragó renoven el conveni per a l’atenció d’urgències i emergències sanitàries a la Franja\nS'especifica com resoldre aquestes situacions i actualitza els recursos disponibles per actuar en aquesta zona on s'inclouen 80 municipis\nL'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida\nEl Departament de Salut i la Conselleria de Sanitat del govern d’Aragó han acordat renovar el conveni específic de col·laboració per a l’assistència sanitària en urgències i emergències dels municipis limítrofs entre ambdós territoris, a la zona de la Franja de Ponent.\nL’acord estableix com actuar, des d’un punt de vista mèdic i assistencial, quan una d’aquestes situacions es produeixi en algun dels 80 municipis que formen part d’aquesta zona, 45 a l’Aragó i 35 a Catalunya.\nEl conveni implica la participació i mobilització dels recursos assistencials que tenen a la zona tant el SEM català i Emergències Sanitàries 061 de l’Aragó, així com les centrals de coordinació respectives.\nEn total, són més de 37 vehicles d’emergència d’ambdós territoris, als quals es poden afegir, si es considera necessari per la magnitud de l’emergència, els helicòpters del 112.\nAquest nou conveni específic s’emmarca en el Conveni marc subscrit l’any 2005 entre els dos governs, a fi de regular la coordinació en matèria d’assistència sanitària, i n’actualitza un d’anterior firmat el mateix any. El nou text millora algun dels punts inclosos al conveni vigent fins ara; així, s’inclouen i concreten les formes i vies de comunicació i coordinació entre el 061 CatSalut Respon i el SEM, d’una banda, i el 061 Aragó, de l’altra; s’adapta la llista de localitats i municipis inclosos al conveni, i s’actualitzen els mitjans disponibles, que inclouen unitats de suport bàsic i de suport avançat.\nTot això, amb la voluntat de continuar millorant l’atenció d’aquest tipus de demandes, caracteritzades per la naturalesa crítica de l’emergència i les situacions excepcionals.\nEn concret, i entre altres disposicions, el conveni estableix que la coordinació dels recursos l’han d’efectuar els centres coordinadors d’urgències i emergències d’ambdós territoris. Aquests centres han de col·laborar estretament, seguint el protocol de coordinació inclòs al nou conveni, amb l’objectiu de garantir que s’activi el recurs necessari en el mínim temps possible i que es gestioni correctament l’alerta sanitària.\nAixí doncs, entre altres qüestions, aquest protocol indica que, en cas que calgui traslladar qualsevol persona a un centre hospitalari, l’elecció del centre s’ha de fer sempre seguint criteris mèdics i que la gestió d’aquest trasllat correspon a la central de coordinació del territori on es trobi l’hospital.\nAquest conveni específic, d’una vigència de quatre anys prorrogable pel mateix període, no modifica, tanmateix, les competències en atenció sanitària que són pròpies de cadascun dels governs. (acn)\nArticle anteriorDues esllavissades fan tancar la carretera al Port del Comte\nArticle següentCapturen l’os Goiat a l’Aran per canviar-li les bateries del GPS que porta al collar i tenir-lo localitzat\nPrimer cap de setmana de juliol marcat per l’estabilitat\nVergés preveu que els casos a Lleida continuïn “creixent” però no de forma exponencial\nDecomissen a la duana un rellotge valorat en 28.000 euros amagat en un cotxe\nteleponent - 3 juliol, 2020 0\nLleida registra quasi 400 positius en una setmana, molt més que al març o...\nAlerten que no es compleix el confinament als dos immobles on hi ha brots


