Hi ha circumstàncies a la vida que són difícils d’afrontar un sol. La psicoteràpia té com a objectiu l’acompanyament en cada procés personal per ajudar a millorar el benestar de les persones.\nGran part del nostre benestar a la vida, depèn de la qualitat de les relacions que establim. Per això és important poder trobar la millor manera de gestionar les relacions amb els altres i les diferents etapes i processos de canvi que ens anem trobant. La psicologia ofereix noves maneres de veure, entendre i relacionar-se amb l’entorn a través de diferents tècniques i estratègies.\nÉs comú que en alguna de les etapes de creixement dels nostres fills/es detectem canvis o situacions que ens preocupin. Ells estan en etapa de creixement i manifesten d’una o altra manera els seus acords, desacords o malestars.\nComprendre les etapes de desenvolupament i sentir-nos bé amb el nostre estil educatiu, ens ajudarà a poder-los donar la millor resposta.\nVosaltres com a pares/mares dels vostres fills/es i nosaltres com a professionals compromesos en el benestar, volem comprendre’ls, ajudar-los i acompanyar-los en el seu millor desenvolupament i creixement com a persones,per tal que arribin a ser qui vulguin ser.\nEducar als fills/es, ens canvia a nosaltres també com a persones i d’alguna manera, exigeix flexibilitat i adaptació constant. Deixa’ns acompanyar-te en aquest procés de canvis i decisions importants.\nQuan ets pare/mare, és comú trobar-se amb dicotomies sobre si actuar en base a “X” o “Y”, això passa perquè hi ha consciència d’estar educant i formant en la seva etapa de creixement i desenvolupament.\nA mesura que els fills van creixent, ens trobem en diferents estadis que hem d’entendre i atendre. Sabem que això a vegades no és del tot fàcil. Una orientació sobre el desenvolupament i creixement dels nens i adolescents, ens ajuda a millorar la convivència, la comunicació, la relació i la resolució de conflictes.\nHi ha moments a la vida en els que ens podem sentir sobre passats per algunes circumstàncies i ens fa sentir esgotats emocionalment. Potser has deixat passar un temps intentant portar la situació el millor que saps, potser has intentat buscar diferents solucions, però tot i així, no acabes de sentir-te del tot bé o fins i tot no acabes de veure’n la sortida.\nNo cal que sostinguis tu sol/a aquesta situació ni que toquis fons per plantejar-te demanar suport. Deixa’t acompanyar en aquest moment i junts gestionarem, consensuarem i aconseguirem que arribis a un major benestar.\nMoltes famílies durant aquest temps assistiu a la jornada de portes obertes per poder veure i conèixer una mica més les possibles escoles on portareu als vostres fills/es. Moltes vegades, després de tenir més o menys clara l’escola que us agrada, us trobeu que si...\nEn els articles anteriors intentàvem reflexionar una mica sobre què és important per vosaltres com a pares que rebi el vostre fill/a en el procés educatiu i la importància de saber si el centre educatiu que us agradava per a ells, oferia tot allò que vosaltres...


Eines de Direcció i Gestió d'equips en despatxos professionals\nData 13, 20 i 27 de novembre de 2020\n13 de 10.00 a 14.00 h\n20 i 27 de 10.00 a 13.00 h\nPreu 150 euros\nSra. Isabel Cordón - Executive Coach per l'Escola Europea de Coaching. Responsable de l'Institut d'Ecologia Emocional. Diplomada en Graduat Social amb més de 10 anys d'experiència a la Direcció de RRHH dinamitzant equips multiculturals.\nEl curs pretén facilitar als participants eines i recursos per liderar i optimitzar la gestió i el desenvolupament dels seus equips, creant un espai de reflexió de les pròpies creences que ens possibiliten o limiten en la gestió de l'equip.\nLa funció de Direcció i els estils de lideratge.\nEl baül de recursos del bon líder.\nLideratge. Conceptes des del nou paradigma.\nDiferència entre equip i grup.\nDiferència entre eficiència, efectivitat i eficàcia.\nLa confiança com a factor d'èxit en el Treball en Equip.\nLa motivació i gestió dels valors personals i organitzatius.\nEls diferents rols dins de l'equip.\nFeedback per a la millora contínua.\nLa definició dels objetius dels equips i el pla d'acció.


dissabte 08/08/2020 13:11\nUnes 1.500 persones han participat al parc infantil ‘Nadal Jove’ de Palamós, a la Nau dels 50 metres\nEls dies 27, 28 i 29 de desembre ha tingut lloc el ‘Nadal Jove’ a la Nau dels 50 metres amb activitats de lleure per a infants i joves. Demà divendres 3 de gener s’inicien les activitats programades per a l’arribada dels Patges i els Reis Mags d’Orient. El campament reial de Patges, les Patge-olimpíades i la cavalcada de Ses Majestats els Reis Mags d’Orient són les tres activitats previstes pels dies 3, 4 i 5 de gener.\nEnguany també hi haurà la participació de l’agrupació de batucada Repercussió de Palamós que col•laborarà animant la festa pels carrers cèntrics de la vila mentre els nens i nenes i les seves famílies esperen l’arribada de la comitiva Reial, pels voltants de les 19 h.\nFoto: una de les activitats lúdiques del 'Nadal Jove' d'enguany.


16/05:. Taller llegir i escriure a la Viquipèdia des de la perspectiva de gènere - Ca la Dona, un espai de dones i per a dones\nVols aprendre les regles bàsiques d’edició a Viquipèdia? Vols conèixer la Viquipèdia per dins?\nApunta’t al taller: Llegir i escriure a la Viquipèdia des de la perspectiva de gènere\nData: Dimecres 16 de maig de 17 a 21 h.\nLloc: Ca la Dona, planta 3 Cuina. c/ Ripoll, 25. Barcelona\nA càrrec d’Ester Bonet, lingüista especialitzada en l’anàlisi del discurs des de la perspectiva de gènere. I coordinadora de l’Espai Viquidones UPF.\nPodeu formalitzar la vostra inscripció enviant un email a info@caladona.org, tot i que us podeu afegir al darrer moment.\n** Taller gratuït. Es demanarà una petita aportació econòmica per tal de cobrir les despeses de Ca la Dona.\n** Cal portar ordinador\n16/05::. [MANIFESTACIÓ] violències sexuals- Novembre Feminista16/05::. Teatre Dona amb les nostres poetes: Montserrat Abelló i Soler


Tot allò que no expliquen els apunts\nLaura Álvarez, Alba Méndez i Carolina Lucas, tres de les quatre autores del treball.\nEl documental ‘Memòries de l’Ebre’, de quatre alumnes de l’INS Martí Franquès, s’ha projectat al FIC CAT\nActualitzada 18/06/2019 a les 10:56\nEl passat 14 de juny es va projectar al Festival Internacional de Cinema en Català-Costa Daurada de Roda de Berà (FIC CAT) el documental Memòries de l’Ebre, un treball elaborat per un grup d’alumnes de segon de batxillerat de l’institut Martí Franquès de Tarragona que recull l’experiència de Carles Lluna, que va ser soldat de la Lleva del biberó durant la Batalla de l’Ebre. El treball es basa en el diari manuscrit del soldat republicà, besavi d’una de les components de l’equip, Carolina Lucas. Ella, juntament amb les seves companyes Laura Álvarez, Alba Méndez i Laia Moreno, van decidir aprofitar aquest material per treballar la memòria històrica en la matèria de Cultura Audiovisual II, que van cursar l’any passat. Aquest i altres documentals es van dur a terme en el marc del projecte de centre sobre la memòria històrica impulsat pel departament de Socials de l’institut. En el seu treball, les alumnes van estar acompanyades de la professora Eloïsa Valero, i també de la documentalista Maria Roig, gràcies a un Ajut Pont de l’ICE de la URV.\nEl documental Memòries de l’Ebre, que té una durada de 5’30’’ i es pot visualitzar a través de YouTube, narra en primera persona l’experiència de Carles Lluna, que recorda com van reclutar-lo per combatre en la Batalla de l’Ebre, i com, després de ser malferit i perdre un braç, va poder travessar la frontera, anant a parar al camp de refugiats d’Argelers.\nEn aquest treball les joves estudiants han comptat amb la complicitat de les seves famílies, començant per la del mateix protagonista, Carles Lluna. Així ho relata la Carolina: «El meu besavi va deixar gravades unes cintes per a cada nét. La de la meva mare no se sentia bé, però tenia la llibreta. Vaig demanar permís a l’avi per fer-ne el treball, i ha sigut molt emocionant rellegir i treballar sobre la seva vida».\nPer al rodatge del documental van disposar també amb la col·laboració de Josep Maria Plana, avi d’Alba Méndez, que hi posa la veu i la presència en les imatges en què apareix escrivint. Per fer front a la falta de material gràfic, les estudiants van fer servir material d’arxiu, que van buscar i seleccionar amb el guiatge de la documentalista Maria Roig.\nLes autores del documental coincideixen que aquest treball ha suposat una experiència impactant, sobretot per la manera que els ha permès treballar uns fets històrics que fins llavors només coneixien pels llibres: «Quan fèiem el treball estàvem estudiant història, i parlàvem de la Guerra Civil i de tot el que va passar, però jo vaig entendre molt millor la Batalla de l’Ebre gràcies a aquest documental, més que amb tots els apunts», assenyala Laura Álvarez. Les joves estudiants també asseguren sentir-se orgulloses i emocionades que el seu treball s’hagi projectat en aquest festival internacional, perquè ha suposat «un premi» i «que moltes persones l’hagin pogut veure».\nComenta el contingut : Tot allò que no expliquen els apunts


Excursions amb encant per a famílies: Caló de Ferrutx | Fita a Fita\nExcursions amb encant per a famílies: Caló de Ferrutx\n13 setembre, 2020//9:30 - 15:30\n« Excursions amb encant per a famílies: Cala Murta (Formentor)\nExcursions amb encant per a famílies: Cala Murta (Formentor) »\nRecuperam un clàssic estiuenc de les “Excursions amb encant per a famílies” de FITA A FITA: l’anada amb barca al Caló de Ferrutx (Artà). Una proposta original, refrescant i divertida que vos oferim gràcies a la col·laboració de North Coast Adventure.\nLa proposta inclou: esports d’aigua (caiac, surf de rem i busseig) pels voltants del Caló, dinar a bord (begudes no incloses) i explicacions dels aspectes geogràfics, històrics i llegendaris més destacats de la ruta.\nPlaces Limitades (30)\nDia: diumenge, 13 de setembre de 2020\nHora: 9.30 h (Estació marítima del port d’Alcúdia)\nPensau a dur plat, tassó i coberts, i la mascareta!\nactivitats, alcúdia, artà, estiu, famílies, fitaafita, northcoastadventure


— ONTINYENT, AMUNT I AVALL\nMarch 08, 2016 March 08, 2016 / Equip Amunt i Avall\nPer què son necessàries les jornades participatives del pròxim cap de setmana\n91.220 són el nombre de desplaçaments que tenen lloc cada dia a Ontinyent. Vist així, sembla necessari que ens parem a pensar i plantejar mesures per a una millor organització de totes aquestes anades i vingudes amunt i avall.\nAquest cap de setmana, els dies 11 i 12 concretament, celebrarem unes jornades participatives al Centre Públic Sant Carles, precisament perquè tots els grups veïnals puguen intervenir en el nou Pla de Mobilitat Urbana Sostenible d' Ontinyent. Ja ens hem reunit amb diferents associacions i consells locals perquè ens ajuden amb la convocatòria i així aconseguir una participació rellevant. Alguns d'aquests col·laboradors són Interampa, el Consell Local de Juventut, CIM de Sant Rafel, l'Associació d'Arquitectes o el CFPA Sant Carles.\nL'equip tècnic que està desenvolupant tot el pla, també ha informat a peu de carrer, explicant la motivació d'Ontinyent Amunt i Avall i fomentant la participació el cap de setmana que ve. S'ha repartit informació en diferents espais de la ciutat, on podem trobar a diferents grups de població, com poden ser el mercat, la universitat o alguns comerços. Si no has vist cap fullet i vols saber més sobre aquesta activitat, pots seguir la informació dia a dia en el nostre Facebook.\nInsistim que aquest coneixement experiencial i proper és bàsic per a la redacció del Pla de Mobilitat Urbana. L'equip tècnic necessita estar en contacte amb la ciutadania i que aquesta alimente el seu treball amb propostes i idees sorgides a peu de carrer. És important la teva participació per l'impacte que tindrà en la vida diària de tots en el futur.\nAcí deixem el programa per al cap de setmana:\n19.00h – Recull d'idees, problemàtiques i suggeriments.\n11.30h – Taula redona i debat amb l'equip técnic d'Ontinyent Amunt i Avall.\n14.00h – Dinar d'entrepà.\n16.00h – Definició de propostes i accions.\nLlum verda, anem tots junts!\nMarch 08, 2016 / Equip Amunt i Avall/\njornades participatives, pmus onteniente, pmus ontinyent, pla de mobilitat urbana sostenible, plan de movilidad sostenible, participacio ciutadana, tráfico, trafic, mobilitat, Ontinyent, Onteniente, març\nEquip Amunt i Avall


