Lenorme problema que pot omplir el matrimoni amb ressentiment | CAT.Lamareschale.org\nLenorme problema que pot omplir el matrimoni amb ressentiment\nI 5 tàctiques que poden ajudar a trencar el cicle tòxic.\nKrystal Cormack estava a la vora d'un col·lapse.\nA principis d'aquest any, el de 35 anys d'edat i mare de tres d'Oxford, Mississippi, va ser pressionada pel seu treball com a director d'una organització no lucrativa educativa alhora que de nit en un concert sense pagar costat: com a secretari de facto de la seva família.\nDes que és mare fa nou anys, de Krystal llista de tasques havia disparat a incloure fer cites ortodontista dels seus nens, l'elaboració de llistes de compres, la programació de les classes de piano, i planificació d'esdeveniments socials.\n"Es va sentir com el funcionament d'una petita empresa", recorda.\nEl flux constant de deures deixar tan aclaparat, "Em vaig convertir en la mare enutjada que estava mossegar a la meva família."\nKrystal era essencialment el mestre de cerimònies de la seva família circense un treball invisible que afecta les dones en la seva immensa majoria.\nL'artista francès Emma (sense cognom, FYI) va posar en relleu la qüestió en un dibuix animat que va ser compartida més de 300.000 vegades a Facebook aquest any (i probablement enviat per correu electrònic a un nombre infinit dels cònjuges amb la línia d'assumpte "Llegiu això").\nLa investigació demostra que fem més tasques físiques a la llar que els homes i que fem servir "tasques domèstiques oficina" a la feina (com planejar brindis de celebració) en quantitats desproporcionades.\nI cinc nous estudis relacionats per la Universitat William Paterson a Wayne, Nova Jersey, i la Columbia Business School a la ciutat de Nova York va trobar que les dones (no només les mares) també adquireixen la major part de les tasques de la llar mentals en comparació amb les seves parelles masculines, com recordar les dates i cites, reservar unes vacances, comprar regals, i la repoblació.\nOh sí, i recordant als nostres socis quan han de fer una càrrega de roba també.\nLamentablement, és un favor que poques vegades es corresposta: Les dades van revelar que "els homes només recordar a les dones de les tasques quan personalment els beneficia" (per exemple, són més propensos a emetre recordatoris relacionats amb el casament del seu amic o la seva festa d'oficina).\nAquesta llista interminable de tasques pendents està portant a moltes dones a cremar i trencar.\nLa nova investigació va trobar que pot conduir a una major ansietat, sentint-se constantment distret (és bastant difícil concentrar-se quan la seva ment està sempre corrent), i abandonament de si mateix (els investigadors assenyalar que si vostè està fent girar les rodes mentals pensant que la seva parella -dos, és molt probable fent cas omís de les seves pròpies necessitats).\nMés enllà de desgast en les seves reserves emocionals, fent la major part d'aquest treball en silenci també pot tibar la seva relació, la creació d'un un-dos dels sentiments desbordats i ressentit de la seva parella.\n"Em vaig ficar en aquest bucle tòxics on estava sempre enfadat amb el meu marit", admet Jancee Dunn, autor de com no odiar el seu marit després de nens, que s'estima que en un moment que estava fent el 95 per cent de les tasques mentals a la llar.\n(Sí, si "ràbia fos a foc lent," ella era portar el compte del molt que estava vigilant.)\nLlavors, com les dones modernes s'embussen en aquest parany retro?\nTot i que diversos de nosaltres tenim carreres que mai "encara existeix l'expectativa que les dones se suposa que són els cuidadors", diu Janet Ahn, Ph.D., professor de psicologia a la Universitat William Paterson i coautor dels estudis recents.\n"Fer un seguiment de les tasques de tots, fins i tot després de treballar una setmana de 50 hores, és una manera de les dones estan tractant de complir amb aquesta norma."\nKrystal, finalment va arribar al seu punt de ruptura.\nEstava tan sobrecarregat de treball, que havia deixat d'anar al gimnàs, bestiar 20 lliures, i, una nit, es va posar a plorar enmig de la conversa amb el seu marit-que no havien connectat seu augment de pes amb l'estrès de les tasques de la llar mental.\nEs va tornar cap a ella i li va dir: "Vostè sap que vostè no està en això per si mateix, oi? Has de començar a compartir coses amb mi."\nElla ja va aconseguir fer més d'això.\nSi vostè podria utilitzar un descans també, tenim formes senzilles per igualar les seves llistes de control mental que treballaven per a Krystal i altres dones.\nAixí que abans de penjar les seves obligacions administratives, és possible que vulgueu prendre algunes notes finals.\nLa seva parella no va a llegir la seva ment i de forma espontània iniciar llançar en tota la nit.\nI constantment mossegar a ell per a deixar de ser un mandrós no és el més saludable per a cap dels dos (els experts diuen que expressar la ira o la frustració d'una manera poc constructiva és un problema important per als matrimonis).\nEn el seu lloc, fer una cita de cafè (o vi) i tenir un cor a cor en el que expliqui tots els aspectes positius per a l'aprenentatge tant de vostès al seu involucrar més.\n"Això no és molesta", diu Elizabeth Haines, Ph.D., professor de psicologia a la Universitat William Paterson i coautor dels estudis recents.\n"Està fent-li saber on està venint."\nDunn va dir al seu marit, Tom, que si es prenia en tasques mentals més, veuria que "estic feliç, ets més feliç, i el nostre fill és feliç. Les coses van a ser més fàcil, i tindrem una major llar pacífica ".\nVa donar a llum a la seva promesa: Una vegada que Tom es va involucrar, ella era menys ressentit i se sentia més connectats amb la família.\nSi tota la resta falla, parlar-li de les dades que les parelles que comparteixen per igual en les tasques de la llar tenen més sexe.\nA diferència d'una muntanya de plats a la pica, la seva pila de les tasques domèstiques mental no és una cosa que la seva parella pot veure físicament.\n"Els dos estem ocupats, però el meu marit no ens vam adonar que quan estàvem veient un episodi de Joc de Trons junts, jo també estava demanant bolquers i contestar correus electrònics de les escoles dels nens", diu Maggie forta, un 35 anys d'edat, analista del govern i mare de tres a Charlottesville, Virginia.\nAixí descompondre de forma tangible: En el transcurs d'una setmana, ingressi les seves tasques mentals en un document de Google i compartir-lo amb el seu cònjuge.\nDemanar-li que faci el mateix, fins i tot es pot saber que ell està fent tasques mentals que no sabia sobre (en el cas del marit de Dunn, mantenir-se al dia amb les factures mensuals d'assegurança d'automòbil).\n"Dir 'ho faig tot per aquí' no va tenir ressò amb Mike," diu Maggie.\nPerò "fer totes les tasques en realitat en blanc i negre ens va ajudar a dir, 'Bé, les coses han de canviar.'" Per començar, Mike va començar a recollir les tasques de la llista de Maggie per fer front a si mateix.\nEditor executiu de la Salut de la Dona el marit de la Teresa O'Rourke aficionat a la tecnologia, John, analista de TI, es va fer càrrec de la seva factura en línia pagant quan va descobrir l'aplicació Guardià, que recorda les contrasenyes infinites de la parella i els permet compartir notes (com "necessitat de refinançar").\n"Ell es fa càrrec de les factures i la comptabilitat, ja que realment li agrada jugar amb la interfície", diu Teresa.\nEl marit de Krystal, Michael, exdirector que s'utilitza per supervisar els projectes escolars, va començar la gestió del campament d'estiu de preparació dels nens, incloent els formularis metges, els fulls de permís, i plans de viatge.\nI Tiffany Dufu, director de lideratge en els serveis de carrera lloc Levo i autor de deixar caure la bola: L'assoliment més fent menys, es va tornar calendari replet de les seves filles de cites per jugar i partits al seu marit soci-papallona, Kojo.\n"Que va tenir una gran quantitat de temps i energia per a mi", diu Dufu.\n"Es troba molt més alegria en ella."\nMoltes parelles estan més que disposats a fer la seva part de les tasques de la llar mentals, sempre que que estan esquitxats amb un munt de recordatoris.\n(Vostè: "Escolta, pots demanar regal d'aniversari de la teva mare?" Ell: "Per descomptat, em recorden demà?")\nPerò la propera vegada que se li pregunta, pensi dues vegades.\n"Es beneficia de les pestanyes de manteniment en els seus deures, però que no ho fan", diu Haines, que assenyala que haver de empènyer sobre la seva tasques pendents és gairebé tan estressant com només els fa a si mateix, ja que no allibera seva càrrega mental.\nEn el seu lloc, l'amabilitat de assenyalar a Siri-she'll afegir recordatoris a la seva iCal, mans lliures.\nUna gran ajuda per fer tot vostè mateix?\nTot es fa a la seva manera.\n"Em vaig adonar que anava a tancar el meu marit fora de la feina domèstica perquè m'agradava estar en control", admet Dunn.\nPerò si realment vol alleugerir el seu equipatge mental, una vegada que la seva parella pren en tasques, donar-li una reunió d'informació ràpida en cas necessari, a continuació, (respiració profunda) no manegi.\nFins i tot si això significa deixar que ell falli o esbrinar la seva pròpia manera de fer les coses, al principi.\n"Una gran raó pels nostres socis no són incentivats a fer coses a la casa es deu al fet que totes les tasques abans que puguin tenir cura d'ells", diu Dufu.\nSi el seu marit està constantment preguntant on són les coses (les tecles, mitjons del nadó), només cal dir que no sap i li permetrà solucionar el problema.\nI abraçar la idea que "fet" és millor que "perfecte".\nCom Krystal ha discernit, "Ningú morirà si la bossa del nadó no està ple només perquè."\nAquest article va ser publicat originalment en l'edició d'octubre 2017 de la Salut de la Dona.\n4 preguntes per fer-ho saber si només estàs casat per als nens\nLa meva mare em va dir que no casaria amb el meu marit i ara ella lestima\n6 signes de Telltale Guys think youre clingy\nHe trucat Off My Engagement\n6 lluites que cada parella feliç hauria de tenir\nSexe segur: posa una mica de goma\nEl que els seus hàbits de mitjans socials parlen sobre la vostra relació


Lleida aspira a ser una ciutat amiga dels animals de companyia - Teleponent\nInici Societat Lleida aspira a ser una ciutat amiga dels animals de companyia\nLleida aspira a ser una ciutat amiga dels animals de companyia\nL'alcalde també ha anunciat la pròxima creació de dos parcs de gossos i d'un pla pilot de colònies de gats i ha demanat major col·laboració al consell comarcal en aquest àmbit\nLes obres al CAAC han permès la millora en la qualitat de vida dels animals\nL’alcalde, Fèlix Larrosa, ha destacat avui en la seva visita a les obres del Centre d’Acollida d’Animals de Companyia (CAAC), que la ciutat de Lleida avança amb pas ferm com a ciutat amiga dels animals i que està compromesa amb el benestar dels animals de companyia.\nEn aquesta línia, ha indicat el paer en cap, s’emmarquen les obres del CAAC, que permetran “generar un nou model de centre d’animals de companyia més amable i amb més confort pels animals”.\nLa primera fase d’aquestes obres ha consistit en la creació de més patis i espais exteriors per al gaudi dels animals, uns espais que permeten augmentar les zones assolellades. També s’ha ampliat la zona de gats i s’ha dotat els espais lliures de més ombra.\nLarrosa, que s’ha mostrat especialment satisfet del resultat de les obres, ha assenyalat que se seguirà treballant en les millores, ja que la segona fase de les obres, que inclou també actuacions als edificis i la creació de circuits o recorreguts de passeig, ja està prevista als pressupostos de l’any vinent. Aquesta actuació es potenciarà també amb la creació de la figura del dinamitzador del Centre d’Acollida d’Animals de Companyia.\nA més, l’alcalde ha anunciat també la pròxima posada en marxa de dos nous parcs de gossos a la ciutat, que s’afegiran als ja existents. Per una banda, ja està en fase de licitació el parc previst al barri de la Mariola, dins dels projectes participatius. La seva construcció s’iniciarà de forma imminent un cop s’adjudiqui l’obra.\nS’hi afegirà un altre parc que s’està projectant a Llívia, fruit també de la votació dels veïns en un altre pressupost participatiu. “Per tant la ciutat comptarà ben aviat amb dos parcs més per a gossos per facilitar aquest espai de gaudi per als animals, però especialment vull destacar que s’ha convertit també en un espai de trobada social i de cohesió al voltant dels propietaris dels animals”, ha afirmat Larrosa, que ha estat acompanyat en la visita pel regidor de l’Hàbitat Rural i la Sostenibilitat, Joan Queralt.\nFinalment, als pressupostos per l’any 2019 també inclouen un pla pilot de colònies de gats, atenent la que havia estat una reivindicació important per part de les protectores, centrat en la captura, esterilització i solta dels animals.\nEl paer en cap també ha fet referència a la situació del Centre d’Acollida d’Animals de Companyia, que rep anualment uns 250 animals, principalment gossos, tot i que també té una cinquantena de gats. Aproximadament un terç els recuperen els seus propietaris, gràcies a la seva identificació i la majoria dels que no són potencialment perillosos es donen en adopció a famílies, tant de Lleida com d’altres indrets.\n“L’Ajuntament de Lleida està suportant una càrrega de solidaritat en termes de tractament i cura de sanitat animal que no estan fent altres poblacions de la comarca. El consell comarcal hauria d’actuar amb una major contundència amb aquesta qüestió”, ha assegurat l’alcalde, que també ha volgut fer una crida a la responsabilitat dels propietaris de gossos, sobretot els perillosos, ja que “el que no es pot fer és acabar deixant l’animal sense identificar perquè es faci càrrec l’administració pública”.\nArticle anteriorEl PDeCAT insta un cop més l’alcalde de Lleida a retirar els noms de carrers “franquistes”\nArticle següentLa fiscalia arxiva per primera vegada la investigació contra un alcalde per l’1-O