La Diputació de Lleida rebrà més de quatre milions d'euros de fons europeus per promoure camins i rutes al territori\nActualitzada 12/06/2019 a les 15:17\nEs tracta de tres projectes FEDER presentats per l'ens provincial\n© Imatge d'arxiu d'un camí de les comarques de Lleida\nLa Diputació de Lleida rebrà més de quatre milions d'euros de fons europeus per millorar i promoure camins i rutes al territori. Concretament, el departament de Presidència de la Generalitat ha donat el vistiplau a tres projectes FEDER presentats per la Diputació: 'Camins tradicionals dels Pirineus', 'Camí de Sant Jaume: xarxa pel patrimoni' i 'Paisatges de Ponent'. El pressupost aprovat entre els tres projectes és de 8.154.357,28 euros, la qual cosa representa una captació de FEDER de 4.077.178,64 euros. En els últims quatre anys s'han invertit 22,7 milions d'euros a la demarcació procedents del FEDER, el Fons Europeu de Desenvolupament Regional que finança actuacions adreçades a promoure el creixement i l'ocupació com també la cooperació territorial europea amb la finalitat de reforçar la cohesió econòmica, social i territorial corregint els principals desequilibris regionals de la UE.\nConcretament, el projecte 'Camins tradicionals dels Pirineus' consisteix en aprofitar la xarxa de camins tradicionals de forma que vertebri el senderisme en les comarques pirinenques, connectant els nuclis de població, dinamitzant la seva economia i relligant tots els territoris, així com la realització d'obres de restauració, adequació i valorització d'infraestructures relacionades amb la xarxa. Beneficia les comarques de l'Alt Pirineu, l'Aran, el Solsonès i part de la Noguera. L'import elegible del projecte és de 1.750.250,99 euros, i el cofinançament de FEDER serà de 875.125,49.Pel que fa al projecte 'Camí de Sant Jaume: xarxa pel patrimoni', consisteix en posar en valor tota la riquesa patrimonial que ofereix el camí de Sant Jaume al seu pas per Catalunya i, concretament, en el tram comprès entre Tàrrega i Alfarràs. Es preveuen vint intervencions en el patrimoni de disset municipis i accions de promoció i gestió del trajecte. L'import elegible del projecte és de 2.465.485,91 euros, i el cofinançament de FEDER serà de 1.232.742,95.Per últim, el projecte 'Paisatges de Ponent' consisteix en valoritzar el patrimoni natural i cultural de cinc àmbits d'actuació: el Canal d'Urgell, la Noguera Baixa, els Paisatges de l'Aigua (nord del Segrià), els Paisatges de l'Oli (les Garrigues) i el Segrià Sec.\nEn total, es preveuen noranta actuacions en 55 municipis, amb un l'import elegible del projecte de 3.968.620,33 euros i el cofinançament de FEDER de 1.984.310,16.Pel que fa al període 2015-2019, a la demarcació de Lleida s'han aprovat 95 operacions que reben aquestes subvencions europees per un volum de despesa d'uns 45,5 milions d'euros, la qual cosa ha implicat la captació de 22,7 milions del fons FEDER per les comarques de Lleida.


El Quebec, un exemple a seguir? La República\nEl Quebec, un exemple a seguir?\nEl Canadà, l’única monarquia del continent americà, té en el Quebec, un país que vol ser diferent. En el procés cap a l’alliberament nacional de Catalunya, la situació dels quebequesos […]\nJoan Vila i Boix 25/12/2018\nVistes del vell port de Montréal / Wikipedia\nEl Canadà, l’única monarquia del continent americà, té en el Quebec, un país que vol ser diferent. En el procés cap a l’alliberament nacional de Catalunya, la situació dels quebequesos ha estat un exemple recurrent per tal de justificar les polítiques cap a una banda o altra. Sense ànim de fer dogma o voluntat de fabular, ens proposem explicar una mica més enllà del tòpic la situació dels francesos del nou món.\nEls orígens de l’actual Quebec són el d’una regió habitada per diferents tribus índies que van ser aliades o conquerides pels francesos durant el segle XVI. La conca del Mississipí fou ocupada per la Flor de Lis durant menys de 200 anys. Tribus com els hurons o els iroquesos, van formar part de la colònia gal·la. Tot va acabar amb la Guerra dels Set anys (1756-1763), conflicte per la supremacia a les colònies nord-americanes i asiàtiques, que va enfrontar a la Gran Bretanya amb França. La contesa va acabar amb la cessió del Canadà francès a Anglaterra i la cessió de Louisiana a Espanya el 1763. El domini francès sobre Nord-amèrica va tenir el seu final el 1803 quan Napoleó Bonaparte va vendre, els últims territoris francesos, per 23 milions de dollars del moment.