Renovar i desaparèixer | Oriol Robiró | girona | Girona | L'Esportiu de Catalunya\nRenovar i desaparèixer Renovar i desaparèixer Renovar i desaparèixer Renovar i desaparèixer + Renovar i desaparèixer E-mail\nRenovar i desaparèixer\nEl porter marroquí va començar la temporada en un estat de forma excel·lent i sent decisiu en més d’un partit, però en el tram final de temporada no va estar al mateix nivell\nDesprés de la lesió contra l’Atlético al desembre i la renovació al gener, Bounou només va ser capaç de deixar la porteria a zero en dos dels 18 partits que va jugar\nRenovar i desaparèixer L'ESPORTIU.\nYassine Bounou s’estira després d’una rematada de Vinícius en el partit de la victòria al Bernabéu EFE.\nRenovar i desaparèixer Renovar i desaparèixer Renovar i desaparèixer Renovar i desaparèixer Renovar i desaparèixer E-mail\nA Mestalla Bounou va fer el partit més complet que se li recorda i va guiar el Girona a una gran victòria\nHaver-lo renovat farà que el Girona pugui fer caixa amb ell aquest estiu a canvi d’un suculent traspàs\nFins al final d’aquesta temporada el porter marroquí Yassine Bounou pràcticament només havia viscut moments de glòria amb el Girona. Va arribar la temporada de l’ascens, va guanyar la partida per quedar-se a René Román i es va guanyar la titularitat a primera després d’un inici dubitatiu, fet que li va permetre consolidar-se en la màxima categoria ajudant el Girona a aconseguir la permanència per la porta gran. Ara, però, li ha tocat viure la desgràcia del descens en una temporada en què ha tornat a ser el porter titular dels de Montilivi. Bounou ha acabat amb 32 partits jugats, en què ha encaixat 43 gols, un dels quals en pròpia porta en el partit contra l’Espanyol després d’un desafortunat rebot al pal que va suposar una cruel derrota (1-2) i l’inici del declivi dels gironins. Aquesta diana, però, no embruta una bona temporada del porter en línies generals, i és que ha estat un dels millors de l’equip, tot i que el seu rendiment durant el curs ha anat clarament de més a menys.\nEn el primer tram de curs Bounou va estar a un nivell excel·lent. En les primeres jornades va resoldre la seva feina de manera correcta, sense grans actuacions però tampoc deixant la sensació de fragilitat a la porteria. El canvi radical, en positiu, va començar després del dolorós 2-3 a Montilivi contra l’Eibar, i és que el marroquí d’origen canadenc va encadenar sis partits magistrals. Primer a Anoeta contra la Real Sociedad (0-0) va estar brillant, amb més d’una intervenció providencial, i després contra el Rayo a Montilivi (2-1) no va tenir gaire feina, però fins i tot el gol visitant va venir després d’una aturada de mèrit. Un capítol a part, però, va ser el partit que va fer a Mestalla (0-1). El València va buscar el gol de totes les maneres possibles, però les mans de Bounou van estar sempre a lloc per evitar-ho i firmar una de les millors actuacions d’un porter de tota la temporada en la lliga. Sense cap mena de dubte, aquells tres punts els va sumar ell tot sol. Per si no n’hi havia prou, va continuar amb grans actuacions contra el Leganés a casa (0-0), al camp de l’Espanyol (1-3) i a casa contra l’Atlético. Aquell dia, Bounou estava fent un partidàs i el Girona guanyava per 1-0, però es va haver de retirar lesionat en el tram final i no va poder evitar l’empat a un definitiu.\nEn aquell moment Bounou era el porter de moda de la lliga, sobre el qual tothom tenia els ulls posats. Fins i tot s’especulava amb la possibilitat que l’Atlético, el seu anterior club, el vingués a buscar. I és que mentre s’exhibia el Girona tenia problemes, perquè acabava contracte al juny i podria marxar gratis. L’esforç econòmic per renovar-lo era obligat i l’acord es va acabar tancant al mes de gener. Precisament des de la renovació, que va coincidir amb el retorn després de dos partits apartat de la titularitat per la lesió contra l’Atlético, Bounou no va tornar a ser el mateix. Es va treure la disfressa d’heroi –no voluntàriament– per convertir-se en un més d’una plantilla que va començar a minvar les seves prestacions a poc a poc. Les grans actuacions van deixar pas a actuacions normals, sense pena ni glòria, i en infinitat de partits el Girona va trobar a faltar un porter que guanyés punts sota els pals.\nLes xifres de Bounou a la porteria, de fet, són escandaloses –provocades també en gran part pel rendiment de tot l’equip–. En el primer tram de la temporada, fins a la jornada 14, quan es va lesionar contra l’Atlético, el marroquí havia deixat la porteria a zero en sis partits dels 14 disputats –comptant el partit contra l’Atlético, on sobre el camp ell no va rebre cap gol–. Des de llavors, però, Bounou només va ser capaç d’acabar el partit sense encaixar cap gol en dos dels 18 partits que va jugar –es va perdre el partit al camp del Rayo (0-2) i les derrotes contra l’Athletic (1-2) i l’Atlético (2-0)–. Tot i la davallada dels seus números, Bounou no ha perdut el pedigrí que s’havia guanyat i per això té tots els números de guanyar-se un lloc en un equip de primera. De fet, de propostes sobre la taula sembla que en té –amb un traspàs que deixaria diners a la caixa del Girona– i per això sembla impensable que continuï a Montilivi.\nAmb una clàusula d’uns 5 milions d’euros el Girona té una oportunitat de fer negoci amb Bounou, i és que sembla que més d’un equip de la lliga espanyola i algun d’estranger han preguntat per ell, que ja ha dit que busca una sortida.\na zero ha signat Bounou amb el Girona a 1a d’un total de 62 partits.\nL'Esportiu. Girona 12-06-2019, Pàgina 4


Política de Privacitat - Olis de Catalunya\nOlis de Catalunya / Política de Privacitat\nA través d’aquest lloc web no es recullen dades de caràcter personal dels usuaris sense el seu consentiment, ni són cedits a tercers.\nAmb la finalitat d’oferir-li el millor servei i amb l’objectiu de facilitar l’ús, s’analitzen el número de pàgines visitades, el número de visites, així com l’activitat dels visitants i la seva freqüència d´ús.\nOLIS DE CATALUNYA, SL, no utilitza cookies per recollir informació dels usuaris, ni registra les adreces IP d’accés. Únicament s’utilitzen cookies pròpies, de sessió, amb finalitat tècnica (aquelles que permeten a l’usuari la navegació a través del lloc web i la utilització de les diferents opcions i serveis que hi existeixen).\nEn cas d’omplir algun formulari, serà necessari facilitar determinades dades personals, que seran tractades per la finalitat per la que se sol·licitin.\nLes dades de caràcter personal que es puguin recollir directament de l’interessat seran tractades de forma confidencial i quedaran incorporades a la corresponent activitat de tractament titularitat de OLIS DE CATALUNYA, SL, domiciliada al carrer Joan Oliver, 16-24, 43206 Reus (Tarragona), amb N.I.F. número B-43.388.404 i telèfon 977 330 021.\nLa present Política de Privacitat té per objecte facilitar informació sobre els drets que l’assisteixen en virtut del Reglament General de Protecció de Dades. Si té qualsevol dubte relatiu al tractament de les seves dades personals, pot contactar amb OLIS DE CATALUNYA, SL, a la següent adreça: lopd@olisdecatalunya.es.\nLa finalitat del tractament de les dades correspon a cadascuna de les activitats de tractament que realitza OLIS DE CATALUNYA, SL.\nEl tractament de les seves dades es realitza en base al consentiment de l’usuari i pel compliment d’obligacions legals per part de OLIS DE CATALUNYA, SL.\nLes dades personals proporcionades es conservaran durant el temps necessari per complir amb la finalitat per la que s’han recollit i per determinar les possibles responsabilitats que es poguessin derivar de la finalitat, a mes dels períodes establerts en la normativa d’arxius i documentació.\nAmb caràcter general no es comunicaran les dades personals a tercers, excepte obligació legal, entre les que poden ser-hi les comunicacions al Defensor del Poble, Jutges i Tribunals, interessats en els procediments relacionats amb les reclamacions presentades.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre els tractaments que, de les seves dades es duen a terme per part de OLIS DE CATALUNYA, SL.\nPot exercir els seus drets d’accés, rectificació, supressió i portabilitat de les seves dades, de limitació i oposició al seu tractament, així com a no ser objecte de decisions basades únicament en el tractament automatitzat de les seves dades, quan procedeixi, davant OLIS DE CATALUNYA, SL, carrer Joan Oliver, 16-24, 43206 Reus (Tarragona) o a l’adreça de correu electrònic lopd@olisdecatalunya.es.\nOLIS DE CATALUNYA, SL, adopta els nivells de seguretat requerits pel RGPD adequats a la naturalesa de les dades que són objecte de tractament en cada moment. No obstant l’anterior, la seguretat tècnica en un mitjà com Internet no és inexpugnable i poden existir actuacions doloses de tercers, si bé OLIS DE CATALUNYA, SL, posa tots els mitjans al seu abast per evitar aquestes actuacions.


Espàrrecs saltats amb pernil d'ànec, formatge blau i ou\n150 g de pernil\n50 g de formatge blau\nEspárragos salteados con jamón de pato, queso azul y huevo Becky Lawton\nTalleu els espàrrecs per la meitat, al llarg. Feu-los coure en aigua bullent durant 3-4 min.\nRetireu-los de l’aigua, eixugueu-los lleugerament i incorporeu-los en una paella calenta amb un rajolí d’oli d’oliva, el gra d’all picat i els pinyons (o un altre tipus de fruita seca, al gust).\nSalteu els espàrrecs 2 min i afegiu-hi el pernil d’ànec laminat l’instant abans de servir-ho.\nJa a cada plat, afegiu-hi unes molles de formatge blau i l’ou cuit 4 min, procurant que el rovell quedi cru.\nPodeu preparar aquest plat amb bacallà o llagostins en lloc de pernil i formatge. Proveu-ho també amb ous fregits en lloc d’ous escalfats. Marideu-lo amb un vi negre jove o bé un vi negre criança.


Notícies - Sis anys del segrest del fotoperiodista santcugatenc Ricard Garcia Vilanova a Síria\nSis anys del segrest del fotoperiodista santcugatenc Ricard Garcia Vilanova a Síria\nRicard Garcia Vilanova / Foto: Cugat Mèdia\nel 16/set/19 Mar Castro Efemèrides PDF\nEl 16 de setembre de 2013 el fotoperiodista santcugatenc Ricard Garcia Vilanova i el periodista d''El Mundo' Javier Espinosa van ser segrestats a Síria, a la regió de Raqqa, a prop de Turquia, quan volien deixar el país després de treballar durant dues setmanes sobre el terreny. Els segrestadors van ser membres de l'Estat Islàmic de l'Iraq i Síria (ISIS), un grup vinculat a Al-Qaeda.\nGarcia i Espinosa van ser capturats juntament amb quatre combatents d'Ahfad al Moustapha, una de les brigades de l'anomenat Exèrcit Sirià Lliure que, en teoria, els estaven donant protecció. Els quatre combatents sirians van ser alliberats 12 dies després però no els dos periodistes.\nTanmateix, la situació en la que es trobaven no es va fer pública fins al 10 de desembre en una roda de premsa i l'exalcaldessa Mercè Conesa, en nom de Sant Cugat, en demanava l'alliberament.\nSis mesos després, el 30 de març de 2014 s'anunciava que havien estat alliberats la nit anterior.\nLa notícia de l'alliberament arribava des del diari 'El Mundo', mitjà al qual Javier Espinosa feia una trucada per anunciar que havien sortit del captiveri i que estaven bé, així com demanava que transmetessin el missatge als seus familiars. Els periodistes havien estat entregats a militars turcs a la frontera amb Síria i portats a lloc segur. Hores més tard, arribaven a la base aèria de Torrejón de Ardoz, on els van rebre les seves famílies, l'ex vicepresidenta del Govern Soraya Sáenz de Santamaría i membres d''El Mundo'.