‘T’espero’, la banda sonora de Catalunya M’agrada Compartir | M'agrada Compartir\nInici > > ‘T’espero’, la banda sonora de Catalunya M’agrada Compartir\n05 Jun 2012 4 comentari Lídia Penelo\n‘T’espero’, la banda sonora de Catalunya M’agrada Compartir\nCatalunya té un munt de camins que us portaran per indrets inesperats, i d’aquests camins parla T’espero, la cançó que fa de banda sonora de Catalunya M’agrada Compartir, la nova campanya per a promocionar Catalunya.\nInterpretat per Beth Rodergas i composada per Marc Parrot el tema ja el podeu veure i escoltar a les xarxes socials. Aquest és el vídeo del making off:\nLes imatges del making off de la cançó són un tastet del que ofereix Catalunya, des del Delta de l’Ebre fins a les Illes Medes passant pel Parc Nacional d’Aigüestortes.\nEl vídeo de T’espero repassa el marc natural incomparable del nostre territori però també mostra el patrimoni cultural amb singularitats de valor universal com les trobades de les colles castelleres, i la riquesa de la gastronomia catalana reconeguda internacionalment per conjugar el millor del mar i de la muntanya.\nA ritme pop, la veu de la Beth canta al cel i al mar d’una terra que vol compartir tot el que té.\nTinc camins que ens portaran\nPer indrets inesperats\nTinc el vent que ens farà volar\nI tinc els plans que no has fet mai\nTinc el blau per fer brillar\nEls teus ulls de cel i mar\nTinc el verd que ens ha de portar\nCom un riu per bosc i prats\nI tu no ho saps però ho has sommiat\nI tard o d’hora em trobaràs.\nAllà on vagis t’espero\nI allà on siguis em quedo\nTinc perfum de nits d’estiu\nI remor de brisa suau\nI la lluna que somriu\nI no em vol deixar dormir\nAllà on vaigs t’espero\nLletra: Marc Parrot\nAna Mª Giralt i Casas va dir això el 07 jun 2012\ngemma va dir això el 19 jul 2012\nno sabia que teníeu un vídeo promocional!!! molt bona la realització, molt bona la idea i com no molt bon acompanyament musical i veu.\nGràcies departament de Turisme de la Gene i a tot l’equip.\nDolors Andrés va dir això el 24 ago 2012\nMolt bo aquest video i també la cançó.\nMolt bo aquest video i també la cançó. Em de promicionar el nostre bonic Pais.


Azaria Hotel Gelendzhik Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSovetskaya Street 26, Gelendzhik, Gelendzhik, Rússia, 353460 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Azaria Hotel\nAl visitar Gelendzhik, vosté es sentirà com a casa a Azaria Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Gelendzhik. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, habitació familiar, restaurant, bar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de karaoke. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Azaria Hotel.


La màgia dels llibres: LA PENITÈNCIA DE L'ALFIL\nI aquest és el temps que tenen, sis dies, els dos protagonistes, per atrapar l’assassí de les frases, com l’anomena Arralongo. Una cursa contra rellotge on els dos policies acabaran formant part d’una partida macabra, on ells són els contrincants a la vegada que una peça més sobre el taulell. El temps corre en contra seu i la partida, aquest cop no pot acabar en taules, hi ha d’haver un perdedor.\nMelero ens planteja un relat amb dos escenaris principals, Madrid i Barcelona, i tres dates: 1993, 2003 i 2013. La trama està centrada en el present, any 2013, però molt lligada amb els fets del passat als quals accedirem a través de capítols en forma de flashbacks, que ens permeten fer-nos una composició exacta del que està succeint i comencem a gaudir de qui sembla ser l’assassí en sèrie perfecte, no deixa cap pista ni comet cap relliscada que pugui posar a la policia darrera la seva pista.\nL’autor crea una trama amb un desenllaç imprevisible. Juga a despistar al lector, sense enganyar-lo —no hi ha girs argumentals impossibles, ni personatges sortits del no-res—senzillament l’autor sempre va dues passes per endavant del lector. I ho fa amb elegància, sense entretenir-se en foteses que ens poden despistar i fer la lectura carregosa.\nD’entrada ens pot semblar que ens trobem davant dues trames que transcorrem paral·leles: per una banda la investigació que duen a terme els dos policies, Massip i Arralongo i per altra la que porta a terme l’Anna amb l'ajuda del seu amic Salvador. Ben aviat veurem que són dues branques d’una mateixa trama que no tardaran gaire a convergir en una de sola i l’Anna serà una ajudant de luxe per en Xavier i l’Alejandro.\nAvancem a un ritme moderat, que no lent, no s’allarga més del necessari, i manté la dosis necessària de suspens per mantenir-nos enganxats a la lectura. No hi trobem gaires diàlegs, si la comparem amb altres novel·les del gènere, però els que hi trobem són àgils, naturals i gens forçats cosa que els fa creïbles, a més ens aporten la informació necessària a la trama.\nEls personatges, que se’ns presenten donant-nos una breu descripció física, cosa que ajuda al fet que prenguin cos als nostres ulls, estan molt ben treballats i són força creïbles.\nEl binomi Massip/ Arralongo funciona a la perfecció a pesar, o poder gracies, a les seves grans diferencies: són caràcters completament oposats, treballen a diferents cossos de policia, l’un sergent dels mossos en excedència, l’altre un inspector jubilat de la policia nacional. Empatitzen entre ells i el més important, ho fan amb el lector.\nM.Mercè 19 de maig de 2016, a les 8:52\nApuntat queda! ;)\njomateixa 19 de maig de 2016, a les 9:19\nEm va agradar molt, i ja estic esperant el proper.\nBotika 21 de maig de 2016, a les 18:39\nA mi també em va agradar força, el que em passa és que els assassins psicòpates no m'agraden gaire.


Les mestres de la República | card.cat\nPublicat el 25 d'octubre de 2014 per Tomàs Martínez\nEl proper dimarts, 28 d’octubre, a les 20 hores, a la biblioteca de Sant Llorenç, projecció del vídeo “Las maestras de la República” amb presentació i introducció de Guillem Pont. Organitza OCB de Sant Llorenç.\nAquest article s'ha catalogat com a Educació i s'ha etiquetat amb mestres, ocb, república per Tomàs Martínez. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\n2 pensaments a “Les mestres de la República”\nmagdalena el 26 d'octubre de 2014 a les 18:02 ha dit:\nTeniu previst la projecció del vídeo a la biblioteca de sa Coma?\nTomàs Martínez el 26 d'octubre de 2014 a les 18:54 ha dit:


Francesc I de Parma - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n19 maig 1678\n26 maig 1727 (49 anys)\nMargarida Maria Farnese, Antoni I de Parma i Odoard II Farnese\nVa néixer el 19 de maig de 1678 a la ciutat de Parma sent fill del duc Ranuccio II de Parma i la seva tercera esposa, Maria d'Este. Fou nét per línia paterna de Odoard I de Parma i Margarida de Mèdici, i per línia materna de Francesc I d'Este i Maria Caterina Farnese. Fou germà, per part de pare, d'Odoard II Farnese i del duc Antoni I de Parma.\nVa morir el 26 de maig de 1727 a la ciutat de Piacenza.\nA la mort del seu germà Odoard II Farnese, ocorreguda l'any 1693, va esdevenir hereu i duc de Parma a la mort del seu pare el desembre de l'any següent.\nDurant la Guerra de Successió Espanyola Francesc va mantenir bones relacions amb les dues faccions rivals, amb la Dinastia Habsburg tenia una llarga relació d'aliances i la seva esposa Dorotea era germana de l'emperadriu consort de l'Imperi Romanogermànic. Així mateix va mantenir bones relacions amb la Dinastia Borbó pel casament de la seva neboda i fillastra Isabel Farnese amb el duc Felip d'Anjou, futur Felip V d'Espanya.\nGràcies a la seva diplomàcia va aconseguir sobreviure a la guerra, en constrast dels seus veïns Milà i Màntua, que van ser annexats per Àustria.\nEs va casar el 7 de setembre de 1696 amb Dorotea Sofia del Palatinat-Neuburg, filla de Felip Guillem I del Palatinat i Elisabet Amàlia de Hessen-Darmstadt, i vídua del seu germà Odoard II Farnese. D'aquest matrimoni no en nasqueren fills.\nA la seva mort sense descendència, ocorreguda a la ciutat de Piacenza el 26 de febrer de 1727, fou succeït pel seu germà Antoni I de Parma.\nRanuccio II de Parma Duc de Parma\n1694–1727 Succeït per:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Francesc_I_de_Parma&oldid=25791136»\nDarrera modificació: 25 des 2020 a les 01:10\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 des 2020 a les 01:10.


I Congrés Biocomunica: Margarida Mas parlarà de “Comunicació a OPIs i Centres d’I+D” - Galènia\nI Congrés Biocomunica: Margarida Mas parlarà de “Comunicació a OPIs i Centres d’I+D”\nJa falta menys per al I Congrés BIOCOMUNICA (Madrid, 11 de desembre) organitzat per l’Associació de Comunicadors de Biotecnologia i a Galènia no ens ho perdrem. La nostra directora, Margarida Mas, sòcia d’aquesta associació des del seu inici fa gairebé un any, compartirà la seva experiència i know-how en comunicació científica i 2.0 al costat d’altres companys comunicadors.\nMas serà ponent a la taula de debat titulada “Comunicació a OPIs i Centres d’I+D” i compartirà espai al costat de Laura Ferrando, vicepresidenta adjunta de Cultura Científica del CSIC i Inés Ortega, co-responsable del Departament de Comunicació ISCIII-Ciber.\nAquesta taula de debat posarà en relleu com d’important és el paper de la divulgació i comunicació dins dels organismes públics d’investigació i centres de recerca. No només per ser espais de referència per a la ciutadania (i altres públics) sinó per tenir més visibilitat i generar així noves oportunitats, atreure nous partners i obtenir noves línies de finançament.\nII Congrès BioComunica escalfa motors Rigor, creativitat i especialització: punts clau del debat al I Congrés BioComunica Galènia al I Congrés BIOCOMUNICA\n⇐ Galènia al I Congrés BIOCOMUNICA\nUPF-BSM segueix a Margarida Mas en el seu dia a dia com a directora de Galènia ⇒


La Generalitat projecta una dessaladora marina per a la zona de Benissa i Calp « Infobenissa\nLa Generalitat projecta una dessaladora marina per a la zona de Benissa i Calp\n18 de novembre de 2004 No hi ha comentaris\nLa Conselleria d’Infraestructures ha inclòs en el II Pla de Sanejament la construcció de la segona dessaladora d’aigua del mar en la Marina Alta per a millorar el proveïment urbà de l’eix Benissa-Calp. L’actuació és independent del Pla Aigua del Ministeri de Medi ambient, que preveu l’adquisició i ampliació de la planta de Xàbia, així com la construcció d’una altra dessaladora en un punt del litoral.\nL’edil d’aigues de Calp i diputat provincial, Juan Roselló, va indicar que el projecte depèn de la conselleria i pretén garantir el proveïment en la zona litoral de la Fustera, entre els municipis de Calp i Benissa, on existeixen gran quantitat de xalets. Roselló va afegir que es “tracta d’una gran notícia i quan s’execute pràcticament estarà garantida l’aigua en el sud de la comarca”, ja que a aquestes obres s’ha d’afegir la inversió de 8 milions per a la construcció d’una canonada des de La Vall de Laguar fins a la costa.\nL’edil de Calp va assenyalar que amb la dessaladora pràcticament es completa el “mini transvasament de la Marina Alta”, ja que a aquestes obres s’han d’afegir a les realitzades en l’anterior mandat per Diputació i les quals realitza cada municipi per a renovar la seva xarxa d’aigua.\nEl diputat provincial va destacar que el termini d’execució podria rondar els tres anys de durada, ja que en els pressupostos per al pròxim any s’inclou una partida per a realitzar l’estudi. En aquest sentit va matisar que es tracta d’un projecte “per realitzar en una legislatura”.\nRespecte al cost de l’obra, Roselló va assenyalar que “aquest tipus de projectes se situa entre els 4 i els cinc milions d’euros” i tenen capacitat per a produir diverses línies de 2.500 metres cúbics diaris. El normal és que la planta tinga inicialment dues línies i estiga preparada per a ampliacions posteriors, com ja va succeir amb la planta de Calp.\nEl projecte, encara en fase d’estudi, forma part d’un conjunt d’obres que es completaran amb l’ampliació de la potabilitzadora de Dénia perquè puga tractar un cabal diari de 24.000 m3. En Dénia, el pla també contempla la construcció d’un dipòsit per a 25.000 metres cúbics i la connexió mitjançant canonades de les dues potabilitzadores.


