Constitueix una adaptació del projecte ExpressArt, creat el 2005 per a Educació Infantil i Primària, i de la mateixa manera que aquest, és una proposta absolutament flexible que permet adaptar-se a les necessitats dels infants. El projecte vol contribuir al desenvolupament de les capacitats pròpies d’aquesta edat, estimulant les possibilitats motores, sensorials, emocionals, cognitives i comunicatives dels infants per conèixer el seu entorn.\nL’objectiu principal és, en primer lloc, proporcionar recursos per promoure activitats d’exploració i vivències de caire lúdic i creatiu a l’escola, que contribueixin al desenvolupament integral dels infants que hi participin, en contacte amb l’art contemporani. En segon lloc, es proposa una visita al MACBA per veure en directe les obres d’art que prèviament hauran estat el punt de partida de les activitats desenvolupades a l’aula i que també es poden perllongar després de la visita.\nDE DILLUNS A DIVENDRES, MATINS (EXCEPTE ELS DIMARTS)\nLa caixa de materials del projecte ExpressArt es deixa en préstec de manera gratuïta. Per sol·licitar la Caixa ExpressArt Escoles Bressol, poseu-vos en contacte amb el museu a través de: educacio@macba.cat. El préstec es realitza per un període d’un mes, prorrogable en funció de la demanda.\nLes escoles interessades podran sol·licitar plaça per correu electrònic a educacio@macba.cat


El projecte que imaginava un 'Camp Nou' sobre el mar\nEl projecte que hauria construït un 'Camp Nou' sobre el mar\nEmili Vidal va imaginar una illa artificial amb hotels, terrasses de cara al mar, un club nàutic i accés per a helicòpters\nper Anna Corbatera dijous, 24 de gener 2019 - 22:00h\nEl nou estadi tindria capacitat per a 150.000 aficionats | Emili Vidal\nUn Camp Nou construït en una illa artificial davant del Fòrum de Barcelona. Així va imaginar el nou estadi del Barça Emili Vidal, arquitecte i soci del club, que el 2009 proposava aquest projecte trencador.\nLa idea, que hem sabut gràcies a un article del periodista Jordi Suñé a 'La Vanguardia', recorda una proposta semblant que Karl Jacobi, l'empresari alemany que es presenta a l'alcaldia de Barcelona, proposava en presentar la seva campanya sobre d'un camió: «Una illa al mar davant de Barcelona, de 300.000 pisos, com a Dubai», explicava.\nTambé pots llegir: Gerard Piqué grava un documental sobre el Barça\nL'arquitecte en qüestió i autor del projecte, Emili Vidal, ha parlat al programa 'Versió RAC1' de la idea que va tenir i que mai ha vist la llum. «S’han de fer uns murs perquè l’aigua no afecti i afegir terra sobre el mar, per fer una illa artificial. No té més dificultat», ha explicat. L’estadi hauria tingut l’accés per la Rambla Prim, amb uns grans ponts a diferents nivells, davant del Fòrum, per accedir-hi amb transport públic i particular.\nEl projecte, a més no només tenia en compte el futbol. Emili havia pensat també en diversos hotels i unes grans terrasses de cara al mar, amb un gran aparcament a sota. «També s’hi hauria fet un club nàutic i un accés per a helicòpters», afegia.\nMil milions d'euros d'inversió\nEl nou estadi tindria accés per terra, aire i mar i capacitat per a 150.000 aficionats, el que acabaria amb el problema dels 50.000 socis que no caben ara al Camp Nou. A més, hi hauria un aparcament soterrat i el disseny interior tampoc seria mediocre. Vidal imagina dues graderies diferenciades, una d'elles situada en la part superior i dissenyada amb formes sinuoses, imitant unes grans ones. La coberta de l'estadi imitaria les xarxes de pescadors, cobrint part de les graderies amb estructures metàl·liques de diferents trames.\nEmili Vidal | El projecte d'Emili Vidal contemplava també hotels i grans terrasses de cara al mar\nEmili ha parlat també del cost del seu somni. La inversió s'enfilaria, calcula, a aproximadament mil milions d'euros, tot i que apunta a uns 700 milions d'euros que el FC Barcelona ingressaria per la requalificació del Mini i del Camp Nou. A més, parla dels beneficis que suposaria pel Barça explotar els negocis de restauració i serveis que hi hauria a l'illa.\nTambé et pot interessar: El Madrid-Barça de Lliga es disputarà el 2 de març a les 20:45 hores\nVidal ha assegurat que la construcció és tècnicament possible, com altres infraestructures que ja estan en marxa com el zoo marí, i creu que la que presenta és «una de les poques ubicacions que permetria edificar un nou estadi a la ciutat».\nEl projecte d'Emili Vidal costaria uns mil milions d'euros | Emili Vidal\nLes polèmiques declaracions del torero català que vol reobrir la plaça de toros d'Olot\nEls rivals de Barça, Girona i Espanyol a quarts de final de la Copa del Rei