Ana Penyas – Llibreria Foster & Wallace\nBy 15f03429a323/02/2021No Comments\nHi ha els còmics de superherois i els còmics on la gent normal són els superherois. I llavors, d’aquests últims hi ha els de l’Ana Penyas! (Que és única!!) Com per exemple ho veiem a Todo bajo el sol on s’explica l’evolució urbanística a un poble de la costa valenciana amb una familia pagesa d’allà protagonista. Ana Penyas és una jove autora, que va veure com un treball que va fer per la seva classe de Belles Arts (on estudiava) acabava publicat i després guanyava merescudament el Premio Nacional de Còmic amb Estamos todas bien. Va ser la primera dona a guanyar-lo. Allà explicava la història de la seva família sobretot a partir de les seves dues iaies. Ara a Todo bajo el sol també és una família, però ja no és la seva. Tot i que sí que coneix el paisatge i la zona que dibuixa. “Todo bajo el sol” és el retrat dels canvis durant seixanta anys al territori, però sobretot de la gent que hi viu… Com aquesta gent que abraçaven amb entusiasme aquest progrés a partir de la construcció i l’arribada de turistes nous, va acabar després, sent d’alguna manera, víctima de l’especulació i un creixement desproporcionat… Todo bajo el sol ho explica amb sensibilitat i empatia, a partir de la gent i els seus problemes. Conceptualment és impecable, emocionalment és perfecte i gràficament és una bomba i on podem veure a la millor Ana Penyas il·lustradora, aquella que es deixa anar amb unes pàgines plenes de paisatges que es van transformant en urbans on barreja el collage i transparències amb el dibuix i la fotografia amb imatges plenes de colors meravellosos, que ens envolten i ens deixen dins d’aquestes pàgines al·lucinants, precioses i tristes alhora. L’Ana Penyas és excel·lent. L’heu de descobrir!! Amb qualsevol dels seus títols!!!


Les obres de construcció d'una carretera pròxima a Sabadell van permetre la troballa d'uns sorprenents fòssils que s'ha demostrat que van pertànyer a un antecessor dels actuals elefants que va viure a la zona més de 9 milions d'anys.\nEl descobriment va ser realitzat per un equip de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont (ICP), que ha analitzat 26 dents que van aparèixer durant les obres i que han publicat el resultat de les seves anàlisis a la revista Journal of Vertebrate Paleontology.\nEs tracta de restes fòssils d'un dinoteri, conegut científicament com a Deinotherium proavum, una de les majors espècies de la família dels proboscidis, animals ja extints però que estan, encara que de forma remota, emparentada amb les actuals espècies d'elefants.\nLes últimes proves que s'han realitzat a les dents fòssils, que van ser trobats entre els anys 2008 i 2001, han demostrat que els animals que els portaven van viure fa més de 9 milions d'anys, el que els converteix en les restes fòssils d'aquesta espècie més antigues d'Europa descobertes fins al moment.\nLa principal diferència entre aquest tipus d'animal extint i els actuals elefants és que els ullals que caracteritzen l'espècie estaven corbats cap a darrere, en lloc de cap endavant com en les actuals espècies d'elefants. A més, en el cas dels dinoteris aquestes enormes dents incisives neixen a la mandíbula en lloc d'en el maxil·lar, com en els elefants, i la seva mida era relativament més petit.\nA més, les dents analitzades també són diferents dels dels elefants i són més semblants als dels tapirs, de manera que fins fa un temps s'especulava que en realitat aquests animals prehistòrics eren una espècie de tapir gegant.\nEntre altres característiques, algunes d'elles semblants als humans, aquests animals tenien una dentadura permanent amb totes les dents, encara que en el cas dels dinoteris les dents sortien per la part de darrere i s'anaven desplaçant cap endavant a mesura que s'anaven desgastant.\nAquesta espècie es va originar a l'Àfrica i no van arribar al continent europeu fins fa uns 17 milions d'anys i se sap que una de les últimes branques sobreviure en terres africanes fins fa un milió d'anys, pel que va poder conviure amb els primers dels homínids.\nLa seva presència en diverses zones d'Europa és habitual. En zones de Vallès i del Penedès s'han localitzat restes de diferents espècies del dinoteri, entre elles alguns esquelets parcials.


Els déus de la llum (1): l’obertura – fotografia en català\nEls déus de la llum (1): l’obertura\nDate: 24 d'Agost de 2016Author: parlem de fotografia... en català 6 Comentaris\nObrim avui un nou apartat al menú general: coneguem la càmera. Aquí trobarem unes explicacions sobre els diferents components d’una càmera fotogràfica. No pretén ser cap classe magistral ni científica, sinó explicar alguns conceptes que ens ajudin a conèixer millor la nostra eina. Cap i a la fi, com millor la coneguem millor profit en podrem treure. I si esteu avesats en la fotografia, mai està de més tenir recollits en aquest espai aquest seguit de conceptes per poder repassar-los.\nEntrem, doncs, en matèria. Si com ja sabem fotografia vol dir “escriure amb la llum”, és obvi deduir que si controlem la llum controlarem la fotografia. El concepte és molt, molt clar, arribar a dominar-lo és el què ens costa més. I és que són tres els factors que dominen el panorama, els que anomeno els déus de la llum: l’obertura, la velocitat i la sensibilitat. Com funcionen tots plegats? doncs en la definició de càmera fotogràfica tenim la resposta: una càmera fotogràfica és una caixa tancada amb un forat pel qual entra la llum en una quantitat determinada i un temps determinat i que impressiona un material sensible a aquesta llum. Aquesta definició és tan vàlida per una càmera obscura, ja comentada per Aristòtil (?) com per la més moderna de les rèflex o “sense mirall” (o compacta o del telèfon mòbil).\nAnem doncs a desgranar el primer d’aquests elements de la càmera: el forat per on passa la llum. Aquest forat és l’obertura i ens la proporciona el diafragma, que és un conjunt de làmines fines situat a l’interior de l’objectiu.\ndiafragma dins un objectiu\nAquestes làmines es poden moure de manera que l’espai central s’obre o es tanca deixant passar més o menys llum. Les diferents variacions d’obertura del diafragma s’especifiquen pel valor “f“, formant una escala normalitzada en progressió d’1 – 1,4 – 2 – 2,8 – 4 – 5,6 – 8 – 11 – 16 – 22 – 32 – 44 – 64 – etc (*). D’aquí ve que diem “he fet la foto a f/4 o a f/16“, però en realitat són fraccions d’1, o sigui f 1/1,4 o f /1/16. És important retenir aquest concepte, doncs així entendrem per què un diafragma f/2 és més obert (permet passar més llum) que un f/11. O sigui que a nombre més alt, més tancat el diafragma i menys obertura\nUn factor a tenir també en compte és que cada salt consecutiu dins de l’escala, que anomenem “pas“, permet el doble o meitat (segons si anem a l’esquerra o la dreta de l’escala) de llum que el seu immediat anterior. Per exemple, de f/4 a f/11 van tres passos de llum (5,6, 8 i 11).\nPot ser que la vostra càmera us indiqui més números f d’aquesta escala, com per exemple 9 i 10 després del 8. Això és perquè la teniu configurada per tal que us mostri valors d’1/3 de pas i així “afinar” més en l’elecció del diafragma adequat a la llum de l’escena a fotografiar.\nAra ja coneixem el primer déu de la llum, sabem que podem modificar la quantitat de llum que deixarem passar a la càmera, però la cosa no acaba aquí, i és que el diafragma és també el responsable d’un aspecte clau en la fotografia: la profunditat de camp, que coneixem per les seves sigles “PdC” o DoF (doth of field, en anglès). Definim la profunditat de camp com l’espai entre dos punts, proper i llunyà, en el qual tots els objectes queden enfocats. Aquells que estan entre la càmera i el punt més proper sortiran desenfocats, i també els que estan per darrer del punt llunyà. Explicarem la profunditat de camp en una altra entrada.\nDe moment ens ha de valer saber que amb un diafragma obert (el que es mou entre els valors 1 i 5,6 o 8) tenim menys profunditat de camp que amb un diafragma més tancat (de 11 a 64), és a dir que en el primer cas tindrem menys espai per davant i per darrera per tenir “raonablement” enfocats els objectes fotografiats, al contrari que en el segon cas.\namb profunditat de camp\nCom podeu veure, el diafragma també ens ajuda a una millor composició (suposo que estareu d’acord en què la segona fotografia és més agradable i estètica que la primera, en la què el fons és massa reconeixible i distreu de la visió de la flor). Tot plegat té a veure, doncs, amb l’aspecte creatiu de la fotografia.\nUn segon aspecte a tenir en compte és l’afectació de la nitidesa. Si fotografiem un paisatge voldrem tenir la màxima profunditat de camp, la qual cosa aconseguirem tancant el diafragma a tot el què ens doni l’objectiu, f/16 o f/22 o més. Però depenent de la qualitat de construcció de l’objectiu ens apareix un element discordant: la difracció. Aquest fenomen succeeix quan en tancar gairebé del tot el diafragma l’espai buit que deixem és tan petit que els raigs de llum es desvien al passar per ell. D’aquí que un objectiu amb més làmines crearà una obertura circular i serà més bo (i també més car) que un altre amb menys làmines i que farà un forat menys “rodó” (veieu la foto del diafragma de més amunt).\ndifracció a f/ alts\nD’acord, doncs per evitar la difracció obro el diafragma al màxim i ja està!\nPotser no! És molt probable que aleshores ens trobem amb el problema invers: les aberracions, que es donen també segons la construcció i qualitat de les lents de l’objectiu (ara ja sabeu per què amb una mateixa longitud focal hi ha objectius de 100 o de 800 euros) i que es tradueixen en unes molestes línies de color habitualment en les àrees externes de la foto\nSortosament, aquest problema de les aberracions es pot corregir de manera molt satisfactòria amb qualsevol programa d’edició fotogràfica.\nTot plegat i en la pràctica ens porta a esbrinar en cadascun dels nostres objectius el què es coneix amb el nom de “punt dolç” de l’objectiu, que és aquell número f en què obtenim una millor qualitat d’imatge en termes generals. Habitualment, tot i que sempre és recomanable fer la prova de tirar una foto en tots els diafragmes que ens permet l’objectiu, aquest punt dolç és dos o tres passos de llum per sota de l’obertura màxima. Obertura que coneixerem desxifrant els números que apareixen a un costat de l’objectiu.\nobjectiu de focal fixa\nEl primer és un objectiu zoom i diu 1:4 – 5,6. Això vol dir que a una focal de 55 el diafragma més obert és el f/4 i es va tancant a mesura que augmentem la focal fins arribar al 200 amb un diafragma de 5,6. Els objectius sempre marquen l’obertura més àmplia. Aleshores sabem, a priori, que el punt dolç per la focal més curta és (de f/4 + dos passos) f/8, mentre que amb el zoom al màxim seria de (f/5,6 + dos passos) f/11.\nI quant al segon objectiu, de focal fixa, el càlcul és més fàcil doncs no es mou dels 35mm. Diu que l’obertura màxima és f/1.8, aleshores el punt dolç estaria en l’f/4.\n(*) si dispareu en manual (cosa que aconsello seriosament) o semiautomàtic, hi ha una manera pràctica de memoritzar aquesta escala: heu de tenir en compte tan sols els dos primers números, l’1 i l’1,4. Si els aneu multiplicant per dos obtindreu l’escala: 1 x 2 = 2; 1,4 x 2 = 2,8; 2 x 2 = 4; 2,8 x 2 = 5,6 i així successivament\nBé, fins aquí el tema d’avui. Practiqueu, feu fotos, passeu al mode manual (M de millor!)\nEncara no tinc servei de butlletí de notícies, però sí que us estaré molt agraït si em feu arribar un comentari. Si cliqueu al RSS o millor us subscriviu per correu, rebreu una notificació cada vegada que es publiqui una nova entrada.\nI si teniu alguna pregunta o consulta, amb molt de gust us donaré resposta!\ncàmeradiafragmanitidesaoberturaobjectiuspasprofunditat de camp\nAnterior Previous post: Heu sentit a parlar del bokeh?\nSegüent Next post: Els déus de la llum (2): la velocitat\n6 thoughts on “Els déus de la llum (1): l’obertura”\nRamon Alemany ha dit:\n25 d'Agost de 2016 a les 6:49\nLa meva càmera Panasonic FZ100, té un objectiu 25-400 en 35mm i diu 1:2.8 – 4.0. Per tant el seu punt dolç d’obertura calculo que és 5.6 i 8. Es correcte?\nEl diafragme de la càmera té un escalat de 2.8 a 8. Pot significar inconvenient que el punt dolç del zoom coincideixi amb el valor màxim d’obertura?\nFelicitar-vos per el contingut i per l’exposició tant planera i amena dels temes.\n25 d'Agost de 2016 a les 16:07\nMoltes gràcies pels teus comentaris, em motiven a continuar i millorar els meus continguts.\nQuant a la teva consulta, la deducció del punt dolç és correcte. Tanmateix, atès que per la banda més tancada el diafragma t’arriba a 8, això vol dir que a màxim zoom, tens valors f/ de 4 a 8, per la qual cosa jo em quedaria al mig, o sigui 5,6.\nEn qualsevol cas, no es pot fer dogma inviolable (com de poca cosa en fotografia), dons com ja comento en l’entrada, el millor és fer proves amb la pròpia càmera amb tots els diafragmes i totes les focals.\n15 de Setembre de 2016 a les 20:27\nEn primer lloc, moltes gràcies per publicar aquests articles, tan clars i planers. M’he llegit les tres entrades i he fet algunes pràctiques (de pena, però ja en faré més a estones). La que menys entenc és l’obertura. Potser perquè m’he fet un bon embolic amb tots els números que hi ha al zoom: 3.5-5.6/16-50, 0,25m/0,82ft-0.30m/0.98 ft\n15 de Setembre de 2016 a les 23:33\nDoncs aquest és l’objectiu del bloc, ser d’ajuda i compartir coneixements, però la pràctica és la millor eina.\nQuant als números de l’objectiu, es compliquen quant és un zoom, com és el cas. Els 3.5-5.6 vol dir que en focal 16 el diafragma més obert (sempre fan constar el més obert) és de 3.5 mentre que en 50 és de 5.6. Això és perquè no es manté la mateixa obertura al llarg de tota la focal (els de focal fixa valen una pasta). Les altres numeracions volen dir que a la focal curta (de 16) la distància mínima d’enfoc és de 0,25 metres (o 0,82 peus) i en la llarga és de 0,30 m o 0,98 peus.\n16 de Setembre de 2016 a les 13:11\nMoltes gràcies! Vaig a seguir practicant 😉\nRetroenllaç: La lluna. Com fotografiar-la – fotografia en català