Comprar Destil·lats online - Botiga de Destil·lats - Món la Cata\nHi ha 1034 productes.\nEl Brandi més blanc d'Osborne.\nLa gamma 103 d'Osbrone en la seva versió més envellida.\nConèixes l'akwavit danès?\nSituat a la zona de Highland, en Perthershire, d'un dels productors de l'blended però Venut als EUA. La destil·leria Dewar és un museu dedicat a Tommy Dewar. El seu single malt de 12 anys és difícil d'Trobar i molt apreciació por dels Experts. NOTA DE CATA: Color or, en nas a mandarina, malta fresca i préssec. Un toc a nou moscada. En boca ple i fresc,...\nAberlour 10 anys 1L\nHighland de la regió de Speyside és dels més tradicionals. Construïda sobre una capella druida de el segle de bronze gaudeix d'una de les aigües més pures, la de el Pou de Sant Dorsten Després de quedar danyada per un incendi, tom importància amb la doble fusta de bourbon i xerès En nas meló, gingebre i xerès. En boca notes de cake, nou moscada i es...\nAbsenta Absinth Mr. Jekyll\nAbsenta basada en la formula original de Philippe Lasala.\nVodka d'origen suec, i el primer de comercialitzar-se a suècia l'any 1879. Utilitza com a ingredients el blat d'hivern del sud de Suècia i l'aigua dels profunds pous de Åhus. Paradigma entre art i beguda, és un vodka molt equilibrat. El sabor és suau, i presenta lleugeres notes de caramel i vainilla amb un final fresc i afruitat. En format de 1 litre.\nVodka d'origen suec, i el primer de comercialitzar-se a suècia l'any 1879. Utilitza com a ingredients el blat d'hivern del sud de Suècia i l'aigua dels profunds pous de Åhus. Paradigma entre art i beguda, és un vodka molt equilibrat. El sabor és suau, i presenta lleugeres notes de caramel i vainilla amb un final fresc i afruitat. En format de 70cl.\nVodka d'origen suec, i el primer de comercialitzar-se a Suècia l'any 1879. Utilitza com a ingredients el blat d'hivern del sud de Suècia i l'aigua dels profunds pous de Åhus. Aquesta edició especial Level ens porta un vodka més refinat, amb aroma a cedre i notes de fruites més cítriques que l'Absolut estàndard.\nVodka d'origen suec, i el primer de comercialitzar-se a suècia l'any 1879. Utilitza com a ingredients el blat d'hivern del sud de Suècia i l'aigua dels profunds pous de Åhus. En aquesta edició, ens porten l'expressió de les passarel·les internacionals i es fa ressò a la Cibeles Fashion Week amb el seu disseny.\nVodka d'origen suec, i el primer de comercialitzar-se a suècia l'any 1879. Utilitza com a ingredients el blat d'hivern del sud de Suècia i l'aigua dels profunds pous de Åhus. En aquesta edició, ens porten l'expressió més radical, amb una ampolla de cuir i punxes, com a homenatge als més rockers.\nAbyssal és un vodka espanyol, ubicat a Jerez. No en va, té d’ingredient principal el vi de xerès tipus oloroso. Això dóna un aroma al vodka molt intens i pur, amb una complexitat superior. Els alambics utilitzats per a fer el vodka són els mateixos que es fan servir per fer el brandi Gran Duque de Alba.\nAdvocaat Bols Original\nAquest blend de malta i gra té una suavitat bastant marcada, on realment s'aprecia l'esperit japonès dels blends agradables i suaus. És una molt bona manera d'iniciar-se amb el món dels whiskys japonesos, amb notes clarament a fruita, caramel i un final poc fumat i molt agradable.\nD'una de les destil·leries més antigues de tot el Japó, l'Akashi Meisei, que en japonès significa "celebritat", és un blend delicat i refinat, amb records a vainilla bastant destacables. Això succeeix pel seu 45% d'envelliment en fusta de roure americà.\nDe la destil·leria Eigashima Sake Brewing Co. Ltd, avui White Oak, fundada expressament per a fer sakes l'any 1888, ens porten el seu Daiginjo. També utilitza un puré d’arròs fet amb arròs sake que inclou arròs triturat en un percentatge entre el 35% i el 50%. Aquest sake és molt fragran i té un cos complet, un sabor delicat i un final breu.\nDe la destil·leria Eigashima Sake Brewing Co. Ltd, avui White Oak, fundada expressament per a fer sakes l'any 1888, ens porten el seu Ginjo Yuzushu. Un sake suau on utilitzen un tipus especial de llevat i el puré d’arròs per fermentar a baixes temperatures. El seu tret característic però és l’addició de yuzu.\nDe la destil·leria Eigashima Sake Brewing Co. Ltd, avui White Oak, fundada expressament per a fer sakes l'any 1888, ens porten el seu Honjozo. El qual conserva un 70% la mida del gra. S'hi afegeix alcohol de cervesa i no és tan potent com els altres. Molt reconeixible en el seu sabor suau. És ideal per a prendre calent.\nAlentador Crema de Maduixa amb tequila\nAlentador Tequila Blanc\nLicor francès elaborat a base de fruits vermells i fruites de las passió, mesclats amb destil·lats.\nAltavilla Licor d'herbes\nBon orujo d'herbes navarrenc preu-qualitat.\nOrujo de cafè navarrenc amb una molt bona relació preu-qualitat.\nAlvisa 10 Ecològic 1L\nAlvisa 5 Ecològic 1L\nAlvisa 5 Ecològic 50cl\nAmareto Disarono és un amareto italià ideal per als amants del dolç-amarg.\nAmaro Averna és un amaro italià ideal per als amants dels aperitius-digestius amargs.\nAmbassadeur és un aperitiu francès ideal per als amants dels aperitius-digestius amargs. En format d'1 litre.\nAmer Picón és un aperitiu francès ideal per als amants dels aperitius-digestius amargs.\nMostrant 1 - 51 de 1034 elements\nCatàleg de Destil·lats disponibles\nEts un amant del Whisky? O potser ets més de gintònic? En aquesta categoria trobaràs més de 1000 destil·lats, entre ells Rom, Vodka, Ginebra, Tequila, licors i tots els que puguis imaginar.\nComprar licors online\nCompra licors i destil·lats a molt bons preus, som una empresa reconeguda, de confiança, la nostra botiga física té més de 1000 m2 i disposem de destil·lats de tot tipus i d'arreu del món. Ho tenim en stock i t'ho enviem ràpidament!\nPer prendre sol o en cocteleria\nEscull el que més et convingui per a cada ocasió. És moment de prendre un destil·lat sol o crearàs uns còctels originals?\nBusca i filtra pel tipus de destil·lat que estàs buscant i acota així la teva cerca.


Puc canviar els meu nom o cognoms? - On Brok\nSi no et sents còmode amb el teu primer nom o cognoms, pots canviar-los en el registre civil. T’expliquem com fer-ho i quan està permès (o no).\nSi no estàs còmode amb el teu nom o prefereixes, per exemple, per portar el cognom de la teva mare en primer lloc, has de saber que pots canviar-ho al registre civil. T’expliquem com has de fer-ho i en quins casos està permès.\nCom sol·licitar un canvi de nom\nPer sol·licitar un canvi de nom caldrà anar al registre civil i acreditar que el nou nom s’utilitza de forma periòdica. No obstant això, hi ha una sèrie de requisits dels que n’has de ser conscient:\nNo podràs demanar un nom que et perjudiqui perquè és humiliant ja sigui per si sol o en combinació amb els cognoms.\nTampoc podràs demanar un nom que indueixi a error en el teu DNI, per exemple, en termes de sexe.\nNo podràs canviar el teu nom si perjudica a un tercer.\nEn el cas de tenir germans amb els mateixos cognoms, mai no podràs donar-li el mateix nom, a no ser que hagi mort.\nSerà possible reemplaçar el teu propi nom amb el seu equivalent en qualsevol de les llengües espanyoles.\nCom pots canviar el cognom\nEn el cas dels cognoms, també és possible contactar amb el registre civil i sol·licitar el canvi de cognoms en els següents supòsits:\nRevertir l’ordre de cognoms de manera que el cognom de la mare sigui el primer i el cognom patern el segon o viceversa.\nUtilitzar la preposició “de” o posar les conjuncions “i” o “i” entre els cognoms.\nPer a l’ ortografia dels cognoms per adaptar-los a la gramàtica i fonètica de la llengua espanyola corresponent.\nPer donar cabuda als cognoms d’ancians o nens emancipats per canviar els cognoms dels pares.\nPots fer-ho, sempre que es compleixen aquests requisits:\nQue el nom sol·licitat s’utilitzi com de costum.\nQue demostris que el cognom o els cognoms que intentes utilitzar et pertanyen. Per exemple, proporcionant testimonis o alguna evidència documental que mostri el subjecte de dades amb el cognom sol·licitat.\nQue els cognoms resultants del canvi no procedeixen de la mateixa línia, és a dir, que després del canvi un cognom és de la línia paterna i un altre cognom de la línia materna.\nTambé es pot sol·licitar modificar un cognom que sigui contrari a la dignitat o que provoqui molèsties greus, encara que no sigui d’ús comú.


Continuen les negociacions per a possibles pactes electorals a Coll de Nargó — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Continuen les negociacions per a possibles pactes electorals a Coll de Nargó\nColl de Nargó no té encara clar qui serà el nou alcalde del municipi. El passat 22 de maig Progrés del Pirineu-Progrés Municipal va aconseguir 3 regidors, enfront de 2 de CIU i 2 d'ERC. La possibilitat de pactes és oberta i no es descarta, de moment, cap opció, a l'espera que finalitzin entre dijous i divendres les converses entre els grups polítics.\nDe moment, RàdioSeu ha pogut saber que Progrés Municipal, a través de la seva candidata, Montse Ramoneda, ha proposat un govern de concentració, que aglutinaria totes les forces polítiques. Tanmateix, aquesta fórmula no es veu factible per part de la resta de partits.\nBenito Fité, de CIU, opina que ja no hi ha temps per aconseguir un hipotètic pacte conjunt perquè "s'ha fet tard i no s'ha consensuat cap document de mínims". De tota manera, Fité assegura que si és investit alcalde i avancen les converses, es podrien tornar a posar sobre la taula les converses de col.laboració.\nDel mateix parer és el representant d'ERC, Rafel Ferré, que es manté ferm en la defensa del seu programa electoral a l'hora de decidir si formar part d'algun equip de govern o bé passar a l'oposició. "En tot cas", afirma Ferré, "la prioritat d'Esquerra és pensar sempre en el bé del poble".\nCal recordar que CIU i ERC han governat en coalició a Coll de Nargó durant els últims quatre anys. Tot i la relació política al consistori, el líder de la federació nacionalista a Coll de Nargó, Benito Fité, no aclareix el seu posicionament en relació a la continuïtat del pacte, en un escenari en què tots els acords són possibles. "No vull avançar res perquè encara resta una altra ronda de converses per decidir què farem", indica.\nTampoc el republicà Rafel Ferré aclareix les seves preferències en les negociacions per a la constitució del plenari nargoní, que es farà, com a la resta de Catalunya, el pròxim dissabte, 11 de juny.