Pagament verd – www.agro90.com\nTotes les explotacions agrícoles, per tal de cobrar aquest ajut (30% dels pagaments directes) han de complir unes pràctiques agrícoles beneficioses per al clima i el medi ambient. Es considera que ja compleixen aquests requisits de per sí:\nles superfícies de conreus permanents (fruiters, vinya…)\nles explotacions amb <10 ha de terra de conreu: terra arable (TA) + horta (HR) + hivernacles (IV)\nLa resta, han de complir aquestes 3 condicions:\nSuperfícies d’interès ecològic (SIE)\n1. Diversificació de conreus\nSi la suma de superfícies de terra de conreu (TA+HR+IV) està entre 10 i 30 ha —> 2 conreus diferents (el principal ha de ser inferior al 75%).\nSi la suma de superfícies de terra de conreu (TA+HR+IV) és més gran de 30 ha —> 3 conreus diferents (el principal ha de ser inferior al 75% i la suma de dos conreus no ha de superar el 95%).\nQuè vol dir “diferent conreu”?\nConreus de diferent gènere botànic o espècie en el cas de Brassicaceae, Solanaceae i Cucurbitaceae.\nHerba o altres farratges herbacis, que es troben a les pastures de forma natural, o bé barreja de llavors per a pastures o prats de dall.\nEs dona per feta la diversificació de conreus si compleixes alguna de les excepcions següents:\nTenir una superfície d’herba o altres ferratges herbacis i/o guaret > 75% superfície de terres de conreu (TA+HR+IV), sempre que la resta sigui <30ha.\nTenir una superfície de pastures permanents i/o herba i/o arròs > 75% tota la superfície admissible, sempre que la resta sigui <30ha. (Ull! en aquest cas si hi ha conreus permanents també és comptabilitzen, doncs és superfície admissible).\n2. Manteniment de pastures\nA nivell regional/nacional la relació entre pastures permanents i total de superfície agrària declarada a les sol·licituds no podrà disminuir més del 5% al llarg dels anys. Si no es cumpleix aquesta condició, l’agricultor que hagi disminuit la seva superfície de pastures (p.ex. per fer camps de conreu) podria ser sancionat.\nA Catalunya es considera que aquelles pastures situades en Xarxa Natura 2000 són mediambientalment sensibles. En aquests casos, només es podran fer les actuacions mínimes necessàries per al seu manteniment (no llaurar ni convertir, únicament desbrossar).\n3. Superfície d’interès ecològic (SIE)\nSi la suma de superfícies de terra de conreu (TA+HR+IV) és > de 15 ha —> s’haurà de tenir un 5% de superfície de guaret o bé un 7.14% de superfície de conreus fixadors de nitrogen.\nExemple: una explotació de 100 ha de terra de conreu, ha de complir amb 5 ha de superfície d’interès ecològic. Si són de guaret, es corresponen a 5 ha. Si són de lleguminoses, es corresponen a 7,14 ha. Si és una proporció de guaret i lleguminoses, caldrà tenir en compte el coeficient per les superfícies de lleguminoses).\nLes lleguminoses que tenen consideració de SIE són:\nLleguminoses gra per al consum humà o animal: mongeta, cigró, llentia, pèsol, faves, favons, tramús o llobí, veça, erbs, guixes, guixons, moreu i fenigrec (NO la soja).\nLleguminoses farratgeres: alfals o userda, veça, trepadella i sulla.\nAquestes lleguminoses, a l’efecte d’aprofitar la fixació del nitrogen al sòl, han d’anar seguides en la rotació de conreus, per cultius que aprofitin aquest nitrogen, no està permès deixar a continuació, les terres en guaret.\nLes SIEs estaran situades a les terres de conreu i no es comptabilitzaran en superfícies declarades com pastures permanents o com cultius permanents.\nLa barreja de llavors (p.ex. lleguminoses i cereal, com veça + civada) no computa.\nEl guaret ha d’estar 9 mesos d’octubre a setembre sense aprofitament agrari (tampoc pasturatge).\nEstan exemptes de la declaració de superfícies d’interès ecològic (SIE):\nles explotacions on més del 75% de les terres de conreu s’utilitzin per produir herba o altres farratges herbacis o es deixin en guaret, o una combinació d’ambdós, i on la resta de terres de conreu no superi les 30 hectàrees.\nles explotacions on més del 75% de la superfície admissible (terres de conreu, pastures permanent o conreus permanents) s’utilitzi per pastures permanents o per la producció d’herba o altres farratges herbacis, o cultiu inundat de l’arròs, o una combinació d’aquests i la resta de superfície no superi les 30 hectàrees.