\nMapa de la Guerra dels set anys / Wikipedia\nD’aquesta manera, com explica a La República el professor de la Universitat Pompeu Fabra Marc Sanjaume, la minoria anglesa passa a ser l’elit del país i la majoria francòfila agafa les posicions subalternes de la societat, eren els pagesos, obrers i camperols. Aquesta situació va durar fins als anys seixanta del segle XX, amb l’anomenada Revolució Tranquil·la. Una gran empresa que va suposar el renaixement de la nació quebequesa. Aprofitant les estructures federals del Canadà, es van crear grans empreses estatals i cooperatives que de facto suposaven l’arribada al poder de les classes populars francòfiles. Com apunta Sanjuame, “la Revolució Tranquil·la té dins seu un cert element de lluita de classes i respon a una clara voluntat de prendre el poder per part dels francòfils”. Amb l’arribada al poder federal de Pierre Trudeau (1968), el país del nord esdevindria la nació multicultural que tots coneixem, renovant el Canadà. Alhora que sota el seu segon mandat es va desenvolupar el referèndum d’independència del 1980. Un referèndum que els independentistes quebequesos van perdre amb el 40% dels vots pel sí.\nLa suma d’una comunitat propietària del poder econòmic, homogènia i baby-bommers, feia que el Partit Quebequès, pogués fer front al Partit Liberal del Quebec. El partit nacionalista viurà entre el 1976 i el 1981 la seva etapa d’esplendor, entrant des del 2012 en franca decadència. El 2008 va aconseguir 54 diputats i el 2018, 10. Una decadència que segons l’acadèmic s’explica per no haver resolt les qüestions identitàries més enllà del fet nacional quebequès, així com per les divisions internes i el naixement de la Coalition Avenir Québec. Un partit populista, que s’ha sumat a la moda dels nascuts a tot occident.\nCatalunya i el Quebec són dos casos que es puguin comparar?\nLa pregunta s’ha resolt normalment pels fets. Líders socials, partits, ho posen d’exemple. Però després de parlar amb Marc Sanjaume, veiem com les realitats són diferents. Per començar la qüestió de l’idioma i la cultura. A Catalunya no es pot parlar d’una majoria de catalanoparlants, en concret el català era la llengua inicial del 36,23% de la població catalana el 2003 – actualment és el 31,02 -. Al Quebec el 2001 el 81,4% de la població tenia el francès com a llengua materna. Alhora que les diferents comunitats viuen segregades. Com diu el professor; “A Catalunya ens torbem una societat heterogènia i al Canadà una societat homogènia” (amb les seves deferències).\nD’altra banda, el poder econòmic del Quebec es va traspassar en mans dels francòfils als anys seixanta. La implementació de grans empreses nacionalitzades i cooperatives han portat la riquesa a una majoria de la població. Per exemple, el principal banc del Quebec és una cooperativa; La Caixa Desjardins, un banc amb una xifra de negocis de 22 miliards de dollars canadencs el 2015. En aquest sentit, hem de veure la polèmica causada per l’evasió del principat de diverses caixes i bancs catalans.\nLa configuració de l’Estat canadenc és òbviament diferent de l’espanyol. Té problemes i virtuts diferents. L’asimetria del poder de l’administració de la província permet una autonomia quasi total. No passa el mateix a Catalunya, la intervenció del Quebec en l’economia o la gestió de la immigració són evidentment diferents. Tampoc els catalans pertanyen a una cultura internacional que permeti el lliure desenvolupament de la seva identitat.\nUn auguri per a Catalunya\nL’amabilitat i la gentilesa de Marc Sanjaume avisen, però, d’un fet succeït al Quebec i que ve es podria traduir a Catalunya. El professor de la UPF il·lustra com la frustració en el projecte independentista quebequès, l’envelliment de l’electorat independentista, les divisions en els si del Partit Quebequès, alhora que una situació internacional que tendeix al populisme, han fet que l’independentisme es replegués sobre la seva identitat nacional, deixant de tenir solucions als diferents problemes de la societat. Per això el partit Coalition Avenir Quebec, situat en l’eix liberal-conservador i populista, va guanyar les eleccions el 2018.