Viquiprojecte:Cultura Diputació València - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nViquiprojecte:Cultura Diputació València\nPalau de la Diputació de València.\nEl Viquiprojecte:Cultura Diputació de València s'emmarca dins de la col·laboració entre Amical Wikimedia i l'Àrea de Cultura de la Diputació de València. El projecte és la continuació del Viquiprojecte:Museu Valencià d'Etnologia, dedicat específicament al Museu Valencià d'Etnologia i on estigué el primer Viquipedista Resident valencià.\nEl projecte te diverses àrees de treball i està coordinat per TaronjaSatsuma, Viquipedista Resident als centres esmentats.\n1 Participants assidus\n2.1 Museu Valencià d'Etnologia\n2.2 Museu Valencià de la Il·lustració i la Modernitat\n2.3 Museu de Prehistòria de València\n2.4 Institució Alfons el Magnànim\n2.5 Servei de Normalització Lingüística\nTaronjaSatsuma (Viquipedista resident)\nEl Viquiprojecte està dirigit, sobretot als Museus de la Diputació de València i l'Institució Alfons el Magnànim. El projecte és col·laboratiu, i ací tenim algunes de les tasques a realitzar i també de les ferramentes disponibles.\nMuseu Valencià d'Etnologia[modifica]\nPàgina principal: Viquiprojecte:Museu Valencià d'Etnologia\nEsta cinta del fons de Fermín Pardo inclou el romanç de Sant Roro.\nEl projecte més ambiciós del museu és el d'apujar a Wikimedia Commons els fons de Fermín Pardo Pardo (en col·laboració amb l'Arxiu de Requena). Eixa tasca la realitza TaronjaSatsuma, però cal il·lustrar articles amb les cançons. Si en trobeu alguna que voleu reutilitzar i no sabeu dividir fitxers d'audio, li podeu demanar ajuda.\nL'Arxiu Audiovisual Fermín Pardo consisteix en 400 cintes de cassete on es recopilen cançons populars valencianes.\nA més, també hi ha en marxa els següents projectes.\nParticipació en Wiki Loves Folk.\nPòster per a les jornades de FESABID 2017 (ací a l'Entobloc).\nMuseu Valencià de la Il·lustració i la Modernitat[modifica]\nReconstrucció de la Necròpolis del Carrer Cañete de València. Alguns conceptes serien difícils d'il·lustrar sense els museus.\nLa realització de la Viquitrobada 2016 (va haver de canviar-se per incompatiblitat de dates)\nGestió del compte Flickr del Museu (aleshores descontinuat) i adaptació a l'ús de llicències lliures per a la reutilització en Wikimedia Commons.\nCobertura de la inauguració de l'exposició dedicada a Francesc Sempere Fernández de Mesa i col·laboració amb els legataris.\nMuseu de Prehistòria de València[modifica]\nEl Museu disposa de tota la seua bibliografia online, la podeu consultar en este enllaç.\nViquiconcurs Prehistòria 2017.\nInstitució Alfons el Magnànim[modifica]\nMolts dels guanyadors dels Premis València tenen article en algun idioma.\nAprofitament de la bibliografia de la Institució per a ampliar articles.\nDestaca la Revista debats, la qual es pot consultar online al seu web.\nViquiconcurs Magnànim i Viquimarató de la Fira del Llibre de València\nServei de Normalització Lingüística[modifica]\nReunió amb Immaculada Cerdà per tal d'estudiar la possibilitat d'alliberar continguts. Actualment el SNL està cedint els seus treballs per a reutilització fins i tot a editorials (ànim de lucre) per a utilitzar a treballs com llibres de text. L'ús que actualment es fa és compatible amb una CC-BY.\nEl projecte va nàixer de la mà del Museu Valencià d'Etnologia i la seua biblioteca cap a abril del 2016, després d'una sèrie d'actes amb la participació de Kippelboy i TaronjaSatsuma. Es feu un primer viquiprojecte, amb una residència que va durar quatre mesos, i vàrem alliberar unes 700 imatges, entre fotografies i imatges originals d'Andrés Marín Jarque. També s'hi inclou el fons complet d'una de les tres exposicions permanents, i parcial de les altres dos.\nPer a setembre del mateix any s'inicià la primera part de l'actual projecte. Entre setembre i desembre del 2016 férem:\nLa viquimarató Espanta la Por i la Viquitrobada 2016 al Museu Valencià d'Etnologia.\nComençament de l'alliberament del Fons de Fermín Pardo.\nInvolucració en l'equip dels diferents centres. Ús de llicències compatibles a tots els comptes de Flickr dels centres esmentats. Ús de llicències lliures -no compatibles- a la revista Debats.\nReculls audiovisuals de persones convidades a actes dels diferents centres, com Raul Zelik o Gervasio Sánchez. Incloent-hi una entrevista a La Represa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquiprojecte:Cultura_Diputació_València&oldid=18632862»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 jul 2017 a les 09:27.


La tecnologia 5G i la seva aplicació en la indústria de l’automòbil serà la principal atracció del MWC d’aquest any. PERE VIRGILI\nBarcelonaEl semàfor es posa de color taronja i el cotxe frena sobtadament per no passar en vermell, però el vehicle que venia al darrere no s’esperava la frenada i xoquen. Ningú pot controlar al 100% imprevistos tan habituals com aquest, però la tecnologia pretén que cada cop més els vehicles puguin evitar alguns accidents gràcies a la connectivitat. Un cop més, el 5G serà un dels temes estrella al Mobile World Congress, que comença demà i se celebrarà fins dijous al recinte de la Fira. La cinquena generació de xarxes mòbils promet moltes aplicacions i una de les més visibles té com a protagonista la indústria de l’automoció.


Atraca un petrolier monobuc\nEl Calvo Sotelo, arribat al dic de l'Oest de Palma, té 25 anys i pot carregar fins a 30.000 tones de combustible\nLl.Llorenzo | 11 desembre 2002\nEl Calvo Sotelo, un petrolier de la Compañía Logística de Hidrocarburos (CLH), va atracar ahir migdia al port de Palma. Tot i que CLH no va concretar la capacitat exacta de combustible que duia, l'embarcació té capacitat per transportar-ne unes 30.000 tones, quasi la meitat que el Prestige i tres vegades més que el que els pescadors i voluntaris han recollit en tres setmanes d'ininterrompuda feina a Galícia.\nEl Calvo Sotelo té una antiguitat de 25 anys, un menys que l'enfonsat Prestige, i monobuc, igual que el sinistrat. Aquest tipus d'embarcació està en el punt de mira de la Unió Europea (UE), ja que la comissària Loyola del Palacio ha proposat als Quinze que impedeixin la circulació de petroliers monobuc de més de 23 anys perquè es consideren perillosos. Fins i tot la presidència danesa va més enllà i proposa escurçar l'edat límit dels vaixells fins als 15 anys. La legislació comunitària aprovada el 2000 fixa l'edat màxima permesa d'aquests vaixells en els 27 anys.\nAixí i tot, CLH va subratllar a aquest diari que el Calvo Sotelo, a l'igual que la resta de naus de la companyia, està sota pavelló espanyol i subjecte a la normativa de la Unió Europea, i fins ara ha passat totes les inspeccions de les quals ha estat objecte. El Calvo Sotelo té previst partir demà cap a Castelló, d'on procedeix. Al port peninsular hi ha una refineria de petroli que, juntament amb la de Tarragona, és la que habitualment proveeix de combustible els dipòsits que CLH té a Portopí, a Maó i a Eivissa.\nPrecisament, el Calvo Sotelo no és la primera vegada que visita el port de Palma enguany i tampoc no és l'únic petrolier monobuc de més de quinze anys que freqüenta els nostres ports. De fet, segons les dades registrades a Autoritat Portuària, el Calvo Sotelo ha vingut quatre vegades a Palma enguany; el Campeón, de 23 anys, ho ha fet en quinze ocasions a Palma, la darrera el 22 de novembre, i dues a Eivissa; el Campodola, de 26 anys, ens ha visitat enguany dos pics i el Camponubla, de 23 anys, ha atracat a Palma enguany en 31 ocasions.\nA més, l'Alcudia, de 23 anys, atraca a Maó una dotzena de vegades cada any i aquesta setmana ho ha de tornar a fer. En total, aquestes embarcacions, noliejades per CLH, han atracat enguany a les Balears més de 60 vegades. La companyia té també el Mar Rocío, fabricat el 2000, però aquest sí que disposa de doble buc. Precisament, respecte de la renovació de la flota, CLH assegura que l'«adequarà a les necessitats».


Andorra obre un procés de participació ciutadana sobre l'acord d'associació amb la UE\nAndorra obre un procés de participació ciutadana sobre l’acord d’associació amb la UE\nEs faran onze reunions aquesta tardor, una a cada parròquia, en el nucli del Pas de la Casa, Barcelona Tolosa i una final en streaming\nEl Govern d’Andorra ha obert un procés de participació ciutadana sobre les negociacions de l’Acord d’associació amb la Unió Europea, per saber els aspectes que generen més inquietud i entusiasme a la població.\nEs faran onze reunions aquesta tardor, una a cada parròquia i en el nucli del Pas de la Casa a l’octubre; i durant novembre, d’altres a Barcelona, Tolosa (Occitània), i una última en streaming, ha informat avui el secretari d’Estat d’Afers Europeus, Landry Riba, en conferència de premsa després del Consell de Ministres.\nL’objectiu és ‘anar desgranant el contingut de l’acord’ des d’ara fins que arribi el moment de sotmetre-ho a referèndum, per la qual cosa hi haurà noves rondes de reunions públiques en les quals s’aniran tractant els aspectes que conformen l’acord d’associació.\nRiba ha explicat que les reunions, que s’han preparat juntament amb la Secretaria d’Estat d’Igualtat i Participació Ciutadana, tindran una primera part d’explicació per part de l’executiu i una segona de torn obert de paraula per als assistents.\nEn finalitzar cada reunió es farà una síntesi del debat, de les qüestions que els ciutadans hagin posat a sobre la taula, ja que les trobades ‘han de servir també per a recollir informació’, ha manifestat el secretari d’Estat d’Afers Europeus.\nLes reunions es gravaran en vídeo per ‘tenir documentat tot el procés’, i quan s’acosti el referèndum es preparen peces que resumeixin el contingut per temàtiques.\nA més, s’ha obert el lloc web www.andorraue.ad per a donar resposta a les preguntes que es pensa que es plantegen els ciutadans i on s’aniran penjant els documents que es considerin necessaris.\nA més, els ciutadans podran deixar comentaris i preguntar dubtes amb el compromís de resposta per part de l’administració i amb la voluntat d’obrir al màxim el debat, ha dit Riba.