▷ ⭐Definició de flaquejar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de flaquejar\nDefinició de flaquejar\nA continuació pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula flaquejar, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot utilitzar en un text Veritable aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més simple entendre què significa flaquejar.\nMancar de força, vigoria, etc., per a no cedir, per a fer un treball, per a persistir en una empresa.\nUna cosa, ésser en quantitat inferior a la normal, escassejar.\n¿Cóm es diu flaquejar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice flaquejar en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en espanyol flaquejar has de entendre que la seva traducció és flaquejar pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar flaquejar\nUna decisió de caminar o anar en bicicleta, per exemple, pot flaquejar si el supermercat, l’escola o el consultori mèdic es […] troba massa lluny.\nLa Unió […] Europea no pot flaquejar, perquè els georgians, […] decebuts per Estats Units, compten amb Europa perquè els ajudi.\nEspecialment la comunitat de presons Shambhala vol donar les gràcies a Roman Skrzypczak, representant d’aquesta comunitat a Polònia, per esforçar-se sense flaquejar en fer realitat aquest programa; a Robert Sudol, per haver fet un treball d’interpretació impecable i per la seva robusta presència; i a Andrzej Krajewski per haver-nos posat en contacte amb el Ministeri de Justícia i pel suport financer […] […] personal que ha ofert a aquesta tasca.\nAixí que per rebre una salva d’aplaudiments al final del seu mandat haurà de romandre fidel […] a les seves opinions, amb la coherència que ha fet famosa a Alemanya en el passat i […] que hem vist flaquejar recentment.\nI la Unió, senyor […] Comissari, no ha de flaquejar en la seva voluntat de […] preservar el medi ambient.\nNo obstant això, la nostra […] dedicació no ha de flaquejar mai.\nAra bé, totes […] les bones intencions i l’aparent voluntat d’acceptar aquest text van començar a flaquejar en el moment en què aquestes garanties van deixar de incorporar-se a les decisions […] […] del Consell de 27 de desembre.\naquest mes els diners flaquegen a casa.\nEn segon lloc, no és […] el moment de flaquejar; hem de […] dir les coses pel seu nom.\nVa a parlar i somriure molt, a viatjar encara més, a tractar de […] que sembla valent, però va a flaquejar.\nNo obstant això, l’enfocament basat en […] les escoles pot flaquejar si no rep el suport […] de la família o de l’entorn.\nAixò és d’una importància vital especialment ara […] que el compromís de la comunitat internacional d’aportar fons per al desenvolupament i assolir […] els ODM sembla flaquejar.\nAra bé, en la segona fase de les negociacions, la Comissió ha d’anar més enllà i exigir la millora de la protecció de la propietat intel·lectual en la producció de vi, un àmbit en el qual els europeus han […] liderat el món en establir normes mundials, […] i no podem flaquejar en aquest punt; […] també suggerim que la Comissió promogui […] la creació d’un registre de descripcions geogràfiques d’origen en l’OMC, com han esmentat les dues oradores que acaben d’intervenir.\nVull agrair al Parlament l’oportunitat d’intervenir avui sobre aquest important tema […] de la seguretat viària, i voldria afegir […] que no hem flaquejar en els nostres esforços […] per fer les carreteres europees [. ..] el més segures possible i impedir, d’aquesta manera, molt patiment i dolor.