\nEl projecte independentista quebequès s’ha anat esgotant en no solucionar els “problemes reals de la gent”, ja que creu que la independència ho resoldrà tot. D’altra banda, també s’ha refugiat en els valors francesos i catòlics, però el populisme, sempre més hàbil, ha aconseguit guanyar en aquest camp de batalla. D’aquesta manera, Coalition Avenir Quebec ha guanyat les eleccions i els independentistes viuen una forta crisi.\nEl nou món sempre ha estat una llum pel vell, oferia els auguris de revolucions, però potser ara és el cant de sirena de les democràcies liberals. Ho pot ser o no. Però almenys podem aprendre de la seva experiència.\nCs celebra la retirada definitiva del llaç groc de l’Ajuntament de Reus


"Ens estan robant el dret a l'educació"\nLes famílies del Mar Mediterrània asseguren que "ens estan robant el dret a l'educació"\n23 de març de 2021 (16:02 CET)\nLa comunitat educativa de l'Institut Escola Mar Mediterrània de Mataró es mostra totalment desolada pels robatoris patits aquests darrers dies\n"No han robat únicament els portàtils, ens estan robant el dret a l'educació". Així s'expressa l'Associació de Mares i Pares d'Alumnes de l'Institut Escola Mar Mediterrània de Mataró després del seguit de robatoris que han patit els darrers dies. Uns assalts que no només els ha deixat sense material informàtic, sinó que ha provocat un autèntic terrabastall al centre educatiu. Una situació similar a la que s'ha viscut a un altre institut escola de la ciutat, l'Àngela Bransuela.\nEn un escrit fet públic per l'AMPA, asseguren que "no tenen paraules" per referir-se al que els va passar diumenge passat, quan els lladres van endur-se una trentena de portàtils. "Durant aquest últim any, s’estan posant molt esforços tant per part del centre com les famílies i alumnat, perquè l’escola sigui un espai segur", expliquen des del centre, recordant totes les restriccions anti-Covid. "Ens hem adaptat a portar mascareta, a rentar les mans cada cop que fem alguna cosa fora de l’aula, a posar-nos el termòmetre, a les entrades i sortides, als patis delimitats, als horaris, als nous companys i companyes... però mai ens adaptarem a que constantment estiguin entrant a robar l’Institut Escola", constaten.\nLes famílies asseguren que tenen constància que s’han fet molts esforços per poder millorar la seguretat de l’Institut Escola, però que amb els fets dels darrers dies ha quedat clar que no n'hi ha prou reforçant i canviant el sistema de seguretat. Per això reclamen que els seus fills i filles aprenguin en un entorn "segur i just", comptant amb el material "que els pertany i es mereixen". A banda, demanen solucions i respostes per a la situació que pateixen i que "ens està creant desigualtats. "Departament i Ajuntament, volem solucions ja!", conclouen.\nDes de l'Ajuntament s'ha anunciat una partida extra de 200.000 euros per millorar la seguretat del Mar Mediterrània i d'altres centres educatius de la ciutat, de cara a enfortir-los i protegir-los contra els assalts dels lladres\nNo seria més fácil i económic per l'ajuntament enganxa els que fan aixo i enviar-los als seus països d'origen? I si son moros joves nascuts aqui treure les subvencions als seus pares!\nresposta clara Fa 20 dies\nevidentment però aleshores els politics en especial independentistes no podrien fer els seus negocis a través de lloguers de bens immobles (com fa l'alcaldesa d'Esquerra de Canet per exemple), o facturar per escoles de formació (que després veus la formació que han fet i valors que els hi han donat), o facturar per agents civics o integradors (Que també veiem el nul treball fet der radicals en radicals, potser ensenyar-los res bo en lloc d'ensenyar-los valors com treballar )