Demà podeu anar a votar de groc i amb el llaç: us expliquem per què\nPreguntes inusuals a Carles Puigdemont, Marta Rovira i Carles Riera\tPreguntes inusuals a Carles Puigdemont, Marta Rovira i Carles Riera\nLa campanya més anòmala acaba entre Estremera i un míting virtual\tLa campanya més anòmala acaba entre Estremera i un míting virtual\nTot allò que han de saber els treballadors per a anar a votar el 21-D\tTot allò que han de saber els treballadors per a anar a votar el 21-D\nMinut-a-minut: l'últim debat de la campanya electoral del 21-D, a TV3\tMinut-a-minut: l'últim debat de la campanya electoral del 21-D, a TV3\nLa policia espanyola identifica Mireia Boya i membres de la CUP en un acte de campanya a Lleida\tLa policia espanyola identifica Mireia Boya i membres de la CUP en un acte de campanya a Lleida\nUnes seixanta persones ja han participat al dejuni col·lectiu organitzat a Cornellà per la llibertat dels presos polítics\tUnes seixanta persones ja han participat al dejuni col·lectiu organitzat a Cornellà per la llibertat dels presos polítics\nEl govern espanyol ja aplica sancions a Jordi Sànchez abans de resoldre l'expedient informatiu\tEl govern espanyol ja aplica sancions a Jordi Sànchez abans de resoldre l'expedient informatiu\nHuman Rights Watch destaca la violència contra l'1-O en el recull anual de violacions dels drets humans\tHuman Rights Watch destaca la violència contra l'1-O en el recull anual de violacions dels drets humans\nDenuncien que ja no permeten a Jordi Sànchez ni parlar amb la família\tDenuncien que ja no permeten a Jordi Sànchez ni parlar amb la família\nFachin revela que Iglesias li va dir en una reunió: ‘Haurem de resar perquè l’1-O no hi hagi referèndum’\tFachin revela que Iglesias li va dir en una reunió: ‘Haurem de resar perquè l’1-O no hi hagi referèndum’\nMillo diu que la prohibició només afecta el personal de les meses electorals, interventors i apoderats\nEl llaç groc s’ha convertit en un símbol per a demanar la llibertat dels presos polítics i ja ha estat motiu de prohibició de la Junta Electoral espanyola. Tanmateix, només afecta el personal de les meses electorals i els interventors i apoderats dels partits, els quals no podran dur-lo. Els votants, si no hi ha cap canvi d’última hora, sí que el podran lluir, tal com ha deixat entreveure el delegat del govern espanyol, Enric Millo.\nArran d’una queixa del PSC, la junta electoral espanyola va prendre el primer acord sobre les eleccions del 21-D: instar tots els membres de les meses a no portar cap llaç groc. I ací va començar tot. Més tard es va prohibir el color groc a la via pública i a les façanes de les cases consistorials.\nDoncs me l'hauran de treure >>> El virrei Enric Millo recorda que si la Junta Electoral prohibeix que els votants portin llaços grocs, els interventors els faran treure\n— David Fernàndez #dempeus (@HiginiaRoig) December 17, 2017\na mi també. https://t.co/L48fV52PwI\n— Lluís Llach (@lluis_llach) December 17, 2017\nLluís Llach i David Fernàndez, per exemple, ja han dit que els hauran de treure el llaç, en cas que l’acabin prohibint. I només hi haurà aquesta prohibició si, abans de demà, la Junta Electoral espanyola fa resolució exprés.\nUn expert en processos electorals consultat per VilaWeb preveu aquesta possibilitat: ‘Si el president de la mesa interpreta estrictament les instruccions de la junta, pot demanar al votant que es tregui el llaç per votar. I si no ho fa, no agafar-li el vot. Ell és qui té autoritat per a denegar el vot o, més ben dit, per a negar l’accés al recinte de votació. Igual que si es presenta algú amb un carnet d’identitat fals.’ Segons la llei electoral espanyola (LOREG), l’única persona que els ho pot demanar és el president de la mesa, que és la màxima instància en cada punt de votació.\nA partir d’aquí, els casos poden ser molt diversos, però per lògica els interventors dels partits unionistes voldran vetllar perquè es compleixin les ordres de la junta. En el cas que hi hagi algun problema d’ordre públic, la LOREG també preveu que el president de la mesa demani el reforç de la policia. ‘Els incidents que sorgeixin, i el nom i cognoms de qui els hagués causat, es faran constar en l’acta de sessió.’\nI afegeix: ‘El president de la mesa també pot fer els ulls grossos, però els interventors d’alguns partits podrien denunciar-lo a la junta provincial. També pot passar que la policia demani a l’entrada del recinte que ningú no hi accedeixi amb llaços grocs. Pot haver-hi conflictes i solucions diversos.’\nEs poden anul·lar les votacions de les meses?\n‘Atenció! El 21-D no porteu llaços ni motius grocs visibles. Els interventors del PSC, PP i Ciutadans tenen instruccions de denunciar-ho com a “incidència” i llavors la Junta Electoral podrà impugnar a discreció i anul·lar aquelles meses en què tradicionalment guanyen els sobiranistes. Passeu-ho!’ Segurament us ha arribat aquest missatge per WhatsApp o Telegram. Però la font consultada diu que aquesta possibilitat seria inaudita. ‘De vegades vas a un col·legi i resulta que a l’entrada hi ha una pancarta d’un partit o un apoderat que reparteix butlletes dels seus. Això s’ha vist moltes vegades. Aquestes incidències es fan constar en les actes, per, si escau, posar alguna sanció al partit en qüestió, però no s’ha invalidat mai cap mesa per això.’\nUn taller casolà de bufandes\nPerò l’enginy no té fronteres i la indumentària de color groc tampoc. En el cas de la resolució que afecta els membres de les meses, diu específicament que no poden dur ‘símbols de caràcter partidista, com és el cas del llaç groc’. Això sí, no diu res de bufandes, samarretes, pantalons ni cap peça de roba. Per això, encara que la Junta Electoral apliqui als votants el mateix criteri que ha resolt per als membres de les meses, li serà gairebé impossible d’evitar l’entrada del color groc als col·legis.


Mor Manel Comas, entrenador històric de Cacaolat Granollers i del Mollet Sedimar - somVallès\nMor Manel Comas, entrenador històric de Cacaolat Granollers i del Mollet Sedimar\nEl tècnic de bàsquet, conegut com el Sheriff, va aconseguir els seus màxims títols amb el Joventut de Badalona i el Taugrés de Vitoria\nDilluns, 17 de juny de 2013 | 16:21h\nManel Comas i Hortet (Barcelona, 1945) ha mort avui, dilluns, com a conseqüència d'un càncer. Conegut pel seu caràcter com el Sheriff, Comas va entrenar el Cacaolat Granollers de 1987 a 1990, després d'haver comandat el Joventut de Badalona, club al que va tornar posteriorment. Vinculat al Vallès Oriental, va començar la seva trajectòria com a entrenador professional al Mollet Sedimar (1979-80).\nManel Comas ha estat un dels entrenadors de bàsquet català més exitosos de la història al país. Va aconseguir els títols més importants amb el Joventut de Badalona, amb qui guanyava la Copa Korac el 1980-81, i amb el Taugrés de Vitoria, que portava a la victòria d'una Copa del Rei de Bàsquet la temporada 1994-95 i d'una Recopa d'Europa el 1995-96.


Medicació | ActivaMent Catalunya Associació - Part 2\nTres elements claus en la meva superació del TOC\nL’altre dia vaig escriure un twitt, en què explicava que els psicofàrmacs em van salvar la vida. Sí, ells van salvar “la meva vida física”, mentre que “la meva ànima” la van salvar els meus i la música.\nPrimer de tot, m’agradaria exposar-vos la meva història de vida al llarg del meu problema de salut mental: el trastorn bipolar. M’ho van diagnosticar als 16 anys, i, des d’aleshores ha estat una lluita constant.\nParticipació al Fòrum Salut Sabadell 2017\nAquest passat dissabte 1 d’Abril ActivaMent va tenir l’oportunitat de formar part del Fòrum Salut Sabadell 2017. Es va tractar d’una jornada sobre salut orientada a la ciutadania en general realitzada al Centre Cívic de la Creu Alta – Cal Balsach.\nAls trenta anys (ara en tinc seixanta), després del part del meu segon fill, se’m va declarar un trastorn mental. Tenia pensaments i sentiments que no entenia, sabia que formaven part d’un altre jo, tenia moltíssima por.


Hotel Monika Sesto Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel MonikaParkweg 2, Sesto, Sesto, Itàlia, 39030 - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en262comentarisHotel MonikaVeure més fotos"The best in this hotel is spa area with open pool and jacuzz..."EkaterinaRussiaPiscinaVeure més fotosVeure totes les 40 fotosExcel·lent ubicació 9,5Veure al mapa9,5UbicacióParticularitats que li encantaranmini bar\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Sesto, vosté es sentirà com a casa a Hotel Monika, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Monika asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com bany, centre esportiu, sauna, piscina exterior, piscina coberta. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Monika no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


S'ha publicat l'informe Analytical Report 12: Business-to-Government Data Sharing, de l'European Data Portal, que el seu objectiu és fomentar el subministrament de dades del sector privat a organismes públics en condicions preferencials per a la seva reutilització.\n“L'intercanvi de dades és un facilitador clau del creixement, l'ocupació i la competitivitat per a Europa, així com per al Mercat Únic Digital previst per la Unió Europea. (..) Reutilitzar dades pot estalviar costos, temps i vides”. Així comença el nou informe de l'European Data Portal (EDP), Analytical Report 12: Business-to-Government Data Sharing , que el seu objectiu és fomentar el subministrament de dades del sector privat a organismes públics (Business to government en anglès o B2G) en condicions preferencials per a la seva reutilització.\nL'informe analitza els beneficis i reptes d'aquest tipus d'intercanvis, aprofundint en els models existents i les consideracions legals i pràctiques a tenir en compte, per acabar oferint una sèrie de recomanacions.\nL'intercanvi de dades pot beneficiar igualment al sector públic, com a reutilitzador, i al privat, com a publicador.\nEn el cas de el sector públic, les dades obertes poden ajudar a millorar la presa de decisions i l'elaboració de polítiques, ajudar a optimitzar els serveis públics i augmentar l'eficiència tant en els processos administratius interns com en la prestació de serveis al públic. D'acord amb dades de l'EDP, els països membre de la Unió Europea podran estalviar en 2020 uns 1.700 milions d'euros gràcies a les dades obertes .\nTots aquests beneficis es poden veure incrementats si les administracions també tenen accés a dades privades. Per exemple, la informació sobre els patrons de comportament dels ciutadans (tráfico, compres, malalties) pot servir per comprendre, avaluar i predir les necessitats de la població.\nPer la seva banda, les empreses privades també es poden beneficiar de l'obertura de les seves dades:\nMillora de la reputació. L'intercanvi de dades amb organismes públics es pot considerar com una acció de responsabilitat social corporativa, que pot reforçar els vincles amb la comunitat i millorar la seva reputació.\nMillora de la percepció de la marca com a ocupador. Associar una marca amb una imatge positiva (la d'una empresa oberta i transparent que comparteix la informació) pot impulsar l'atracció i retenció de talent\nMillora del coneixement de l'empresa. El fet que terceres persones treballin i analitzin dades d'una empresa pot ajudar a resoldre preguntes que no van trobar resposta internament.\nMajor reciprocitat. Les dades poden ajudar a millorar serveis dels quals després es beneficiï l'empresa. Com a exemple, les dades obertes d'Uber poden ajudar a una millor gestió del tráfico per part dels organismes públics, la qual cosa en última instància beneficia a la companyia.\nMalgrat aquests beneficis, les dades privades no sempre poden obrir-se, a causa de qüestions estratègiques o de confidencialitat. No obstant això, existeixen diferents fórmules que permeten el seu intercanvi. Però abans d'abordar aquestes fórmules, moltes empreses necessiten fer front a una sèrie de reptes.\nPer poder compartir les seves dades, les empreses han de superar els reptes organitzacionals, tècnics i legals.\nReptes organitzacionals: Abans d'engegar una iniciativa d'aquest tipus una empresa necessita recopilar, validar i preparar la seva base de dades, i per a això necessitarà nous recursos (d'acord amb l'informe, solament el 35% de les empreses europees ha implementat processos per capturar, gestionar i validar la informació). Aquests costos són fàcils de mesurar, mentre que els beneficis no sempre es poden calcular d'una manera senzilla. A això cal sumar les possibles implicacions ètiques, la falta de lideratge, i la possible reacció dels clients, que no sempre estan d'acord amb que es comparteixin les seves dades.\nReptes tècnics: Els proveïdors de dades hauran de garantir una sèrie de processos bàsics, com la recopilació i selecció de les dades. Així mateix, és necessari abordar aspectes com la precisió i la integritat de les dades, evitant duplicacions. I no cal oblidar els processos d'anonimització, seudoanonimización o agregació per garantir la privadesa de la informació personal.\nReptes legals: L'absència d'un marc legal específic i la falta de casos de referència, documentació sobre bones pràctiques o escenaris estàndard dificulta l'engegada d'aquestes iniciatives. Per això és necessari recolzar-se en les diferents regulacions legals tant nacionals com a internacionals que podrien afectar al procés d'intercanvi de dades, com els drets de propietat intel·lectual, els drets de protecció de dades o les lleis de competència, així com establir un model de governança i cercar el suport d'un expert legal.\nPer aconseguir complir amb tots aquests requisits, l'EDP finalitza el seu informe amb una sèrie de recomanacions:\nFormar un equip amb experts de renom. Associar-se amb investigadors, associacions o centres d'estudi de prestigi ajuda a tenir un major coneixement de l'àrea, així com a beneficiar-se de la seva bona reputació.\nInvolucrar als clients. Encara que el procés d'intercanvi de dades es dugui a terme amb totes les garanties legals, els clients poden no estar d'acord. Per això és recomanable informar-los, permetent-los participar en el procés, a través d'associacions cíviques o oferint-los serveis addicionals.\nConfigurar un marc d'intercanvi de dades. Aquest marc ha d'incloure un model financer, mecanismes de formació, serveis de suport, processos de descripció de metadades, etc.\nEspecificar acords contractuals. Davant la falta d'un marc legal específic, és necessari signar un contracte entre el proveïdor de dades i l'usuari, on quedin clares les responsabilitats de cada part.\nÉs clar que no es tracta d'un procés senzill. No obstant això, pot veure's com una oportunitat. En el context econòmic actual, les empreses necessiten gestionar adequadament les seves dades, per la qual cosa abans o després hauran de fer front als reptes organitzacionals i tècnics anteriorment descrits si no volen perdre avantatges competitius. Si a més, s'aprofita l'ocasió per establir mecanismes d'intercanvi de dades amb organismes públics, el benefici pot ser doble.