\nMarlon acredita l’èxit de la seva transició al […] fet de «no flaquejar i definir les […] metes per mi mateix».\nPerò també cal que la Unió continuï […] aportant, sense flaquejar, la seva ajuda, la seva […] assistència tècnica i el seu suport pressupostari.\nem flaquegen les cames, no puc continuar caminant.\nPer tant, el […] Parlament no ha de flaquejar davant la complexa naturalesa […] d’aquests temps.\nEl compromís és mantenir l’equilibri […] […] pressupostari a mig termini i un dèficit limitat, i no es pot començar a jugar amb ell quant comencen a flaquejar les forces impulsores del creixement.\nTots els anys neixen al món uns 38 milions de nens i nenes que corren perill de patir lesions […] cerebrals a causa de la deficiència de iode, de manera […] que no podem flaquejar en els nostres esforços [.. .] per combatre aquest problema «.\nA mesura que envellim, l’elasticitat de la pell i la producció de […] col·lagen comença a flaquejar.\nLa intensificació de la crisi econòmica mundial a final d’any va suscitar la preocupació important que poguessin flaquejar quan més es necessitaven l’augment de les inversions i l’ajuda oficial per millorar infraestructures en […] els països en desenvolupament.\nQuan sorgeix la […] possibilitat que hi hagi publicitat negativa, els nervis comencen a flaquejar.\n(PT) Com he dit durant el debat, no […] hi ha temps per flaquejar o donar la idea […] que la nostra determinació a l’hora de […] combatre les drogues i la xacra que representen està disminuint.\nPerò la veritat és que es tracta d’un tema molt delicat, que exigeix per part […] de la Unió Europea actuar amb discreció, […] sense per això flaquejar pel que fa […] a la necessitat de assegurar l’alliberament del […] personal mèdic búlgar i palestí.\nNo obstant això, que ningú dubti de la nostra ferma […] decisió de no flaquejar en la llarga guerra […] contra el terrorisme; no creiem, sense […] però, que l’Ordre Europea de Detenció tal com es proposa aconsegueixi els fins pels quals tots lluitem.\nEn un clima econòmic que redueix els rendiments de la inversió, desanima la creació d’empreses i incrementa el risc de fallida, les càrregues suplementàries d’una reglamentació desequilibrada, la pobresa dels serveis a les empreses, l’escassetat de treballadors […] ben preparats i un finançament costosa […] poden fer flaquejar l’esperit empresarial […] i les iniciatives emprenedores […] dels quals depenen les ambicions europees.\nEncara queda molt per fer: si es pensa que en molts casos el pa distribuït en la missió és l’únic aliment del dia per a molts nens i que alguns recorren tots els dies molts quilòmetres per arribar a l’escola, tenim una clara idea de les enormes […] necessitats de la missió regentada amb afectuosa tossuderia per sor Lucilia, la salut […] comença, per moments, a flaquejar.\nTots els gossos purs tenen un olfacte […] molt fi per buscar el rastre, posseeixen gran seguretat i voluntat per al […] rastreig i borden sense flaquejar durant la cacera.\nAixí i tot, els esdeveniments recents mostren que aquesta unitat […] beneficiosa podria flaquejar davant les picabaralles […] i rivalitats internes que fomenta, […] per exemple, la frustració que produeix la manca d’avenços en la democratització del país.\n(PT) Senyor President, el que m’ha sorprès més en aquest debat és que res fa flaquejar la fe d’alguns diputats pel que fa a la rigidesa dels criteris per a la convergència […] nominal.\nEn virtut d’això, ha de continuar ara i reforçar sense flaquejar el procés de reformes que ella mateixa va emprendre valentament.