Si el barri de Pescadors s'ha transformat deﬁnitivament... - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nSi el barri de Pescadors s'ha transformat deﬁnitivament...\nObra:Carrers i racons de València (p. 166-167)\nIndret:Carrer de les Barques\nSi el barri de Pescadors s'ha transformat deﬁnitivament, el carrer i plaça de les Barques no han estat menys. El carrer de les Barques precisament ha estat l'ull dret de les entitats bancàries, puix que totes, o les més importants, han decidit col·locar-hi llurs oﬁcines principals. Ho anomenen el «Wall Street» valencià i, guardant les degudes distàncies, la denominació és encertada, per tal com en l'espai d'unes desenes de metres es pot encontrar el Banc Central, el d'Espanya, el Popular, el Hispano-Americano, el Banesto -així el designen els fadrins de les cases comercials-, el de Bilbao i algun més que no em ve a la memòria.\nEntre tots ressalta el Banc de València, perquè tanca la perspectiva del carrer de les Barques amb certa gravetat neoyorquesa. L'edifici, amb les seues reixes, balcons, amb el contrast de la rajola vermellosa i el marbre rogenc amb la barroca rajoleria valenciana dels frisos dels pisos alts, té, llevant millor opinió, bellesa. Més encara, si es compara amb la seu del pròxim Banc Hispano-Americano, semblant a una presó, que substituí un ediﬁci l'enderrocament del qual despertà justes queixes, amb una nobilíssima fatxada que s'assemblava a un palau virregnal. I no cal dir si es compara amb l'ombrívola i lúgubre mansió, negra i marró, que la Caixa d'Estalvis i «Monte de Piedad» ha aixecat un poc més avall. L'aspecte és tant trist, que un cronista, amb motiu de la inauguració, hagué de dir en la premsa local que «veritablement la Caixa no havia tingut pietat alguna amb la ciutat».\nI a la vora del Banc de València n'hi ha un altre, el d'Urquijo, que ben bé pot assenyalar-se amb pedra blanca, ja que s'ha establert en la mercantil via valentina sense necessitat de tirar mà de la demolidora picola. Aquest banc, sense fer pública ostentació de valenciana, ha donat un autèntic regal al poble, salvant i restaurant un antic palau del segle XVIII.


Reobren el cas de la mort de Mario Biondo, marit de Raquel Sánchez\nReobren el cas de la mort de Mario Biondo, marit de la presentadora Raquel Sánchez\nL'any 2013 es va determinar que havia estat un suïcidi\nper Redacció divendres, 1 de juny 2018 - 12:30h | Actualitzat a 01/06/2018 17:52h\nRaquel Sánchez i Mario Biondo en una imatge d'arxiu | Cedida\nRaquel Sánchez ha rebut una de les notícies que potser més esperava des que es va decidir tancar el cas de la mort del seu marit, Mario Biondo. Un jutge ha pres la decisió d'obrir una via d'investigació a Espanya, per determinar si el que va passar amb Biondo va ser realment un suïcidi, com es va dir en un primer moment, o una altra cosa.\nLa decisió s'ha pres després d'un recurs interposat per la família del marit de Raquel Sánchez, que ara romandrà a l'espera que comenci un nou procés amb el qual esperen determinar què va passar realment. Els seus pares, Santina D'Alessandro i Pippo Biondo, tenen per fi la possibilitat de resoldre la seva misteriosa mort.\nUn suïcidi amb moltes incògnites\nRaquel Sánchez i Mario Biondo durant el seu enllaç | Cedida\nEs tracta d'una decisió sorprenent, però cal recordar que la família de Mario sempre va sostenir que l'exoperador de càmera no tenia cap motiu per llevar-se la vida. La troballa del seu cadàver i les condicions del cos, però, no van donar pas a cap altra hipòtesi, ja que va aparèixer penjar d'una estanteria metàl·lica.\nEls investigadors no van trobar cap signe de violència, i no hi havia cap indici que pogués fer pensar que la mort podria ser intencionada. Finalment, la policia va determinar que es tractava d'un suïcidi, i el forense va corroborar-ho. No obstant això, i davant la incredulitat dels pares, la justícia italiana, en concret la Fiscalia de Palermo, va mantenir les diligències obertes, i sembla que cinc anys després la mesura està donant resultats.\nPossible negligència dels investigadors\nEls familiars de Mario van denunciar que els forenses espanyols havien aixecat el cadàver falsificant el document públic. De fet, fins i tot es va presentar una querella contra l'especialista forense amb quatre informes policials, i el testimoni d'un criminalista que coincidien a determinar que «Mario no va morir penjat».\nEn aquest sentit, es va considerar que l'assassí hauria preparat una escena per simular-ho. La família lamenta que els investigadors forenses no van obrir el crani de Biondo, ni tampoc òrgans com l'estómac, els ronyons o el fetge. En definitiva, no hi va haver una exploració mínima per determinar què va passar realment.\n«L'autòpsia evidencia grosseres imperfeccions, simptomàtiques d'imperícia, negligència greu per part del querellat», va advertir Giuseppe Iuvara, especialista en Ortopèdia i especialista en Medicina Legal i d'Assegurances.


L'OMS avisa que Europa podria superar els dos milions de morts per covid-19 el març\nEuropa amplia les restriccions davant l'augment de contagis i defuncions\nUna dona caminant amb mascareta.\nL'organisme admet que la situació és «molt greu» i que el coronavirus ja és la principal causa de mort a la regió\nActualitzada 27/11/2021 a les 18:29\nL'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha avisat aquest dimarts que Europa podria superar els dos milions de morts per covid-19 el març del 2022 si el ritme de contagis segueix la tendència actual. L'OMS assenyala que ja s'han superat l'1,5 milions de morts en els 53 països de la regió europea, i que les defuncions en l'última setmana s'han duplicat, passant de 2.100 al dia al setembre, a 4.200 actualment. L'organisme internacional afegeix que la situació a Europa és «molt greu» i aposta per fomentar la vacunació entre els que encara no s'han injectat cap dosi i estendre la tercera als majors de 60 anys, els immune deprimits i els sanitaris. L'OMS diu que el coronavirus ja és la causa principal de mort a Europa i l'Àsia Central.\nSegons les previsions d'aquest organisme, hi haurà situacions de tensió hospitalària extrema o alta en 25 països europeus per falta de llits. També assenyala que en 49 dels 53 estats hi podria haver una situació extrema a les UCI entre ara i el març del 2022. «Les morts acumulades podrien superar els 2,2 milions la primavera de l'any vinent, si ens basem en les tendències actuals», estipula l'OMS en un comunicat.\nDe fet, segons l'OMS, l'ús de la mascareta redueix un 53% la incidència de la covid-19. «Si s'aconseguís un ús universal de la mascareta en el 95%, s'estima que es podrien prevenir 160.000 morts», afirma l'organització internacional de l'ONU.\n«A mesura que ens aproximem al final de 2021, fem tot el possible per vacunar la gent i prendre mesures de protecció per evitar l'últim recurs dels confinaments i tancaments d'escola», afirma Kluge.\nL'OMS també considera «essencial» fomentar la vacunació intentant adreçar amb «científics de comportament i culturals» les possibles «barreres» d'algunes comunitats. L'organització avala el passaport covid com una «eina col·lectiva per permetre a les societats i la gent continuar amb les seves activitats diàries».\n«Avui, la situació de la covid-19 arreu d'Europa i l'Àsia Central és molt greu. Haurem de fer front a un hivern complex, però no hem de perdre l'esperança, perquè tots nosaltres –governs, autoritats sanitàries i individus- podem prendre accions decisives per estabilitzar la pandèmia», ha conclòs Kluge.\nComenta el contingut : L'OMS avisa que Europa podria superar els dos milions de morts per covid-19 el març


Llista de productes per marca Cecotec\nBatedora americana de got amb acabats en acer inoxidable. 1250 W de potència. Fàcil i intuïtiu maneig. Fulla de 6 fulls amb recobriment de titani. Gerra de vidre termoresistent d'alta resistència contra impactes. Capacitat de 1,8 l. 5 nivells de potència + Premi. Funció Turbo: tritura i...\nCecotec Black&Water 2500 2150W Planxa Elèctrica\nPlanxa de rostir elèctrica de gran potència amb revestiment Daikin, termòstat regulable i apta per a rentaplats. 45x25 cm.\nCecotec CleanFry 1000W 1,5L Fregidora\nFregidora elèctrica 1,5 litres d'acer inoxidable amb filtre OilCleaner que manté l'oli net. 1,5 litres de capacitat. 1000 W de potència CleanFry 1,5 L de Cecotec.\nCecotec CleanFry 2000W 3L Full Inox Fregidora\nFregidora elèctrica 3litros d'acer inoxidable amb filtre OilCleaner que manté l'oli net. 2000 W de potència. 3 litres de capacitat. Apta per a neteja al rentaplats. Tapa amb finestra i filtre antiolors. CleanFry 3 L Full Inox de Cecotec .\nCecotec Proclean 3010 20Litros / 700W / Blanc Microones Embalatge Deteriorat\nCapacitat: 20 Litros Grill: no Color: blanc Potència: 700W Estat: nou Integrable: no\nCecotec Proclean 4010 23Litros / 700W / Blanc Microones\nCapacitat: 23 Litros Grill: no Color: blanc Potència: 700W Estat: nou Integrable: no\nCapacitat: 23 Litros Grill: no Color: inox Potència: 800W Estat: nou Integrable: no\nCecotec Proclean 8110 28Litros / 1000W/ Inox / Grill Microones\nCapacitat: 28 Litros Grill: sí Color: inox Potència: 1000 W Estat: nou Integrable: no


L'Ajuntament de Santa Maria regula la celebració de consultes populars al municipi - somMartorelles\nL'Ajuntament de Santa Maria regula la celebració de consultes populars al municipi\nEl ple aprovava per unanimitat el Reglament Orgànic Municipal consensuat per les tres forces presents al Consistori\nDimarts, 11 de gener de 2022 | 17:44h\nL'Ajuntament de Santa Maria de Martorelles ha aprovat el nou Reglament Orgànic Municipal (ROM), un document que regula l'organització i funcionament dels òrgans de l'Ajuntament i els drets d’informació i de participació ciutadana en els assumptes municipals.\nEl document, que té com a objectiu millorar la transparència i la participació ciutadana, regula entre altres la participació de la ciutadania en els plens municipals. Així, segons el ROM, els ciutadans que ho sol·licitin podran intervenir en un punt concret de l'ordre del dia de la sessió plenària. També s'habilita un espai de precs i preguntes per al públic assistent al ple, un cop tancada la sessió.\nUn altre dels mecanismes que preveu el nou reglament és la consulta popular que pot ser proposada per ciutadans o per grups municipals per tractar matèries locals d’especial interès per al municipi, amb excepció dels assumptes relatius a finances locals. En el cas que siguin els regidors els proposants, caldrà que hi donin suport dos grups municipals que sumats representin una majoria absoluta al Ple. En el cas que ho presenti el veïnat, caldrà un nombre de veïns i veïnes majors d’edat i censats al padró municipal\nd’habitants equivalents al 20% dels habitants. El Ple haurà d'acordar, per majoria absoluta, la celebració de la consulta popular.\nEl ROM també introdueix com a novetat la regulació dels plens telemàtics i de la participació telemàtica de regidors en formats de sessions semipresencials.\nSegons explicava l'alcalde, Rodolf Casas, durant el ple del 23 de desembre, que va servir per aprovar el text, "ens hem fet una normativa més nostra, un document que serveix per saber com funciona l'entramat municipal i que ens encaixa a tots tres", en referència al consens entre Fem Santa Maria, Santa Maria en Comú i ERC, que van aprovar el ROM per unanimitat.\nEl ROM, però, deixa pendents les regulacions per a la creació de la figura d'un síndic municipal i del voluntariat que participa en activitats municipals.