Econòmix - Òscar Gorgues (CPUBCN): "Covid-19; més oferta d'habitatges de lloguer i disminució de preus a Barcelona i Madrid"\nEconòmix - 'Covid-19; més oferta d'habitatges de lloguer'\nAvui, a l’espai d’actualitat, hem comentat amb el gerent de la Cambra de la Propietat Urbana de Barcelona, Òscar Gorgues, l’augment de l’oferta d’habitatges de lloguer i la disminució de preus de quasi bé un 5% a grans urbs com Madrid i Barcelona, com a conseqüència del coronavirus. Tot seguit, a la tertúlia amb Montse Basora, directora d’emprenedoria de Barcelona Activa, i Pere Segarra, president de la Comissió d'Emprenedoria i Creació d'Empreses del Col·legi d'Economistes de Catalunya, hem analitzat com emprendre un negoci com a opció de generació de treball en temps de crisi i pandèmia, la denominada emprenedoria per necessitat. A continuació, a la secció d'humor salmó, Pere Brachfield ens ha parlat de l'economia submergida a Espanya, que és un 65% més gran que la mitjana europea, segons les estimacions dels tècnics d'Hisenda (Gestha). I a l’espai Reinvencions Covid-19, Pere Llobet ens ha donat a conèixer el cas de la seva empresa Tecnoquimia Catalunya, que ha potenciat els productes amb propietats higienitzants per la neteja de cotxes.\nveure més sobre "Econòmix - Òscar Gorgues (CPUBCN): "Covid-19; més oferta d'habitatges de lloguer i disminució de preus a Barcelona i Madrid" " veure menys sobre "Econòmix - Òscar Gorgues (CPUBCN): "Covid-19; més oferta d'habitatges de lloguer i disminució de preus a Barcelona i Madrid" "


vitemprende | Resolució entrades South Summit 2022\nResolució entrades South Summit 2022\nValència Activa, a través de VIT Emprende, ofereix 50 entrades gratuïtes per a agents, startups i emprenedors/as a assistir a el South Summit 2022, que se celebrarà del 8 al 10 de juny de 2022 a Madrid.\nSouth Summit Madrid va nàixer en 2012 com Spain Startup per a impulsar l'economia a través de la innovació i l'emprenedoria. 10 anys després ha construït un ecosistema sòlid i una trobada de referència cada vegada més rellevant en el món de les startups.\n2022 serà el desé aniversari i per a celebrar-lo s'ha preparat la millor edició fins hui amb l'objectiu de connectar amb agents clau en l'ecosistema, generar oportunitats comercials i donar visibilitat a nous talents.\nDes de l'ecosistema de València es pretén mostrar tot el potencial de València com hub clau de la innovació, posicionant-la com a referent en la indústria de la salut i la qualitat de vida i atraient talent, inversió i negoci.\nPer aquest motiu volem facilitar 50 entrades perquè les startups i persones emprenedores de la nostra ciutat tinguen l'oportunitat d'assistir a un dels majors esdeveniments del sector a nivell internacional.\nEn el següent enllaç pots consultar tota la informació referent a l'esdeveniment: https://www.southsummit.co/\nFormar part de la xarxa VIT Emprende. Els representants de les startups sol·licitants han d'estar registrades i/o registrar-se, de manera gratuïta, en el enllaç.\nTindre domicili fiscal i/o social i/o residència en el terme municipal de València o acreditar estar participant en algun programa d'emprenedoria innovadora i/o tecnològic d'incubació o acceleració, públic o privat, de la ciutat de València.\nTota la informació sol·licitada haurà d'enviar-se a l'adreça de correu vitemprende@valenciactiva.es.\nEl termini de sol·licituds és fins a el dilluns 6 de juny de 2022 a les 12 hores, especificant les següents dades:\nNom i cognoms de la persona que assistirà a l'esdeveniment.\nE-mail, telèfon i adreça completa\nPresentar els documents demostratius sol·licitats\nRecomanem enviar la sol·licitud al més prompte possible, ja que l'assignació d'entrades es realitzarà per estricte ordre d'arribada.\nLes entrades s'atorgaran per estricte ordre de sol·licitud, sempre que complisquen tots els requisits indicats en la convocatòria.\nUna entrada individual presencial per a poder assistir a l'esdeveniment South Summit Madrid 2022.\nD'acord amb les indicacions a dalt detallades i complint amb els requisits exigits per a obtindre una entrada:\nContra la present proposta, com a acte de tràmit, no cap cap recurs, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 112.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.\nA València, a 6 de juny de 2022\nTeresa Masiá. Tècnica d'emprenedoria\nJavier Mateo. Subdirector d'emprenedoria


Cicle Superior -Escola- Curs 18-19 – Altre lloc XTECBlocs\nCicle Superior -Escola- Curs 18-19\nEl passat dijous dia 20 de juny els alumnes de cinquè i sisè de cicle superior varen fer la última sortida de cicle a les pistes d’atletisme d’Olot. Un cop allà varen participar en una cursa d’orientació i un concurs de pícnic. Si cliqueu dins la imatge hi trobareu el reportatge fotogràfic d’aquesta gran diada.\nClica damunt de la imatge per veure el reportatge\nAuthor CastellrocPosted on 25 de juny de 2019 Categories General\nPROTEGIM EL NOSTRE BOSC\nEls dies 20, 21 i 22 de maig els alumnes de cicle superior hem dut a terme una activitat de natura per descobrir el bosc i aprendre a protegir-lo i cuidar-lo.\nAquí unes imatges del treball de camp que hem dut a terme.\nAuthor CastellrocPosted on 27 de maig de 2019 Categories GeneralLeave a comment on PROTEGIM EL NOSTRE BOSC\nBESALÚ: EL COMTAT D’EN TALLAFERRO\nEl dijous 16 de maig, els alumnes de cicle mitjà i cicle superior vam anar a visitar Besalú. Al matí vam fer un recorregut pels racons del poble i a la tarda cadascú va fer un vitrall.\nVa ser una excursió molt divertida!\nAuthor CastellrocPosted on 20 de maig de 2019 Categories GeneralLeave a comment on BESALÚ: EL COMTAT D’EN TALLAFERRO\nSORTIDA A LA COMISSARIA DE MOSSOS I A RÀDIO OLOT\nEl dijous 4 d’abril els alumnes de Cicle Mitjà i Cicle Superior vam anar a Olot amb el bus transversal.\nPrimer vam esmorzar al costat de la comissaria dels mossos, i després vam entrar perquè ens ensenyessin tota la comissaria. A més, ens van fer una important xerrada on els mossos ens van explicar què feien i com ho feien.\nDesprés, vam anar caminant fins a Ràdio Olot on també ens van ensenyar com treballaven i ens van deixar escoltar una falca i un programa gravant en directe.\nPer últim vam dinar al parc dels gegants i vam jugar fins que vam tornar a agafar el transversal per tornar a l’escola.\nVa ser un dia espectacular que no oblidarem!!\nAuthor CastellrocPosted on 8 d'abril de 2019 Categories GeneralLeave a comment on SORTIDA A LA COMISSARIA DE MOSSOS I A RÀDIO OLOT\nAuthor CastellrocPosted on 8 d'abril de 2019 Categories GeneralLeave a comment on HA ARRIBAT LA PRIMAVERA !!\nXLIV CONCURS LITERARI INFANTIL I JUVENIL DE LA GARROTXA\nEl passat dissabte 23 de març al centre cívic de Sant Jaume de Llierca es van lliurar els premis literaris infantils i juvenils de la Garrotxa 2019, coneguts popularment com a “Òmnium”. L’alumna de cinquè Xènia Badosa Costa va obtenir el segon premi de prosa amb la seva narració “La selfie més esperada”. Enhorabona Xènia!\nAuthor CastellrocPosted on 25 de març de 2019 Categories GeneralLeave a comment on XLIV CONCURS LITERARI INFANTIL I JUVENIL DE LA GARROTXA\nEl dia 12 de març, els alumnes de CM i CS vam anar a Sant Pau de Segúries i a la Colònia Estabanell, que es troba entre Camprodon i Sant Pau de Segúries.\nAl matí vam agafar l’autocar per anar a Sant Pau de Segúries d’excursió. Vam anar a una Colònia, que es diu Estabanell. Allà ens van rebre uns nois molt amables que es deien Xavi i Pau.\nPrimer de tot vam esmorzar al parc per agafar forces, quan van acabar vam fer sis grups per investigar la colònia fent una gimcana. Vam descobrir moltes coses que no sabíem: ens van explicar que van construir la colònia perquè hi havia una fàbrica tèxtil, que funcionava amb la força de l’aigua del riu Ter, i per què la gent no hagués d’anar cada dia a peu a la fàbrica van fer un petit poble, on hi vivien els treballadors i hi tenien de tot (escola, església, cinema, teatre, hort, cases, botiga…). També ens van explicar que antigament la colònia es deia Matabosch\nDesprès ens va recollir l’autobús i ens va dur a dinar en un parc de Sant Pau de Segúries. En finalitzar el dinar vam visitar la centra hidroelèctrica, acompanyats d’en Jaume, un treballador de la centra. També vam anar al lloc on netejaven l’aigua.\n(fragments extrets de diferents textos)\nAuthor CastellrocPosted on 12 de març de 2019 Categories GeneralLeave a comment on LA FORÇA DE L’AIGUA\nFEM DE PASTISSER: CÓC DE CARABASSA\nRelacionat amb un treball a publicar a l’agenda escolar del curs 2019-20, els alumnes de cicle superior hem realitzat un petit treball relacionat amb l’origen, la història i l’elaboració receptes a partir de la carabassa. El treball va finalitzar amb un taller on vam elaborar un Cóc de Carabassa.\nInicialment vam buscar informació dels ingredients i els passos per l’elaboració del pastís. Un cop feta la recerca, els alumnes repartits en petits grups i equipats amb davantal i espàtula ens vam disposar a iniciar la preparació al menjador de l’escola. Cada grup d’alumnes elaborava un petita part de la recepta per tal d’anar avançant en el procés. Un cop finalitzada l’elaboració vàrem donar les safates a la Sílvia (cuinera de l’escola) per tal que ens les posés al forn a coure. El dia següent vàrem posar el sucre glaç al damunt dels pastissos, vam repartir-los i ens els vàrem menjar. Per cert, estaven boníssims!\nAuthor CastellrocPosted on 6 de març de 2019 Categories GeneralLeave a comment on FEM DE PASTISSER: CÓC DE CARABASSA\nEl dimarts 5 de març els alumnes de CM i CS vàrem anar al Molí de la Farga de Banyoles.\nAllà la Mamen, la monitora, ens va explicar el que faríem. Vàrem fer un punt de llibre amb paper artesanal que fan amb cotó. Hi vam escriure el nostre nom escrit amb glifos que és l’escriptura jeroglífica, com la dels egipcis.\nLlavors en Jordi que fa de paperaire; també vam fer una espècie de papir amb la fulla de blat de moro empastifant les fulles amb cola blanca diluïda i col·locant-li de forma vertical i horitzontal al damunt d’un plàstic fent un quadrat. Ens van explicar com acabar de fer el nostre papir; un cop a l’escola hem hagut de premsar-ho durant tres dies i j després ho haurem d’estendre.\nPoc després d’acabar els tallers, ens vam posar en marxa cap al Parc de la Draga al costat de l’Estany de Banyoles on vam dinar, jugar i gaudir molt.\nARNAU BERMUDEZ I AINA SALVADOR\n6è – Cicle Superior\nAuthor CastellrocPosted on 5 de març de 2019 Categories GeneralLeave a comment on ABANS DEL PAPER: PAPIR I JEROGLÍFICS\nVISITA A LA DEIXALLERIA MÒBIL\nEmmarcada dins les activitats del Projectes sobre el Reciclatge, el passat dilluns 11 de febrer els alumnes de cicle superior vam anar a veure la Deixalleria mòbil. Un cop a la Deixalleria els alumnes van fer un treball d’observació i registre per tal de traduir les dades en un gràfic que ens mostrés el tipus de residus que més es reciclen a Castellfollit.\nGRAFICS DE LES DEIXALLES A LA DEIXALLERIA MOBIL DE CASTELLFOLLIT\nAuthor CastellrocPosted on 25 de febrer de 2019 Categories GeneralLeave a comment on VISITA A LA DEIXALLERIA MÒBIL\nCicle Superior -Escola- Curs 18-19 Proudly powered by WordPress