Comencen les actuacions preventives contra incendis a Collserola\nGuàrdia Urbana i Bombers duen a terme de diverses actuacions perquè la muntanya arribi als mesos d'estiu amb les condicions òptimes\nBarcelonaLa Guàrdia Urbana i els Bombers de Barcelona inicien les tasques preventives a l'entorn de Collserola per tal d'evitar incendis durant el període d'estiu. Els dos cossos policials i de salvament de la ciutat ja duen a terme diverses actuacions perquè la muntanya arribi als mesos de més calor amb les condicions òptimes.\nLa Guàrdia Urbana ha activat fins al 10 de setembre un dispositiu específic que pretén assegurar el servei de les patrulles forestals, millorar la prevenció dels incendis forestals de forma continuada i reduir la sensació d'inseguretat en aquest àmbit. En concret, els agents duen a terme les accions següents: contacten amb els veïns de la zona per tal de conèixer amb quines problemàtiques es troben i garantir la seguretat en aquest àmbit, patrullen pel territori i analitzen els plans d'actuació per prevenir problemàtiques o situacions de risc en aquest espai, corregeixen les infraccions comeses que s'hi puguin detectar, duen a terme tasques de prevenció en la detecció de riscs d'incendis i de possibles piròmans i controlen els accessos al parc d'atraccions, especialment en dies festius. Amb tot, actuen de manera coordinada amb els agents rurals.\nDe manera paral·lela, a partir de l'1 d'abril Bombers de Barcelona inicia la preparació de la campanya forestal d'estiu a Collserola. Durant aquest mes i fins a l'inici oficial de la campanya forestal, els membres del Servei de Prevenció i Extinció d'Incendis i Salvament (SPEIS) treballen per millorar el coneixement de l'accessibilitat d'aquests barris i analitzen les dificultats dels recorreguts interns. Així mateix, verifiquen els punts de trobada establerts en els plans d'actuació i comproven el funcionament dels hidrants d'incendi en aquest entorn de cara a assegurar-ne el bon estat durant la campanya forestal.\nEls recorreguts de prevenció operativa es faran des dels parcs de Vall d'Hebron, des de Llevant i des de l'Eixample. Després d'aquest període, a l'entorn del mes de maig, Bombers de Barcelona activarà ja plenament la campanya forestal d'estiu. Quan s'activi la campanya entrarà en funcionament la dotació del Parc de Bombers de Vallvidrera, que estarà operativa fins a mitjans de setembre.\nCollserola incendis Prevenció guàrdia urbana bombers


9.000 persones a la primera Shopping Night de l’Espai Gironès ·\nL’Espai Gironès en la primera Shopping Night durant la sessió de DJ\nEl Centre Comercial es va traslladar als anys 80, i més de 60 establiments van oferir descomptes i promocions especials durant la primera Shopping Night\nLa primera Shopping Night de l’Espai Gironès ha estat un gran èxit. Pel Centre Comercial van passar divendres, entre les 20 hores i la mitjanit un total de 9.000 persones, 4.000 més que un divendres normal entre aquestes mateixes hores. El gerent de l’Espai Gironès, Pau Jordà, es va mostrar molt satisfet amb el desenvolupament de la primera edició de la Shopping Night “no només per la gran resposta que hi ha hagut per part dels establiments sinó per la molt bona acollida que ha tingut l’esdeveniment entre el visitants”, va assenyalar.\nDivendres, tots els establiments van obrir fins a la mitjanit i més de 60 botigues i restaurants van oferir descomptes i promocions especials. A més, van programar activitats especials per sumar-se a la gran festa del centre gironí. El públic es va mostrar molt participatiu en totes les activitats que des del Centre Comercial es van programar : concursos, flashmobs, animació, cinema i música. Durant la seva primera Shopping Night l’Espai Gironès es va traslladar als anys 80 per tal de fer reviure durant unes hores als visitants moments d’aquella època que va representar un esclat cultural, tecnològic i de moda.\nTags: 9.000 persones, Espai Gironès, Èxit, Girona, Primera Shopping Night, Salt\nPrevious Convoquen una nova manifestació per demà dilluns per donar suport a l’oposició de Roses pel nou Pla d’Usos\nNext El Centre Escolar Empordà aplica una nova metodologia d’aprenentatge amb el projecte ‘Expedició a l’Antàrtida, un món per descobrir’


Torna l'Operatiu Grèvol als comerços de l'Escala - Canal 10 Empordà\nTorna l'Operatiu Grèvol als comerços de l'Escala\nCoincidint amb l'arribada de les festes de Nadal, es posa en marxa a l'Escala una nova edició de l'Operatiu de seguretat anomenat Grèvol, que incideix en les zones comercials per evitar furts i robatoris aprofitant les aglomeracions de gent.\nUn desembre més, els cossos de seguretat de la Policia Local de l'Escala i dels Mossos d'Esquadra engeguen una nova campanya de l'Operatiu grèvol, que intensifica la vigilància a les zones comercials de l'Escala. Aquest dispositiu es duu a terme a tot Catalunya i sempre comença pels voltants del Pont de la Puríssima i acaba el dia de Reis. Es tracta d'organitzar patrulles mixtes amb un agent de cada cos de seguretat. En el cas de l'Escala, però, això no és una novetat, ja que de manera pionera sempre es treballa amb aquest format, amb les denominades Patrulles Albatros.\nL'Operatiu Grèvol busca prevenir els delictes, com per exemple furts i robatoris, que augmenten amb les aglomeracions de gent als carrers i comerços i també pel fet que les botigues tenen més diners a les caixes registradores.\nA la vegada, la presència de més agents reforça la sensació de seguretat als comerciants, als compradors i a la resta d'usuaris de la via pública.\nInici cicle d'Arrel i amb salero\nLa Coral Maristes visita l'Escala


Amb molt de gust: Divendres 18: una calçotada...diferent!\nDivendres 18: una calçotada...diferent!\nCelebrem el programa número 50 amb una calçotada d'allò més original, a base de lasanya i crema de taronja sanguina. El Josep Maria Pàrraga, de l'Escola d'Hostaleria del Vapor Llonch, ens dóna els trucs per cuinar el famós "ou ferrat somniat", del Ferran Adrià.\nJuti Gusi, promotor de l'empresa Equillet, ens explica en primera persona els beneficis de la llet d'euga: "Tenia una hepatitis C i no em podien fer el trasplantament necessari, perquè tenia el cos molt malmès. Vaig provar la llet d'euga que em van recomanar uns amics de Bèlgica i al cap de dos dies ja tenia moltes ganes de fer coses... Ara que ja estic 'trasplantat' m'agradaria que tothom es beneficiés d'aquest producte".\nSi voleu descobrir-ho tot, de la llet d'euga i de les receptes que hem explicat, podeu recuperar el programa al següent link.\nLASANYA DE CALÇOTS I BOTIFARRA DEL PEROL\nUna manera divertida i diferent de tastar els calçots. Una lasanya que també podem fer vegetariana: substituint la carn per albergínia o altres verdures escalivades.\nDestaquem que el calçot és molt recomanable per gent amb al·lèrgies i que pateix asma.\n-2 botifarres de perol (400-500 gr.) o carn picada de vedella\n-7 o 8 calçots\n-2 tomàquets petits\n-salsa de calçots o romesco\n-Netegem els calçots i els tallem ben finets. Els sofregim amb els tomàquets (ratllats) i la carn (en el cas de la botifarra, abans l'hem obert i esmicolat).\n-Quan ja està llest, hi afegim la salsa de calçots (més o menys quantitat en funció de la textura que ens interessi aconseguir).\n-Muntem la lasanya intercalant les capes de pasta amb les de sofregit.\n-La deixem reposar una mica a la nevera.\n-Ho rematem amb una mica de beixamel i hi espolsem el pa ratllat. Gratinem el plat al forn.\nCREMA DE TARONJA SANGUINA\nAprofitant que estem enmig de la temporada de la taronja sanguina, de color i gust més intens, us presentem una variant de la crema catalana.\n-4 o 5 taronges per fer-ne suc\n-la pell de dues de les taronges anteriors\n-500 gr. de nata o llet\n-Per la crema: posem la nata, 50 grams de sucre i una mica de canyella al foc. Batem els rovells d'ou amb la farina i els afegim a la barreja anterior quan estigui calenta. Remenem fins que agafi la textura de crema. Ho deixem reposar.\n-Per la salsa: barregem el suc de les taronges, 100 grams de sucre i la ratlladura de dues taronges. Ho posem a reduir, a foc lent, i un cop llest ho deixem refredar.\n-Presentem la crema i la salsa de taronja en una copa tipus gelat, quedaran les dues textures ben definides.\nSALSETA DE TÀPERES PER PLATS DE PEIX\nRecepta ràpida i neta, ideal per qualsevol peix, sense espines. El Jordi Samper, de la botiga Tast, ens recomana provar-la amb llobarro o llenguado.\n-suc d'una llimona\n-50 gr. de tàperes\n-10 gr. de farina\n-225 ml. de fumet peix o aigua\n-1 cl. de suc de l'aigua de les tàperes.\n-En un bol de vidre hi posem tots els ingredients i ho tapem amb paper transparent.\n-Ho posem entre 6 i 9 minuts al microones, a la màxima potència.\n-Destapem, remenem i rectifiquem de sal (compte perquè les tàperes ja són força potents!)\n-Amb la salsa (calenta), cobrim el peix (que podem haver cuinat a la planxa, al vapor, enfarinat i fregit, etc.)\nPublicat per Maria Mas a 16:45\nEtiquetes de comentaris: calçots, crema, lasanya, peix, tàperes, taronja\nDivendres 25: receptes dolces de Quaresma\nMúsica i gastronomia. Un combinat deliciós...\nDivendres 11: Cal tenir ous\nDivendres 4: Pavlova i panatxé\nL'hort, al frebrer