Traducció audiovisual | Intertext\nLa traducció audiovisual enclou tot tipus de serveis en què es vegin implicats els canals visual i auditiu de tal manera que es complementin l’un a l’altre.\nEs tracta d’un tipus de traducció realment complex, sobretot per la seva varietat temàtica i per l’ús de diferents tecnologies i tipus de programari especialitzat en funció de l’encàrrec.\nA més, requereix la capacitat per part del traductor audiovisual d’adaptar el text per a la seva posterior recepció per part de diferents públics objectiu.\nLa nostra empresa compta amb experiència en el camp audiovisual i amb la capacitat de fer front a qualsevol tipus d’encàrrec, fins i tot de gran complexitat.\nMULTIPLIQUI EL SEU ABAST AMB LA TRADUCCIÓ AUDIOVISUAL\nNo tots els documents han de ser traduïts per un traductor jurat. Concretament, requereixen traducció oficial aquells textos que hagin de tenir un efecte i una validesa legal davant els organismes oficials. És freqüent que les autoritats ho sol·licitin en determinats tràmits o quan hi ha un text en llengua estrangera que hagi de formar part d’un procés judicial. Per exemple, poden fer-se traduccions jurades d’antecedents penals, o fins i tot de correus electrònics o converses de WhatsApp que s’hagin d’incloure com a prova en un judici.\nEncara que estiguem acostumats a fer servir documents en paper i a gestionar correus electrònics a les empreses, la veritat és que hi ha un altre tipus de continguts que es poden millorar a través de la traducció audiovisual. Aquests en són alguns:\nTraducció de vídeos corporatius: tots sabem que els vídeos són un dels recursos infal·libles a l’hora de captar l’atenció dels nostres clients i dels clients potencials. A més, és una de les millors eines per presentar una empresa, també a escala internacional mitjançant la subtitulació o el doblatge. Traduïm el guió, l’adaptem per a la subtitulació o el doblatge i, si ho desitja, realitzem i supervisem tot el procés de doblatge a l’estudi.\nCreació, pautatge i traducció de subtítols: un altre dels encàrrecs més recurrents d’aquesta tipologia de traducció. Aquesta tasca permet apropar els recursos i productes dels nostres clients a mercats i audiències meta.\nTraducció d’entrevistes: han entrevistat algun membre del seu equip en algun mitjà? A través de la traducció audiovisual podrà difondre l’entrevista en tots els canals de què disposi.\nTraducció accessible: consisteix a elaborar traduccions audiovisuals adaptades a persones amb discapacitats auditives o visuals. Per exemple, un recurs que podríem emprar per millorar l’accessibilitat seria la subtitulació.\nTraducció i localització de videojocs: tot i que la traducció i localització de videojocs pot semblar senzilla, en diverses ocasions hem hagut de fer front a problemes com, per exemple, remaquetar els textos desestructurats de la pantalla, ajustar el guió dels personatges al temps de l’àudio original, etcètera.\nTraducció de presentacions (Power Point, Prezi, etc.): les presentacions són un suport fonamental en qualsevol discurs que es faci en públic. Ajuda els espectadors a no perdre el fil i el ponent a mantenir una estructura organitzada de principi a fi. Els meetings, networkings o altres formes de trobada en altres països són una realitat en moltes empreses. Demani suport a un traductor audiovisual per traduir una presentació sense canvis en l’estructura ni errades en el contingut.\nTraducció de descripcions multimèdia del producte: aquest és un dels mètodes més emprats darrerament. El catàleg, de fet, ha hagut d’afrontar la seva sentència de “renovar-se o morir”. Les descripcions del producte fetes amb àudio, vídeo o amb tots dos, obtindran un abast i una acceptació més grans gràcies a la traducció audiovisual.\nQUINA TRADUCCIÓ AUDIOVISUAL NECESSITO? COM PUC ACONSEGUIR-LA?\nA Intertext, a més d’encarregar-nos íntegrament de les traduccions audiovisuals, també disposem d’un equip de professionals capaç d’assessorar qualsevol dels nostres clients. Simplement comuniqui’ns les seves necessitats i li oferirem la millor solució, sempre amb una bona relació qualitat-preu.\nGràcies a la nostra àmplia experiència en la gestió de projectes de traducció audiovisual i la col·laboració amb estudis de so, locutors i actors de doblatge en una gran varietat d’idiomes, podem lliurar-li un producte de qualitat òptima realitzat pels nostres millors professionals.


Quants anys viuré? - Espai Internet Quants anys viuré? » Espai Internet\n22/06/2008: Quants anys viuré?\nQuants anys viurem no ho sap ningú... però Internet ens pot donar algunes pistes. Aquesta web permet anar afegint variables a la nostra edat, com ara l'alcohol que consumim, si fumem o no, si fem esport o treballem massa i al final, després d'anar sumant i restant, ens diu quina esperança de vida tenim. Evidentment és la curiositat d'aquesta setmana, no s'ho prenguin gaire seriosament...\nCàlcul del temps viscut\nPoodwaddle: Càlculs de temps de tota mena\nEls diferents calendaris, a la Viquipèdia\nxamuar ha escrit:\nno s'obre la web...\nA mi sí que se m'ha obert amb l'enllaç del text.\nProva de copiar-ho directament, a veure si així et funciona:\nÉs molt optimiste, li falten les enfermetats crònique ja adquirides anteriorment. A mi m'ha sortit 96 anys i tinc una enfermetat crònica que no crec que pugui arribar als 75,\nllumac ha escrit:\nUna autentica perdua de temps, amb una setmana un pot pasar de tindre una esperança de vida de 90 anys, a reduirse a dies si et troven un all o una seba amb un reconeixement médic.\nClar que ser optmiste i que et diguin que viuras 90 anys, ja tens els cinc minuts d'alegria del dia.\nApa doncs, salut per tot-hom.


Elevador AQUA per una piscina de Platja d'Aro - Casos d'èxit\nElevador AQUA per una piscina de Platja d'Aro\nAltres solucions - Elevador per a piscines AQUA\nLa natació i altres exercicis aquàtics són beneficiosos per a persones amb dificultats de mobilitat i amb dolors articulars. Tot i això, les piscines són una barrera arquitectònica per a alguns usuaris.\nVàlida sense Barreres es proposa canviar l'entorn perquè sigui un espai adequat per a totes les persones. Trencar amb les barreres arquitectòniques i crear nous accessos és una prioritat.\nELEVADOR AQUA A SANTA CRISTINA D'ARO\nEn aquesta piscina d'una comunitat de veïns de Santa Cristina d'Aro, Girona, han optat per instal·lar el nostre elevador AQUA. Aquesta cadira salvaescales permet l'entrada i sortida de l'aigua de tots els usuaris que puguin tenir dificultats per utilizar l'escala.\nAquest mecanisme funciona mitjançant la pressió d'aigua. Està compost per una barra pincipal, cadira i pistó hidràulic. La instal·lació és ràpida i és molt fàcil d'utilitzar. Es pot triar un model de fixació mòbil o bé fix.\nConeix totes les opcions que ofereix el model AQUA trucant al nostre telèfon: 900 414 000.


IES Bellvitge 2008-2009 » Blog Archive » 2o-11-o8 seguim amb la feinaa!\n« Comentari de la Sandra\nsortida de l’institut »\n2o-11-o8 seguim amb la feinaa!\nDons torno a ser l’Anna…\nAquest article l’hauria d’haver pujat fa una setmana, però no he pogut!\nPerò aquí està!\nLa fotografia es des del lloc on vull gravar el minut Lumiére, és una rotonda que hi ha al davant de l’hotel del meu barri. Em sembla que es un bon lloc, perquè es veuran els diferents cotxes, la carretera com bé des de l’horitzó, veure com passen de prop els cotxes, si hi passen persones també és veuran i ho gravaré sobre l’hora que he fet la foto, quant els colors del cel canvien i es fan més dolços, de tots colors així clars, que transmeten tranquil·litat… combinats amb el verd de la vegetació que hi ha plantada a la rotonda, amb els cotxes…\nEm sembla que es molt bona idea!\nAh, avui a cinema en curs, em sortit a veure el nostre barri, els diferents llocs on volem gravar el minut, l’Oscar m’ha fet pensar en que el meu barri té molts racons on s’hi poden grabar diferents coses, perquè te de tot, l’Ermita envoltada pel parc, l’hotel, els carrers…\nCrec que serà molt entretingut veure com ens quedaràn els minuts!\nEm pensat molts llocs, prespectives, les hores…\nAquest article es va publicar el\tel 20 novembre 2008 a les 21:57\ti s'ha arxivat com a IES Bellvitge.\tPodeu seguir qualsevol resposta a aquesta entrada a través de RSS 2.0 canal.\tPodeu deixar una respota, or afegir un retroenllaç des del vostre lloc web\nUna resposta a “2o-11-o8 seguim amb la feinaa!”\nnovembre 21st, 2008 a les 14:08\nGràcies per ser la primera a compartir el teu projecte de Minut Lumière, a veure si la resta us hi animeu també al llarg de la setmana.\nLa idea és molt bona, ja n’hem parlat, i veient la foto encara em sembla millor. T’has fixat que el moviment dels cotxes serà possiblement un serpenteig? Des que apareguin pel fons, a dalt a mà esquerra, ben petits, fins que creuin el quadre en primer terme, sortint per la dreta, potser ocupant tota la pantalla, la riquesa de variacions pot ser extraordinària.\nPerò la foto em planteja un parell de dubtes.\nA mà esquerra de l’enquadrament queda tallada la corba de la rotonda, és a dir que els cotxes que circulin més enfora desapareixeran un instant per l’esquerra i reapareixeran de nou per creuar l’enquadrament. Això no és en si mateix dolent ni bo, però has de plantejar-te si no prefereixes enquadrar tota la corba de forma que no se t’escapin aquests cotxes. El que perdries, per la banda dreta, seria una mica de palmeres i, fixa-t’hi, la part més blanca del cel.\nD’altra banda, també a mà esquerra, fora de l’enquadrament i molt a prop de la posició de la càmera, recordo que hi ha l’entrada d’un pàrquing. És un element que intervindrà en la imatge? Veurem els cotxes prendre la baixada del pàrquing?\nTambé m’he fixat uns elements que hi ha en primer terme a dalt i a baix de la imatge, el cap d’un piló a baix i un tros de senyal de trànsit a dalt. Els has inclòs en l’enquadrament expressament? Se t’hi han colat per falta d’atenció? Ho dic perquè els elements en primer terme poden donar joc i interès als nostres plans però no han d’aparèixer per casualitat, tot ho hem de tenir controlat. D’altra banda, si de veritat volguessis incloure aquests elements en primer terme potser els hauries de donar més presència, ja que si tan sols en veiem un trosset l’únic que aconseguim és que destorbin la visió de la resta.\nPer últim, trobo que l’hora del dia que has triat, pels colors del cel, és molt bona. Recordes exactament a quina hora vas tirar la foto? Ens seria útil per tenir-ho en compte el dia del rodatge.


La plaça Coprínceps recupera la celebració de Sant Jordi amb divuit parades – Ràdio Valira\n/La plaça ...\nEscaldes-Engordany.- La plaça Coprínceps tornarà a ser el centre neuràlgic de la celebració de Sant Jordi a la parròquia d’Escaldes-Engordany amb un total de divuit parades d’artesania, associacions, llibreries, floristeries, entre altres. Ho han manifestat el cònsol menor escaldenc, Joaquim Dolsa, el conseller de Vida Cultural i Aparcaments, Valentí Closa, la directora de Cultura, Anna Garcia, i al responsable de la biblioteca comunal, Vanessa Sanjurjo, durant la presentació de les activitats que es duran a terme enguany per la festivitat, la qual recupera la plena normalitat després de dos anys marcats per la irrupció de la pandèmia del coronavirus i les restriccions decretades pel Govern.\n“Un Sant Jordi diferent, tornem al centre neuràlgic tradicional de la celebració, la plaça Coprínceps després d’un 2020 amb una festivitat virtual i un 2021 encara marcat per les limitacions d’aforament i espais”, ha assenyalat Closa, qui també ha animat als residents a la parròquia i a tot el país ha “donar el tret de sortida oficial a la primera amb les múltiples activitats que hem organitzat pel 23 d’abril”. En la mateixa línia s’ha pronunciat Garcia, qui s’ha mostrat molt satisfeta de poder “tornar a omplir la plaça Coprínceps de parades, llibres i activitats”.\nD’aquesta manera, l’activitat a la plaça s’iniciarà dissabte a les 10 hores amb l’obertura dels espais de llibres, floristeries i artesania, i amb el tret de sortida de les activitats per als més petits, pels quals, aprofitant l’últim cap de setmana de vacances escolars, s’ha adaptat la programació. La directora ha apuntat que a banda del factor comercial de la festivitat amb venda de llibres i roses, des de la corporació “sempre hem abocat per dur a terme activitats on els infants trobin un vessant educatiu a través de la llegenda de Sant Jordi”.\nEl programa també compta amb la ja tradicional performance de l’artista Emma Regada, qui durà a terme un espectacle relacionat amb el tèxtil que també implicarà, d’alguna manera, la participació del públic. Tot seguit, a partir de les 12.30 hores, s’iniciarà el vermut de paraules musicals, amb la col·laboració de l’ONCA, un acte “íntim i sincer”, tal com ha matisat Garcia. A la tarda, a les 17 hores, començarà l’espectacle infantil a càrrec del Centre de Titelles de Lleida i s’atorgaran els premis del 21è concurs de punts de llibre, on hi han participat 1.200 infants de tots els centres educatius. “Estem molt satisfets de la participació, un 71% del total de 1.694 punts que vam repartir arreu de les escoles del país”, ha dit.\nA més, com no podia ser d’una altra manera, la festivitat comptarà amb la tradicional signatura de llibres per part dels autors andorrans i d’una Jam Sessions de lletres que clourà l’esdeveniment fins a les 20 hores. En relació amb la previsió meteorològica, Garcia ha posat en relleu que l’esperit de Sant Jordi “és el carrer”, per la qual cosa, tot i que compten amb una alternativa en cas de molta pluja al vestíbul del Prat del Roure, “aguantarem estoicament a la plaça fins que sigui possible”.


Esport - Projectes - Pàgina 4 - totSuma\nReequipament del Camí d'accés a La Caixa-Beseit\nReequipament del camí equipat que dóna accés a La Caixa a Besseit, substituint els elements de progressió per material de més seguretat.\nManifest Blaugrana: Espais de debat i activisme blaugrana\nCrear un espai de debat amb experts on escoltar i promoure propostes altruistes per fer del Barça un Club millor.Promoure una campanya de recollida de signatures entre socis del FCB per sol·licitar una convocatòria d'eleccions a la presidència del Clu\nSAKURA TEAM JUDO\nVolem anar el campionat del mon de judo de veterans que es farà al setembre a Màlaga.\nCatalunya Team 2014, els nous reptes\nCatalunya Track Cycling Team compleix en aquest 2014 la novena temporada entre l'èlit internacional del ciclisme en pista. Volem continuar competint i defensant el nom de Catalunya per Europa i el Món. Hi voleu participar?\nHandbol Platja Gavathinaikos\nEqupis d'Handbol Platja per a la promoció i lleure durant l'estiu


ACN Tàrrega.-Els alcaldes i consellers comarcals de JxCat a l’Urgell plantaran els actes de la Diada que ha organitzat el Consell Comarcal els dies 11 i 15 de setembre. En […]\nACN Tàrrega.-Els alcaldes i consellers comarcals de JxCat a l’Urgell plantaran els actes de la Diada que ha organitzat el Consell Comarcal els dies 11 i 15 de setembre. En un comunicat que han fet públic aquest dimarts acusen a l’equip de govern de l’ens, format per ERC, la CUP i el PSC, d’actuar de ”forma unilateral” i sense comptar amb l’opinió del seu grup i canviant coses que consideren que caldria debatre entre tots. Els actes previstos són una ofrena floral l’Onze de Setembre, al Tarròs, al monument al president Companys, i el Dia de la Comarca que es fa el diumenge 15, a Belianes. Des de JxCat assenyalen que malgrat la situació que es produirà aquesta Diada, mantenen el ”compromís ferm d’entesa i unitat”. Així mateix, recorden que són la força més votada a la comarca i que per això haurien de tenir dret en la presa de decisions a nivell comarcal.\nJxCat compta amb alcaldes i alcaldesses a l’Urgell als municipis d’Anglesola, Castellserà, Guimerà, la Fuliola, Maldà, Omells de Na Gaia, Preixana, Puigverd d’Agramunt i Vilagrassa. Tot i que són la força més votada a nivell comarcal, ERC, la CUP i el PSC van fer un acord per investir l’alcalde de Sant Martí de Maldà, Gerard Balcells, com a nou president de l’ens.JxCat està disconforme amb ”les formes” amb que s’han planificat els actes de la Diada i el dia de la comarca. En aquest sentit, lamenten que des de l’inici de la legislatura hagin sentit dir al nou equip de govern que aposten pel diàleg, la transparència i les noves maneres de fer, però asseguren que a la primera oportunitat de parlar les coses ”entre tots” es troben amb decisions que es prenen de ”forma unilateral”, sense comptar amb la seva opinió i canviant coses sense haver-les debatut entre tots.JxCat recorda que en el darrer consell d’alcaldes l’anterior president del Consell, Salvador Bonjoch, va proposar parlar del dia de la comarca i la celebració de la Diada i des de tots els grups, inclús JxCat, es va entendre que aquesta era una decisió que s’havia pres sempre amb consens d’alcaldes i consellers i que ara tocava que la nova corporació també ho fes. Des de JxCat es lamenta que a l’hora de la veritat l’equip de govern ha triat ”el que es feia, com es feia” sense tenir en compte els compromisos locals de molts municipis.


De bell nou allò tan vell de cercar les puces (Cristina Ros)\n3 min. 02/08/2019 23:50\nARA SÍ I ARA TAMBÉ sentim que allò tan vell d’amenaçar qualcú de cercar-li les puces torna a ser a l’ordre del dia. El darrer cas a ca nostra afecta, una vegada més, la cultura: l’anunci del festival de Música Urbana Reivindicativa (MUR), previst per al 12 d’octubre a Felanitx com a cant a la llibertat d’expressió, en defensa de la llengua catalana i dels feminismes, no ha agradat -és clar- al PP, a Vox i a Ciutadans, que ja han començat a pressionar, denunciar i perseguir els implicats, l’Ajuntament felanitxer, el Govern i tothom que se’ls posi a tir.\nLa cosa s’encomana, perquè fins i tot a l’equip del govern municipal, que havia cedit, amb tots els informes favorables, el Parc Municipal de la Torre als organitzadors del MUR, li ha faltat temps per desvincular-se’n: “L’Ajuntament no hi participa, ni el patrocina, ni hi col·labora”, han escrit en un comunicat molt típic de qui sent que ha de justificar-se quan podria refermar-se.\nPodria haver dit el batle en el seu comunicat que fer música reivindicativa no és cap delicte, com tampoc no ho és recordar les situacions de repressió que pateixen els artistes, ni ho és defensar una llengua, la llibertat d’expressió i els postulats feministes. Podria haver dit el batle que l’Ajuntament de Felanitx no se suma als que pensen que totes aquestes llibertats han de ser reprimides. Però no, d’allò que es desvincula és del concert. I encara és pitjor perquè, tot i admetre que els informes són positius, l’equip municipal continuarà cercant i, “si hi ha un incompliment dels punts pels quals es pot autoritzar l’acte, el concert es denegarà”. A hores d’ara, una pensa que el MUR té més probabilitats de no fer-se al lloc que publicita el seu cartell que no de fer-s’hi. Qui vol cercar puces, ja ho sabem, acaba trobant-les.\nL’entrada de les ultradretes a l’escena política ens ha posat davant els nassos una màquina del temps cap al passat que molts estan disposats a aprofitar. És una actitud, deia, que s’encomana, i per això fa només uns dies teníem notícia d’un regidor del PSOE de Capdepera que amenaçava de cercar les puces a un veí perquè la seva dona s’havia atrevit a criticar-li la gestió. “Mañana irá uno de mis celadores a hacer un par de fotos a tu finca. Me imagino que no tendrás nada irregular, ¿no?”, escrivia el regidor socialista.\nTot això, i molts altres exemples de coaccions a la llibertat d’expressió, em fan pensar en aquell temps que els polítics pensaven que el carrer era propietat seva. Em recorda un regidor de Cultura de l’Ajuntament de Palma de fa molts anys que un dia em va dir: “A aquests artistes que no fan més que criticar-me, jo no els deix el castell de Bellver”. Com si fos seu.\nTornant al MUR i a Felanitx, passi el que passi d’aquí al 12 d’octubre, ara tenim moltes més raons per sumar-nos al concert, perquè tres mesos abans de celebrar-se n’hi ha que ja s’han apressat a tornar-nos a demostrar que el cant de la trentena d’artistes que hi participen té avui tot el sentit.


Unió de Pagesos denuncia la situació causada pels senglars a lAlt Urgell\nMarta Lluvich / viurealspirineus 17:21 08/09/17\nEl sindicat alerta que en alguns casos afecta el 100% dels sembrats de blat de moro i que cal que s'apliquin solucions urgents\nunio pagesos denuncia l#39-augment dels danys\nUn camp de blat de moro afectat pels danys dels senglar al municipi de Montferrer i Castellbó. Foto: Unió de Pagesos\nUnió de Pagesos denuncia que l'increment de l'acció dels senglars als sembrats de blat de moro de l'Alt Urgell suposa importants pèrdues econòmiques per a la pagesia, i l'ha obligat a avançar la collita per tal de salvar al màxim la producció, tot i les pèrdues que implica emmagatzemar un gra amb el doble d'humitat i la meitat de matèria seca. El sindicat alerta que en alguns casos els danys han afectat el 100% de la collita i que cal que s'apliquin solucions urgents. L'Alt Urgell manté una vuitantena d'hectàrees destinades al conreu del panís. Segons dades del Departament d'Agricultura, el 2016 es van produir 652 tones, fet que suposa un valor econòmic d'uns 121.663 euros.\nLa forta sequera d'enguany afecta la producció d'aliment dels boscos que aprofiten els senglars, que, en no trobar menjar, entren massivament als camps de blat de moro.\nUnió de Pagesos denuncia que la situació causada pels senglars a l'Alt Urgell és un exemple dels greus problemes que provoca, juntament amb els d'altres espècies, la fauna salvatge a la pagesia de Catalunya. El sindicat valora la tasca dels caçadors però considera necessari que una vegada iniciada la temporada de caça facin un esforç suplementari per controlar la població dels senglars a la comarca, per aturar i prevenir els danys.\nDe la mateixa manera, cal que l'Administració actuï amb celeritat i eficàcia a l'hora d'atendre les peticions de la pagesia afectada i que s'apliquin totes les mesures que permet la normativa, així com les previstes al Pla de prevenció dels danys i els riscos originats per la fauna cinegètica 2017-2018 d'Agricultura. Unió de Pagesos recorda que la pagesia afectada per aquests danys pot presentar al Departament d'Agricultura la comunicació de danys perquè hagi constància dels perjudicis, i que el sindicat té a disposició un model de comunicació.\nPer al sindicat, en l'aplicació de les mesures previstes cal activar la declaració de l'emergència cinegètica si els danys dels senglars superen els llindars establerts, tal com preveu la normativa, i denuncia que el Departament només la declara en època de veda. En aquest sentit, Unió de Pagesos considera que l'emergència cinegètica hauria de ser vigent mentre els llindars estiguin superats. Per això, va presentar un recurs d'alçada al juliol a la resolució de declaració d'emergència cinegètica de Girona perquè aquesta no deixés de ser vigent durant el període de caça, ja que els llindars de senglars continuen superant el previst a la normativa. L'acció continuada dels senglars en els conreus ja ha provocat que la pagesia de les comarques de Girona hagi deixat de sembrar blat de moro i gira-sòl. Només a tot Girona, entre el 2005 i el 2016 s'han perdut 2.000 hectàrees de blat de moro i 1.800 de gira-sòl per aquests danys.\nEls Bombers treballen en un incendi al barranc del Boter de Peramola


Es posa en marxa el PasBus, un servei de transport a demanda | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nEs posa en marxa el PasBus, un servei de transport a demanda\nS’aposta per una mobilitat més eficient i sostenible\nAquest matí, a l’estació d’autobusos del Vendrell, els responsables d’Autocars Penedès i de l’Ajuntament de Vendrell han fet la presentació pública del PasBus. Es tracta d’un sistema de transport col·lectiu amb el qual l’usuari/a tria l’origen, el destí, la freqüència horària i la parada oficial on vol que sigui recollit/da. En paraules del gerent d’Autocars Penedès, Josep Sivill, “el PasBus vol donar un servei més personalitzat, ecològic i econòmic”. Sivill ha explicat que el servei vol acabar amb situacions força insostenibles com el fet de tenir un bus de grans dimensions fent recorreguts d’una hora en què només hi pugen un o dos viatgers. D’aquesta manera podrem acotar la infraestructura i l’operativa a la carta de l’usuari”. El regidor de Transports, Rubén Gràcia, ha assegurat que el “PasBus” neix com un nou concepte de transport més eficient, que passa per reorganitzar les línies existents al municipi amb l’objectiu final d’ampliar i millorar el servei”.\nÉs un Bus a la demanda, prèvia sol·licitud telefònica i digital, dintre de diferents freqüències horàries, on la parada d’origen, la de destí i l’hora d’arribada els tria l’usuari. A partir d’aquí, i una vegada rebudes totes les sol·licituds, l’empresa genera un itinerari i comunica als usuaris l’hora de recollida.\nCom es poden fer les sol·licituds de reserva?\nPer poder fer ús del bus comunicador cal sol·licitar data i hora al telèfon 977 66 08 21 o al correu electrònic pasbus1@pndssm.org.