Presentació dels resultats de la campanya arqueològica a la Mola\nDijous, 12 de Novembre de 2020 12:46\nEl Consell de Formentera, a través de l'àrea de Patrimoni, informa que el divendres 20 de novembre a les 19 hores es celebra una conferència al Centre d'Esports Nàutics de Formentera, CENF, a la Savina per presentar els resultats de la campanya arqueològica que s'està desenvolupant a la Cova 127 a la Mola.\nEls directors de l'equip científic Edgard Camarós i Pau Sureda seran els encarregats de presentar els resultats de la investigació sobre aquesta recerca arqueològica a la Mola, que data de l'Edat de Bronze. Aquesta investigació, que també es du a terme as Cap de Barbaria, és fruit d'un conveni de col·laboració entre el Consell de Formentera i l'Institut Internacional de Recerques Prehistòriques de Cantàbria.\nLes persones interessades a acudir a aquesta presentació han de fer reserva prèvia al mail patrimoni@conselldeformentera.cat, ja que l'aforament és limitat.\nNous horaris d’obertura al públic dels béns patrimonials de Formentera durant l’hivern\nDimecres, 11 de Novembre de 2020 12:51\nEl Consell de Formentera, a través de l’àrea de Patrimoni, informa dels nous horaris d’obertura al públic dels béns patrimonials de Formentera durant l’hivern. Així, des del mes de novembre al mes de maig, es torna a obrir al públic el molí Vell de la Mola, que enguany ha passat a ser gestionat pel Consell de Formentera perquè pugui ser visitable durant tot l’any.\nEls horaris de novembre a maig són els següents:\nMolí Vell de la Mola: dissabtes i diumenges, de 10 a 14 hores. Entrada gratuïta.\nCol·lecció Etnogràfica de Formentera: dimarts a divendres, de 9 a 14 hores. Entrada gratuïta.\nTorre des Pi des Català: visites amb cita prèvia a través del correu electrònic patrimoni@conselldeformentera.cat. Entrada gratuïta.\nFeines de restauració al molí Vell de la Mola\nD’altra banda, actualment el molí Vell de la Mola té el conjunt d’antenes, antenals i planxades desmuntat i s’està treballant en la seva restauració. Des de fa alguns mesos s’havia detectat que dues de les sis antenes es trobaven en un estat de conservació dolent (arran del deteriorament que aquestes peces de fusta de pi pateixen pel fet d’estar a la intempèrie i d’estar exposades a la força mecànica del vent), i per aquest motiu es va plantejar la necessitat de dur a terme una restauració i manteniment.\nPer garantir la seguretat dels visitants i per poder fer una avaluació més acurada de les actuacions de restauració, es va desmuntar tot el conjunt per procedir a la seva restauració.\nCal recordar que enguany, el Consell ha signat un contracte d’arrendament amb la Fundació Illes Balears, propietària del molí. D’aquesta manera, el Consell disposa del molí per gestionar directament el seu règim d’obertura i de visites per un període de 6 anys. Cal recordar que el passat mes de novembre de 2019 el ple del Consell va acordar la incoació de l’expedient per declarar-lo bé d’interès cultural (BIC) amb la categoria de monument.\nEl Consell de Formentera se suma al Dia Europeu de les Llengües\nDijous, 24 de Setembre de 2020 11:53\nEl Consell de Formentera, a través de l’àrea de Normalització Lingüística, informa que se suma al Dia Europeu de les Llengües que es celebra el dissabte 26 de setembre i s’ha adherit a la declaració institucional del Govern de les Illes Balears, en la qual es fa valer la diversitat lingüística i cultural d’Europa i s’insta a promoure aquesta riquesa, a impulsar-la i a protegir-la.\nLa consellera de Normalització Lingüística, Raquel Guasch, hi ha assenyalat que aquesta jornada “és important per reivindicar l’oficialització del català a Europa, sense oblidar que al nostre Estat,i en particular als territoris de parla catalana, el procés de normalització lingüística encara no ha aconseguit tots els seus objectius”. “El català encara no gaudeix del prestigi i la presència com a llengua oficial que és i per tant, cal destacar la importància de les polítiques en matèria lingüística de les administracions públiques”, subratlla la consellera.\nTambé hi ha recordat que conservar la nostra llengua “és clau” i que, per exemple, enguany el Consell hi ha aprovat una revisió del nomenclàtor dels nuclis urbans i vies i espais públics urbanes de l’illa, “un document important per custodiar un element tan visible com la toponímia”.\nLa celebració s’ha impulsat des de la Direcció General de Relacions Exteriors i la Direcció General de Política Lingüística. S’hi han sumat els consells insulars, la Federació d’Entitats Locals de les Illes Balears (FELIB), l’Ajuntament de Palma i la Xarxa Europea per a la Diversitat Lingüística (NPLD). Durant tota la setmana es desenvoluparà l’agenda d’activitats organitzades per les diferents institucions.\nL’acte central serà la conferència del doctor i professor de Dret de la UIB Antoni Llabrés, que tindrà lloc al Parlament de les Illes Balears sota el títol «Règim jurídic del plurilingüisme i drets lingüístics» demà divendres a les 19 hores i es podrà seguir en directe per Internet a l’adreça diaeuropeullengues.caib.cat.\nReobertura del molí Vell de la Mola\nDimecres, 12 d'Agost de 2020 13:47\nEl Consell de Formentera, a través de l’àrea de Patrimoni, informa que a partir d’avui 12 d’agost es torna a obrir al públic el molí Vell de la Mola. L’horari de visita serà dimecres, divendres i diumenge de 17 a 20 h. L’entrada és gratuïta.\nEl molí Vell de la Mola és un dels set molins fariners de vent que havien existit a Formentera i actualment encara conserva tota la seva maquinària interna que feia possible convertir el gra en farina. És un immoble rellevant del patrimoni etnològic insular, i per aquest motiu figura inclòs en el Catàleg del patrimoni cultural de Formentera. A més a més, el passat mes novembre de 2019 el Ple del Consell va acordar la incoació de l’expedient per declarar-lo bé d’interès cultural (BIC) amb la categoria de monument.\nEl molí és propietat de la Fundació Illes Balears, entitat amb la qual durant els anys anteriors el Consell Insular de Formentera havia subscrit successius convenis de col·laboració perquè l’entitat pogués contractar una persona per obrir l’immoble al públic. Davant les dificultats a l’hora de continuar amb aquesta mateixa fórmula, finalment s’ha optat per formalitzar un contracte d’arrendament del bé, amb l’objectiu de garantir que aquest element pugui ser visitable. D’aquesta manera, el Consell Insular de Formentera disposarà del molí per gestionar directament el seu règim d’obertura i de visites per un període de 6 anys.\nObert el termini de presentació de projectes per obtenir la beca d’investigació del Consell, que augmenta la seva quantia a 8.500 euros\nDimarts, 4 d'Agost de 2020 11:02\nEl Consell de Formentera, a través de l’àrea de Patrimoni, informa que s’ha obert la convocatòria de la beca d’investigació del Consell per l’any 2020 dotada amb 8.500 euros, 2.500 euros més que les darreres edicions.\nLes bases d’aquesta beca, que enguany compleix 10 anys, ja han estat publicades al BOIB i els interessats poden presentar els projectes a la convocatòria fins al 11 de setembre. Les àrees temàtiques que està acotada aquesta beca són les branques d’arts, humanitats i ciències socials i té per objectiu l’impuls de la investigació científica vinculada per la seva temàtica a l’àmbit de Formentera.\nLa consellera Raquel Guasch, ha destacat que “es tracta d’una beca consolidada i que era necessari donar-li aquest impuls econòmic, acord amb la importància dels treballs que es presenten”.\nUna vegada finalitzi el termini de presentació, una comissió avaluadora formada per diferents membres valorarà els projectes presentats d’acord amb a l’interès científic, la coherència i la metodologia, i els currículums dels investigadors. El treball d’investigació objecte de la beca concedida s’haurà de realitzar dins el termini de dotze mesos a comptar des de l’endemà de la recepció de la notificació de la concessió.\nLa passada edició el projecte titulat “Memòria de pagesia. Recollida d’informacions orals sobre les activitats productives tradicionals a Formentera: agricultura de secà, vinya, ramaderia i altres”, va obtenir la beca d’investigació del Consell. El projecte el dirigirà Antoni Ferrer Abárzuza, doctor en Història per la Universitat Autònoma de Barcelona.\nEl Consell se suma a la campanya SOS Patrimoni per contribuir a localitzar i salvaguardar el patrimoni arqueològic submergit\nEl Consell treu a licitació l'elaboració del primer catàleg de camins de Formentera\nEl Consell destina 250.000 euros per a subvencions de patrimoni cultural a la convocatòria de 2020\nEs realitzarà un estudi històric sobre el cementeri nou de Sant Francesc relacionat amb la recuperació de la memòria democràtica


Elements que es mostren per etiqueta: Cum laude\nElements que es mostren per etiqueta: Cum laude\tSubscripció a aquest canal RSS\nEpidemologia de les neoplàsies limfoides a les comarques de Tarragona, 1980-2004\tEs tracta d’un estudi epidemiològic de les neoplàsies limfoides a Tarragona. Es donen dades d’incidència, mortalitat, supervivència i prevalença en base poblacional de les 3.258 neoplàsies limfoides del Registre de Càncer de Tarragona durant el període 1980-2004. S’ha estudiat la tendència temporal de la incidència i la seva projecció a 2010 i 2015 per a cada grup de malalties. Els LNH s’han classificat histològicament d’acord amb la classificació de l’OMS de les neoplàsies hematològiques, i s’han establert comparacions internacionals. Les principals conclusions han estat que les neoplàsies limfoides a Tarragona mostren un patró epidemiològic occidentalitzat, amb una progressiva millora en la seva supervivència relativa, i que existeix, almenys parcialment, una relació temporal entre l'epidèmia de la SIDA i la dels LNH.\nLlegiu-ne més...\tDesenvolupament experimental de nous tractaments antifúngics per a infeccions causades per llevats\tEls estudis inclosos a la present tesi s’han centrat en el desenvolupament de noves teràpies antifúngiques per a infeccions causades per diverses espècies de Candida i per Cladophialophora bantiana.\nLlegiu-ne més...\tEstudi del canal de glicerol AQP7 i de l’adipoquina ZAG en l’àmbit de l’obesitat, la diabetis tipus 2 i la síndrome metabòlica. Dues proteïnes implicades en la lipòlisi del teixit adipós\tL'obesitat incrementa les possibilitats de patir altres malalties com la diabetis mellitus tipus 2 (DM2), la dislipèmia i la hipertensió, entre d'altres. Per poder avançar en noves dianes terapèutiques que millorin aquestes malalties, és necessari conèixer millor la biologia del teixit adipós i els seus components. El teixit adipós blanc, a més a més d'emmagatzemar la major part de les reserves energètiques, és capaç de tenir activitat metabòlica i endocrina. Cal tenir en compte que un metabolisme lipídic adequat en l'adipòcit també és clau per aconseguir un equilibri en l'homeòstasi del metabolisme glucídic en l'ésser humà. En aquest treball hem analitzat el paper de dues proteïnes implicades en la lipòlisi del teixit adipós: d’una banda, el canal de glicerol aquaporina 7 (AQP7), i per altra, l'adipoquina glicoproteïna Zinc-α 2 (ZAG), en el context de l'obesitat, la síndrome metabòlica i la DM2.\nLlegeix el llibre en línia\tPublicat a\nLlegiu-ne més...\tEstimulació multisensorial en un espai Snoezelen en persones adultes amb greu discapacitat intel·lectual\tL’objectiu d’aquesta recerca és valorar l’efecte de l’estimulació multisensorial de persones amb greu discapacitat intel·lectual en un espai Snoezelen. Cal destacar com a novetat d’aquest treball el fet d’haver dissenyat un instrument per poder mesurar objectivament l’efecte que sobre l’estat de la persona provoca haver participat en una sessió d’estimulació en un espai Snoezelen i, alhora, un programari que analitza les valoracions i en treu resultats.\nLlegiu-ne més...\tDisseny, implementació i avaluació del pla d’explotació dels recursos TIC als centres de primària del Baix Ebre Els àmbits educatius i socials sempre s’han analitzat sotmesos a diversos canvis i des d’una perspectiva de constant evolució. Aquests canvis, en general, plantegen nous reptes a les autoritats educatives, als professionals relacionats amb el món de l’ensenyament i l’educació i, sobretot, al professorat. La irrupció de les noves tecnologies de l’aprenentatge i el coneixement (TAC) ha transformat les estructures, les dinàmiques i els fonaments del teixit social i del plantejament educatiu. L’ús de les TIC, fins ara considerat exclusivament com una eina, ha d’avançar de manera efectiva cap a la millora dels processos d’ensenyament i aprenentatge.\nLlegiu-ne més...\tLa tutoria virtual i la inserció laboral dels professionals d'infermeria\tL’objectiu de la investigació que es detalla en aquest llibre és dissenyar, desenvolupar i avaluar un programa de tutorització virtual, com a sistema d’acompanyament al professional d’infermeria novell en el procés d’inserció i adaptació al món professional. En una primera part es recull i analitza informació sobre el procés d’inserció laboral dels professionals d’infermeria que començaven a treballar durant l’estiu 2006 i 2007 als centres de l’Institut Català de la Salut de la Regió Sanitària de les Terres de l’Ebre, tant en l’àmbit hospitalari com en el d’atenció primària. Partint d’aquestes dades, en una segona part es dissenya un entorn virtual que permet implantar un programa de tutorització virtual.


Mgmgi Hostel Wat Prasri Maha Umathewee (Wat Kaek Silom) Taiwan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.25-8, 8th Neighborhood, Municipi de Siuolin, Wat Prasri Maha Umathewee (Wat Kaek Silom), Taiwan, 97261 - Veure al mapa\nBarri Municipi de Siuolin Municipi de Shoufeng Ciutat de Hualien Municipi de Shoufeng Municipi de Ji'an\nRenovat l'any 2015, el Mgmgi Hostel garanteix els seus hostes una estada plaentera a Wat Prasri Maha Umathewee (Wat Kaek Silom) tant per negocis com per oci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Mgmgi Hostel asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de restaurant, visites turístiques, lloguer de bicicletes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, televisió al bany, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Mgmgi Hostel.


Koeman: “Mai hem llençat aquesta Copa”\nEl tècnic holandès ha felicitat als seus jugadors després de la remuntada davant el Sevilla\nRedacció Març 4, 2021 12:28 am\nLa nit més feliç com a entrenador del Barça, o així l’ha definit Koeman en roda de premsa. El tècnic holandès ha recalcat: “Sempre hi hem cregut. Mai hem llençat aquesta Copa. És una qüestió de mentalitat. Jo, com a entrenador, no puc demanar-li al meu equip més del que he vist aquesta nit”.\nAixí i tot, la nit no ha estat del tot rodona. Segons l’entrenador blaugrana, hi faltava el públic: “Estem molt contents, però cal celebrar-ho amb 90.000 persones en el camp. Tant de bo puguem tenir espectadors a la final”. Koeman també ha confessat que està molt content amb l’evolució que ha anat presentant l’equip, ja capaç de competir i de remuntar situacions complicades com la d’avui.\nSobre el futur immediat, el tècnic ha declarat: “Estem per intentar guanyar un títol important. Amb un 2-0 en contra, hem fet un partit molt complet. No es pot demanar més com a entrenador. Mereixem passar i jugar la final”. Respecte el partit a París, però, Koeman s’ha mostrat prudent: “Una cosa és un 2 a 0, i altra és un 1 a 4” ha sentenciat.\nBarça Koeman Sevilla


Aleix Poblet, de La Sexta a la Disfressa d’Or | FET a TARRAGONA\nPublicat el 6 de Febrer, 2015\nAleix Poblet amb la comparsa ‘Aquí hi ha marro’, amb qui participa al Xarnaval de Tarragona des de l’any 2000 (foto: ISAAC GÀVILA)\nHi ha tarragonins que es planifiquen el calendari anual de feina per reservar una setmana de vacances al febrer. N’hi ha que viuen fora i que s’organitzen per tornar uns dies a la ciutat i gaudir-ne del Carnaval. L’Aleix Poblet, periodista -actualment a la redacció d’informatius de La Sexta a Madrid-, n’és un d’aquests. El proper dilluns arribarà a Tarragona i no tornarà a la feina fins dimecres de la setmana que ve, l’endemà del dol, l’enterrament i la crema del Ninot, la Ninota i la Bóta.\nLa implicació de l’Aleix en el carnaval tarragoní és total. Forma part d’una de les comparses amb més trajectòria i èxits de la ciutat –Aquí hi ha marro– però, a més, presenta el gran espectacle d’aquesta setmana de festa i disbauxa: la Disfressa d’Or. Hi fa de mestre de cerimònies, a mig camí del conductor seriós i el xouman. I aquesta feina li suposa treballar en els preparatius del Carnaval durant molts mesos.\nPresentador de la gala durant tres anys al recinte firal del Palau de Congressos, l’Aleix Poblet i tots els que organitzen la Disfressa d’Or s’enfronten al nou escenari de la Tarraco Arena Plaça. “El canvi és molt positiu. L’espectacle havia de crèixer i el trasllat a la TAP era clau per seguir avançant”, explica el periodista tarragoní afincat a Madrid. “L’evolució de la gala ha estat espectacular i les comparses han respost molt bé al canvi d’ubicació i al que suposa actuar en un espai molt més gran”, afegeix.\nLa TAP és un repte per als qui actuaran i per al presentador de la gala: “Estic segur que el nou recinte em portarà unes sensacions úniques, de pell de gallina. Ja m’havia acostumat a les característiques del recinte firal i ara caldrà fer-lo millor que mai”, reconeix. Tres càmeres seguiran de molt a prop tot el que passi a l’escenari i es projectarà a través de dues pantalles gegants. L’Aleix assegura que té moltes ganes de “traslladar a un escenari la feina que faig habitualment a la televisió”.\n‘Ambaixador’ del Carnaval de Tarragona allà on va, aquest jove periodista ha aconseguit que la seva empresa vingui a la ciutat per segon any consecutiu per parlar d’aquesta festa. La Sexta va fer l’any passat una informació en directe de la Rua de l’Artesania i enguany cobriran informativament la Disfressa d’Or. Són minuts de televisió per a tot l’Estat que ajuden, i molt, a situar el carnaval de Tarragona en un ‘mapa’ de festes de disfresses molt atapeït.\nAleix Poblet, disfressat de xinès al Carnaval de Tarragona (foto: DANIEL MARTÍNEZ)


Que el nostre amor no sigui solament de frases i de paraules (1ª Joan 3,18).\nDiumenge passat: “Jo sóc el Bon Pastor que dóna la vida per les ovelles”.\nAvui: “Jo sóc el cep veritable i vosaltres les sarments. El meu Pare és el vinyater”.\nCom ovelles del Bon Pastor ens sabem estimats, nodrits, acompanyats, salvats. Com sarments del cep no solament ens sabem estimats sinó que aquest amor del Senyor el fa intimar amb nosaltres fins a l’extrem de compartir la seva vida amb la nostra, talment que els seus fruits siguin els nostres fruits.\nEl procés simbòlic del cep i les sarments comporta un missatge que s’hi endevina transparent i profund. Cinc vegades hi surt l’expressió “en mi”. Sense la íntima unió amb Crist, la nostra fe no pot sobreviure. Ens en separaríem, ens assecaríem i ens situaríem fora del projecte amorós de Déu.\nTravessant les expressions simbòliques, trobem:\n– Estigueu en mi i jo en vosaltres.\n– Qui està en mi i jo en ell dóna molt de fruit.\n– Si us quedeu en mi, i el que jo us he dit queda en vosaltres, podreu demanar tot el que desitgeu i ho tindreu....\n– La glòria del meu Pare és que vosaltres doneu molt de fruit...\nQui està en mi i jo en ell: Dos enamorats tendeixen a una unió cada cop més profunda. Una mare diu al seu fillet: vida meva! Hi ha una tendència a la mútua fusió que mai arriba a realitzar-se. Però Jesús arriba més endins: ell està en nosaltres i nosaltres en ell.\nDóna molt de fruit: Aquest és el cor del missatge: la glòria del Pare és que doneu molt de fruit. El fruit que nosaltres donem és glòria de Déu.\nEls fruits son aportació de l’Esperit Sant. Recordem el que ens diu Pau en la carta als Gàlates (5,21): els fruits de l’Esperit Sant són: amor, goig, pau, paciència, benevolència, bondat, fidelitat, dolcesa, domini d’un mateix...\nUn cep consta de diverses parts: l’arrel, la soca, les sarments, els raïms; en realitat formen una unitat animada per la saba que puja des de les arrels. La saba que ens dóna vida, la vida de Crist en nosaltres, és l’Esperit Sant. Els nostres fruits són els de Jesús Ressuscitat que viu i actua en nosaltres.\nSom fets per a donar fruits. Quins fruits? Com sabem que veritablement donem fruits?\nHi ha persones que es dediquen a acumular mèrits, que en fan recompte i els fan sentir-se perfectes complidors. No ens dediquem aquí a jutjar-los. El Senyor ens ensenya a dir després d’una jornada ben acomplerta: “som servents inútils”. L’únic Servent complidor perfecte del voler del Pare és Jesús. El mèrit nostre davant Déu tot és mèrit de Jesús i les nostres bones accions són banyades del mèrit de Jesús.\nPenso que no ens cal assenyalar i catalogar els nostres mèrits. Millor és deixar-ho a les mans del Senyor. Les nostres bones accions són floració de l’amor. El que ens cal és deixar-nos amarar de l’Amor del Crist, un amor que floreix en la donació als germans. En la carta de Joan hem llegit: El seu manament és que creguem en el seu Fill Jesucrist i que ens estimem els uns als altres tal com ells ens ha manat.\nL’amor, do de l’Esperit, consisteix a viure com Crist lliurats a la intimitat amb el Pare i a la donació als germans.\nAnem al concret:\nL’amor filial al Pare el vivim en una relació amorosa íntima amb ell. Com Jesús que, després de l’activitat entre els homes, es retirava a la solitud en donació amorosa al Pare, adoració, agraïment filial i atenció al seu voler.\nEm diràs: uf! Com fer-ho? És ben senzill: posar-s’hi! No cal que et jutgis per les dificultats en la pregària, les distraccions, la son... Els pares somriuen davant les temptatives maldestres del fill petitó. Jo m’abandono a les seves mans... com un nen a la falda de la mare... el meu cor no és ambiciós, no són altius els meus ulls, em mantinc en una pau tranquil·la com un nen a la falda de la mare (salm 130).\nAixò sí: cal posar-s’hi. Per exemple: cercar estones de silenci per a percebre l’escalf amorós de la seva Presència. A estonetes una mica cada dia, tot deixant que les sensacions i sentiments s’aquietin, atent al ritme suau del respirar on hi tenim com un sacramental del respirar de l’Esperit Sant... Amb l’atenció centrada en el respirar, comences a repetir una paraula o una frase bíblica molt breu. La brevetat no treu amplitud i fondària. Que el respir de l’Esperit vagi agombolant el teu respirar. Deixa’t anar serenament. És possible que en un moment la paraula breu se’t il·lumini i t’inviti a obrir-te en contemplació. I si no, no passa res, tot va bé.\nNo vagis darrere resultats. Com aquell que deia: “Jo el miro i Ell em mira”.\nSta. Teresa, la mestre de pregària concloïa: “Tracte d’amistat estant sovint tots sols amb Aquell que sabem que ens estima”.\nI sant Joan de la Creu: La pregària és “Atenció amorosa”.\nL’oració vocal, les pregàries litúrgiques o no, l’Eucaristia, la lectura de la Paraula, tot esdevé més entenedor i participatiu si hi tens com a coixí la pregària silenciosa personal de cada dia.\nSarments com som del cep Jesús\ncorre per dins nostre la saba del seu Esperit\ni donem fruits\nfruits d’intimitat en l’amor del Senyor i de lliurament als germans.\nfruits que són glòria de Déu.


El Bertrana i el soroll del desert. - Totxanes, totxos i maons\nEl Bertrana i el soroll del desert.\nQuan jo em dedicava a fer de jurat de premis literaris -una perversió que fa dos anys que ja he abandonat- tenia una norma que procurava seguir escrupolosament i que deia que la feina d’un jurat es desenvolupa en tres fases: llegir, fallar… i callar. (n’hi ha més)\nPotser són manies meves, ho admeto, però sempre m’han semblat sobreres les declaracions solemnes dels jurats. Tant per justificar la concessió d’un premi (cas del Sant Jordi de 1982 a “Christian”, de Toni Pascual) com per explicar els motius per declarar-lo desert (cas del recent premi Prudenci Bertrana de novel·la). El poder d’un jurat es manifesta en el seu veredicte inapel·lable i el silenci és la paraula més eloqüent. La resta és soroll… o ganes de fer el mec.\nI, pel que fa al Bertrana (premi que ja té en el seu palmarès mitja dotzena de deserts, fins i tot en dues edicions consecutives), si aquesta era la solució més justa atès el peix que hi havia al cove mil felicitacions als jurats, als patrocinadors i a l’editorial Columna, que s’ha quedat amb un pam de nas precisament el primer any que entrava a editar l’obra guanyadora.\nSi creiem que una cosa és la literatura i una altra són els premis literaris (nombrosíssims a casa nostra, per cert) i que, en conseqüència, no es poden establir a la lleugera paral·lelismes automàtics entre una cosa i l’altra potser ho veurem més clar. El dictamen que se li demana a un jurat es limita (i deu n’hi do la feina i la responsabilitat que això ja suposa) a un univers molt concret: els 25 o 30 mecanoscrits que s’han acollit a la convocatòria del premi. Les valoracions s’han de cenyir, doncs, al que hi ha damunt la taula. Qualsevol extrapolació que intenti determinar la temperatura literària del país a partir d’això a mi em sona a trampa. A soroll, vaja.


A més, des que dilluns s'oferiren per denunciar-lo, han observat que s'han donat de baixa nous pisos de l'oferta vigent\n3 min. Palma 05/09/2018 07:20\n"En dos dies, d'ençà que vàrem presentar la iniciativa [de denunciar el lloguer turístic il·legal], ja hem rebut sis sol·licituds de denúncia", explica el president de la Federació de Veïns de Palma, Joan Forteza. Dilluns, impulsaren públicament el seu oferiment perquè els residents afectats per aquesta casta d'oferta puguin denunciar-ho de manera "confidencial, encara que no anònima". Destaca, a més, que altres anuncis ja s'han retirat de l'oferta després de comunicar la iniciativa.\nSegons explica Forteza, l'objectiu és tancar el cercle que obriren amb la prohibició de l'arrendament de pisos a Palma. Barris com Son Cotoner i Son Espanyolet en són els més afectats, atès que molts unifamiliars es reformen per albergar multitud de persones, de manera que "converteixen en un hotel plantes baixes amb piscines als terrats", precisa. Això es tradueix en un increment considerable de la població del barri els mesos més turístics, la qual cosa genera conflictes.\nD'aquesta manera, la Federació, que representa el 90% de les associacions que hi ha al centre i a la perifèria palmesana, facilitaria el tràmit per "comunicar" formalment les queixes a la Conselleria. No solucionarem el problema, però serem un element per ajudar i pressionar el Govern perquè faci més feina en aquest sentit " , assenyala el president.\nLes persones que vulguin denunciar el lloguer turístic de qualsevol plurifamiliar (actualment prohibit) o en els unifamiliars que no tinguin autorització podran demanar cita prèvia en el correu electrònic federacioveinspalma@gmail.com o en el telèfon 971 718 555; hauran de lliurar una foto de l'immoble i la ubicació, però com més detalls que acreditin l'allotjament de turistes, millor. Forteza espera poder atendre una trentena de denúncies setmanals.\nEl president de l'agrupació ciutadana Ciutat de l'Arenal, Biel Barceló, explica que aquesta entitat no forma part de la Federació de Veïns de Palma, però que com a zona especialment afectada pel lloguer turístic il·legal troba la iniciativa proposada un " postureig ", ja que dubten de la seva efectivitat real. Per Barceló, "això és un treball que han de fer els inspectors i les institucions, no les associacions de veïns".\nSegons les sensacions que els transmeten els veïns, Barceló afirma que "hi ha empresaris estrangers de la nit que tenen molts de pisos en propietat per llogar a turistes o treballadors que duen per fer feina només a l'estiu". A més, el president veïnal opina que "la gent d'aquí ha deixat de llogar, però els estrangers ho continuen fent, o bé perquè no els sancionen o, en cas de fer-ho, perquè guanyen tant que no els importa".


La llei antitabac fa créixer un 20% el nombre d'exfumadors\nEls metges demanen que no es retalli en polítiques de prevenció del tabaquisme\nA partir del 31 de maig podràs deixar de fumar amb l'aplicació per a iPhone de l'ARA. Es basa en la reducció gradual assistida\nL.B. BARCELONA | 27/05/2012 01:07\nAmb l'entrada en vigor de la llei antitabac ha crescut un 20% el nombre de persones que deixen de fumar. També ha baixat el consum de tabac entre els homes i s'ha estabilitzat entre les dones.\nA Catalunya moren 23 persones cada dia a causa del tabac, pràcticament una per hora. Fumar augmenta el risc de patir malalties cardíaques i càncer de pulmó i pot fer perdre fins a 14 anys de vida. Aquests haurien de ser motius suficients per voler deixar de fumar però només un 5% dels fumadors tenen la voluntat de deixar-ho, segons explica la subdirectora de promoció de la salut de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, Carmen Cabezas. No obstant, el nombre d'exfumadors ha augmentat des de l'entrada en vigor de la llei antitabac, el gener del 2011. Durant els primers sis mesos d'aplicació de la normativa 56.000 persones van deixar de fumar, un 20% més que l'any anterior.\nSón els primers resultats d'una llei que van defensar aferrissadament els professionals sanitaris que aquests dies s'han reunit a l'Hospital de Bellvitge en unes jornades sobre prevenció del tabaquisme, en què van mostrar la seva preocupació per les possibles retallades en polítiques per combatre el tabaquisme. "Si no s'inverteix en prevenció del tabac, hi haurà més patologies de cor, de pulmó, tumors de boca... La situació serà insostenible", va dir Francisco Rodríguez, president del Comité Nacional para la Prevención del Tabaquismo. A Catalunya, el 29,5% de la població de 15 anys i més és fumadora, una xifra que s'ha estabilitzat. Hi ha més homes fumadors (34,1%) que dones (24,8%), però així com entre els homes ha baixat el consum de tabac, en les dones s'ha estabilitzat. Els professionals destaquen el paper dels metges d'atenció primària en la deshabituació dels pacients al tabac. S'estima que un 70% de la població va almenys un cop a l'any al metge de família i els fumadors ho fan més freqüentment però només un 12% dels fumadors a l'Estat busquen ajuda per deixar de fumar. "Hi ha persones que s'han passat 30 anys fumant sense haver-se plantejat deixar-ho i potser van al metge de família i ell els en fa veure els motius", va dir Carmen Cabezas.\nTeràpia per no fumar\nRodríguez va recordar que l'abstenció del tabaquisme millora amb el tractament i els medicaments adequats. Segons el metge Albert Seoane, especialitzat en el tractament de les addicions, el primer que cal per deixar de fumar és "tenir-ne ganes". Hi ha diverses teràpies per deixar de fumar: des del tractament substitutiu (xiclets o pegats de nicotina) fins al tractament amb fàrmacs "acompanyat amb psicoteràpia per reconduir conductes associades al fet de fumar", explica Seoane, que recorda -per si les campanyes encara no han fet efecte- que "fumar és una addició, i el tabac, una droga".


ESMUC > Esmuc digital > Revistes > Número 66, març 2018 > Gent Esmuc > Connecta’t a l’Antiga!\nLa música antiga dels nostres dies\nUn llaütista de fa uns segles endollat al seu ordinador portàtil. Amb aquest reclam potent i curiós es presenta el nou cicle de concerts Connecta’t a l’Antiga.\nAmb l’objectiu de repetir l’èxit del cicle Un cafè amb..., el Departament de Música Antiga emprèn una nova i ambiciosa col·laboració amb el Museu de la Música de Barcelona. Al llarg del quadrimestre podrem gaudir en aquest espai de cinc dissabtes de concert en què diferents conjunts del Departament de Música Antiga de l’Escola ens oferiran una petita representació dels estils que tracta la seva especialitat. El primer concert, i l’únic del qual hem de parlar en passat, va ser dirigit pel professor Lorenzo Coppola el dia 24 de febrer, i estava dedicat a la figura de Haydn, classicisme ple. Els propers dies 10 de març, 7 d’abril i 5 de maig li prendran el relleu, respectivament, Dani Espasa, Alba Roca i Manfredo Kraemer, que dirigiran obres de diferents compositors per a orquestra barroca. Per acabar, el dia 2 de juny, tancaran el cicle les músiques renaixentistes del Consort de violes da gamba, dirigit per Emmanuel Balssa, i el Consort de vents, encapçalat per Lluís Coll.\nFins aquí res d’estrany, un més de tants cicles de concerts... Però reprenguem la imatge de l’inici i pensem en què vol dir això de connectar-se a l’Antiga? Connectar-se a l’Antiga —o més ben dit re-connectar-s’hi— és, en paraules d’en Xavier Blanch, organitzador del cicle, “portar el concepte de música antiga als nostres temps actuals”. Per aconseguir-ho, el projecte es fonamenta en dues grans línies d’actuació: la presència continua a les xarxes socials i l’atracció de nous públics, especialment de gent jove i estudiants de música. La manca d’ensenyaments especialitzats en música antiga al grau professional fa que aquesta sigui una sortida poc coneguda per una gran part dels estudiants. Per això, i en aliança amb les escoles, un cicle com el Connecta’t a l’Antiga esdevé un aparador immillorable per descobrir-la. Precisament per aquest motiu —tot i que els concerts són, per descomptat, oberts a tothom— s’ha posat el focus en el públic jove. Seran concerts curts i dinàmics, amb explicacions que aportaran una informació addicional sobre el que s’està escoltant i sempre enfocats des d’un cert punt d’informalitat que busca afavorir la tan anhelada connexió.\nPerò la difusió de la Música Antiga, que s’ha convertit en una de les polítiques més actives del Departament —i per extensió el cicle que ens ocupa— no tan sols passa per donar-la a conèixer a noves bases sinó també per crear un teixit social que la sustenti, en paraules del mateix Xavier Blanch, "un petit univers de coneixement mutu format per músics professionals, investigadors i estudiants, amb la finalitat d’aconseguir fer-la més present". En aquesta mateixa línia, l’any que ve s’inaugurarà un altre cicle, encara en fase de projecció però que ja es pot avançar que vincularà edificis patrimonials i música.\nFa bona pinta, oi? Doncs fora pors i prejudicis i a gaudir de l’Antiga. Connecta-t’hi!\nData actualització: 14/03/2018


Grespania venç en la VII Regata Jubilata’s Cup 2017 del Club Nàutic Borriana – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n19 junio, 2017 vlcseo 229 Views 0 Comments\n51 vaixells participen en la competició aquest cap de setmana\nEl iot Egoa IV/Grespania, del Real Club Nàutic de Castelló, s’alça amb el trofeu de la VII Jubilata´s Cup 2017 Classe A celebrada aquest cap de setmana en aigües de Borriana. Grup Dominguis del Real Club Nàutic de València i Deedee (C.V. Benicarló) van ser segon i tercer, respectivament. Destacar també que Grespania, a més de guanyar en la seua classe, va ser guanyador absolut de la regata Jubilata’s Cup i guanyador de la copa RANC (Real Associació Nacional de Creuers).\nLa regata organitzada pel Club Nàutic Borriana i Ximo Feliu-Kailoa és la competició amb més participació de tota la província, a més d’incloure’s en el calendari de la Federació de Vela de la Comunitat Valenciana. En aquesta ocasió van convocar un total de 51 vaixells; el dissabte van eixir a l’aigua 46 i el diumenge 48. Des de l’organització confirmen que hi havia participants des de Sant Carles de la Ràpita (Tarragona) fins al Real Club Nàutic de València.\nEn el palmarès citar també al club Nàutic de Canet d’en Berenguer (Port Siles) com a guanyador de la copa RANC al club amb més participació en la setena Jubilata’s Cup. A més de Grespania en la Classe A, van pujar a arreplegar trofeu Manguicu Segon per a la Classe B, l’embarcació Kanival en la Classe C i en la classe Promoció l’embarcació Leizan.\nLes jornades d’aquesta setena edició van ser molt competitives. Malgrat les males previsions climatològiques, el vent va bufar amb suficient intensitat (10 nusos) com per a realitzar dues mànigues de les classes A i D, i el diumenge una màniga que es va iniciar a les onze del matí i va acabar sobre les 14.00 hores. L’organització vol destacar l’esportivitat de tots els participants, a més dels actes lúdics que van estar a l’altura de la regata. El dissabte el xef Ximo Boix es va encarregar de preparar un Tombet de bou i el diumenge alguns encara es relamen amb la popular i exquisida paella.\nEls promotors de la regata no volen oblidar-se del patrocini de la Diputació de Castelló, Ajuntament de Borriana i la col·laboració de Centeco, Sanyces, Acastillaje difusió, Vidres i Bombers.\nRecordar que paral·lelament a la competició, l’Ajuntament de Borriana va patrocinar per als joves de la localitat una jornada de portes obertes en les instal·lacions del Club Nàutic Borriana durant el matí del dissabte. Els tradicionals Baptismes de Mar van permetre als joves prendre contacte amb els esports de vela, el padel surf, el caiac o la natació.\n← Més de 2.000 conductors són detectats al volant havent consumit alcohol i altres drogues\nEl Grau va iniciar les seues festes patronals en honor a Sant Pere →\nEn una setmana, 2.283 conductors han sigut denunciats pels agents de l'Agrupació de Tràfic de la Guàrdia Civil per


L’estrena de Luis Enrique com a tècnic del Barça contra el Madrid - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesL’estrena de Luis Enrique com a tècnic del Barça contra el Madrid\nL’estrena de Luis Enrique com a tècnic del Barça contra el Madrid\nJordi Clos - 22/10/2014 | 00:00\nCom a jugador blaugrana es va enfrontar catorze cops als blancs en Lliga i els va marcar cinc gols\nL'últim Clàssic de Luis Enrique com a jugador al Bernabéu. FOTO: MIGUEL RUIZ-FCB.\nEl Clàssic de dissabte suposarà el debut de Luis Enrique Martínez com a entrenador del Barça davant del Madrid. Ho farà al Santiago Bernabéu, un escenari que coneix bé dels anys que hi va jugar amb els blancs (1991-1996) i de les visites posteriors ja amb la samarreta blaugrana (1996-04). A més, l’asturià es va estrenar la temporada passada davant els merengues dirigint el Celta. Va perdre al camp del Madrid (2-0) i va vèncer a Balaídos (2-0).\nInoblidables són els seus partits amb el Barça contra l’etern rival. En va disputar 14 de Lliga, amb un balanç de 6 victòries, 4 empats i 4 derrotes. Va marcar 5 gols en Clàssics com a blaugrana. Tres van ser amb el cap, un de xut de fora de l’àrea i l’altre d’oportunisme, una mostra del ventall de recursos que tenia Luis Enrique com a futbolista. Especialment recordades són les seves celebracions plenes de passió, sobretot quan es produïen en terreny hostil.\nEl seu primer partit amb el Barça al Bernabéu va ser una desfeta per 2-0 el 7 de desembre del 1996. L’últim, seria el 25 de maig del 2004. Aquell dia el conjunt que dirigia Frank Rijkaard es va imposar per 1-2 amb gols de Kluivert i Xavi. L’asturià va participar en els darrers 34 minuts de la remuntada culer.\nLuis Enrique's goals against Real Madrid por fcbarcelona\nComencen a preparar el Clàssic\nLuis Enrique: “Hem guanyat de manera merescuda”


dilluns, 29 de setembre de 2014 11:41\nCurs de Tècnic Esportiu en Kitesurf a la Zona Sud en format semi presencial\nEl proper curs de Tècnic Esportiu en Kiteboarding es realitzarà al Club Nàutic de Sant Carles de la Ràpita durant el mes de Novembre.\nLa prova d'accés al curs serà el dia 15 de novembre a la platja del Part de Garbí. Aquesta és una condició prèvia per accedir al curs i està formada de dues parts:\nEl format d'aquest bloc específic, per primera vegada, es realitzarà amb una part del contingut semi presencial, amb l'objectiu de facilitar l'assistència als futurs tècnics de kitesurf. Els dies d'assistència són del 24 al 30 de novembre de 9.30h a 19.00h.\nPer a més informació contactar amb formació@vela.cat o a http://goo.gl/037mQe