Manifest en defensa de la llibertat d’expressió i en solidaritat amb Wikileaks – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > Manifest en defensa de la llibertat d’expressió i en solidaritat amb Wikileaks\nManifest en defensa de la llibertat d’expressió i en solidaritat amb Wikileaks\nDijous, 6 gener, 2011\nJa n'hi ha prou de mentides, prou de mordasses. El 8 i el 15 de gener tenim una cita per a reclamar justícia, veritat i llibertat. El dia 8 a les 17 h. "Operation Demostration" i a les 18 h. per la llibertat de Julian Assange. El dia 15 a les 18 h. jornada de protesta global. És molt el que està en joc. És hora de fer alguna cosa.\n>>> A Barcelona Plaça Sant Jaume, 8 gener, – 17.00 h. http://anonymouscatala.blogspot.com\nEn defensa de la llibertat d'expressió i en suport a Wikileaks, perquè no hi ha democràcia sense transparència i justícia. Si necessites qualsevol informació no dubtes a trucar als nostres telèfons d'atenció: 668801092 - 668815771 i info@freewikileaks.eu\n1. Que la llibertat d'expressió i de premsa és un dret fonamental, arreplegat en els drets humans, el qual ha de prevaldre enfront de l'interès de les grans empreses i governs a ocultar els ciutadans les seues accions, dubtosament legals, davall l'excusa de la seguretat i interès nacionals.\n2. Que Internet, com principal refugi actual de la dita llibertat d'expressió, no ha de ser objecte de censura ni repressió per part d'empreses ni governs.\n3. Que exposar a la llum pública delictes de guerra, d'encobriment, de tràfic d'influències o d'espionatge no és un delicte. Aquells que desvelen este tipus d'actuacions no han de ser perseguits ni empresonats sinó recolzats.\n4. Que la transparència d'un govern és un pilar fonamental de qualsevol democràcia. L'ocultació per part dels governs a la ciutadania de les informacions revelades per Wikileaks és una estafa i una traïció.\n5. Que els governs han de respondre i obeir en primer lloc als ciutadans, i no a la d'empreses, lobbys, mercats o grupuscles de poder.\n6. Que els fets revelats per Wikileaks han de ser degudament investigats, a més d'aclarits per les autoritats involucrades.\nPels esmentats motius:\nREBUTGEM la política basada en la por i la desinformació, i la persecució que està patint el portal WikiLeaks, el seu fundador Julian Assange i aquells que els recolzen.\nINSTEM a la ciutadania a no romandre passiva davant del camí violent, regressiu i de retall de drets pel que ens estan portant governs, corporacions i altres institucions i organitzacions.\nDEMANEM a la premsa lliure que no carrer, que no siga còmplice, i assumisca l'obligació moral que té a buscar, desentranyar i comptar veritats entre tanta embolic de manipulació i obscurantisme informatiu.\nI EXIGIM a tots els governs que deixen d'actuar al servici d'altres governs, corporacions i mercats, i actuen en favor de la Justícia, Llibertat i Drets fonamentals de les persones.\nCiutadans, les filtracions continuaran sent inevitables i necessàries en democràcia mentre els governs no apliquin regles adequades de transparència i ens informin a nosaltres, aquells als qui representen, sobre les accions que duen a terme en el nostre nom. Però és el nostre dret i la nostra obligació exigir-lo.\nagenda, Antirepressió, Comunicació alternativa


MINI FEMENI 59 – 40 CB ESPARREGUERA | CB CORBERA\nMINI FEMENI 59 – 40 CB ESPARREGUERA\n5 abril, 2019Últimas noticias cbcorbera\n*mini femeni 59 – 40 cb esparraguera* partit contra les segones, vem fer un partit molt serios en defensa deixant el segon millor atac en 25 fins el 6e quart. Els dos ultims quarts ens ven relaxar una mica tambe degut a que anavem carregats de faltes, hem de insisitir en no posar la maneta. Una victoria més i treurem el cava per celebrar la lliga nesquik 🥂🍾\n12 horas ago by cbcorbera ⚠Encara no t'has apuntat?⚠ No t'ho pots perdre!!! Molt de bàsquet, regals, piscina i molt més!!! A què estàs esperant!? Teniu fins el dia 2 de juliol per fer la vostra inscripció a l'enllaç que trobareu a la descripció i als comentaris!!! #3x3 #25anys #basketball #basquet #corbera #summer


Apartment Leszka Białego Gdańsk Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nApartment Leszka BiałegoApartamentLeszka Białego 5, Przymorze, Gdańsk, Polònia, 80-353 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en21comentarisApartment Leszka BiałegoVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nConvenientment situat a Gdańsk, Apartment Leszka Białego és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment Leszka Białego també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Gdańsk. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar. L'ambient de Apartment Leszka Białego es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Gdańsk, el Apartment Leszka Białego és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Trias només defensa un Eurovegas "raonable"\nL'alcalde diu que Adelson s'equivoca si opta per Madrid, però fixa límits al projecte\nEn el duel per Eurovegas, l'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, té clar que l'opció catalana és "millor". Fixa, però, límits al projecte perquè no atempti contra la imatge de la ciutat: no s'hi val tot.\nMARIA ORTEGA BARCELONA. 28/06/2012 00:00\n260x366 Trias només defensa un Eurovegas "raonable" / ACN Trias només defensa un Eurovegas "raonable" / ACN\nL'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, és un home orgullós de la seva ciutat. La veu capaç de fer ombra, quant a imatge de marca, a ciutats com Nova York i Londres, d'erigir-se com a referent de cultura i coneixement i d'acollir, alhora, grans projectes d'atracció turística, com ara Eurovegas, que sobrevola el delta del Llobregat. Trias està convençut que seria un "disbarat" descartar d'entrada la inversió. Però l'alcalde posa condicions per acollir el macrocomplex. Trias avisa que Catalunya no pot satisfer les aspiracions del magnat nord-americà Sheldon Adelson "a qualsevol preu" i que, si s'instal·la en terres catalanes, el projecte "no pot anar en contra de la imatge de la ciutat".\nLa marca Barcelona és un dels actius més preuats, segons l'alcalde, i ahir la va posar a disposició de tots els assistents a la conferència que va oferir a l'escola de negocis Iese, un any després de la seva presa de possessió. "No hi hauria prou diners al món per comprar-la", va advertir Trias abans d'anunciar la creació d'un consell promotor que contribueixi a projectar-la. Pel que fa a la resta, està "encantat" de rebre una inversió com la d'Eurovegas -"si són raonables i no demanen la Lluna"- i veu "indiscutible" que Adelson "s'equivocaria" si escull Madrid. Convicció d'alcalde. Va apuntar a la llista de punts forts l'atractiu turístic -només a Barcelona els turistes van deixar l'any passat 1.900 milions d'euros en despesa amb targeta de crèdit, mentre que Madrid es va quedar en els 900 milions- i el clima. Eurovegas a banda, l'alcalde també va comparar la situació econòmica de les dues ciutats: Barcelona invertirà a l'any 247 euros per habitant i Madrid 83.\nViatge oficial a la Xina\nEn un any, el discurs de Trias no ha fet grans canvis. Els objectius marcats passen per combinar austeritat i reforç a les polítiques socials, crear ocupació i impulsar la ciutat com a referent del coneixement. L'alcalde també marca fites més concretes: agilitzar els tràmits per a llicències d'activitat. El que sí que ha canviat, segons Trias, és el punt crític de la situació, que ara titlla d'"emergència nacional". Ahir va tornar a treure pit de la feina feta, com el reforç policial al metro de l'estiu passat. Com a novetat, va anunciar que al juliol viatjarà a la Xina per "obrir noves oportunitats de negoci".\nEn el capítol de queixes, Trias va lamentar la falta de pressupost per als accessos al port o el corredor mediterrani, però va disculpar Rajoy, perquè s'ha trobat una situació "complicada". La prova de foc seran, segons Trias, els pressupostos del 2013. També va reiterar la voluntat de la ciutat de no viure hipotecada per limitacions com la que no permet renovar tants membres de la Guàrdia Urbana com els que es jubilen: "No podem permetre que atraquin la gent que ens visita".\nVa fer bandera de crear noves escoles bressol i va negar estar "trencant cap model", en al·lusió a les crítiques de l'oposició, que, al seu torn, ahir va qüestionar que la conferència tingués poca novetat."¿Pot deixar de parlar del que ja és Barcelona i descobrir el model de CiU?", li va retreure Gabriel Colomé (PSC).


El passat divendres treballàrem alguns aspectes previs sobre el nostre Projecte de l’aigua que avui hem iniciat de manera més intensa tots els cursos i que es perllongarà fins dimecres, en el marc de les Jornades Culturals.\nCom a novetats, destacar que hem fet tres grans grups de feina sota el nom de Canvi climàtic (5è, 2n i 4 anys) Usos i estalvi de l’aigua (4t, 1r i 5 anys) i Contaminació (6è, 3r i 3 anys) amb els alumnes de Cals Hermanos juntament amb cursos de primària. Per altra banda el format de les Jornades el duim a terme amb una estructura metodològica anomenada Design For Change.\nQuè és Design For Change?\nÉs un moviment internacional sense ànim de lucre que neix amb l’objectiu d’oferir l’oportunitat als infants de posar en pràctica les seves idees per poder millorar i canviar el món. Fou fundat a la Índia per Kiran Ber Sethi i actualment compta amb el suport de Howard Gardner (intel·ligències múltiples) L’Escola de disseny d’Estanford i l’Institut de Disseny de la India.\nSent i imagina..\nUtilitzarem cinc verbs per desenvolupar el projecte. Avui hem treballat SENT I IMAGINA per arribar a reflexionar sobre el tema i aportar idees per produir els canvis que pretenem. Ha estat una jornada d’allò més profitosa, han sorgit diferents propostes en les quals treballarem demà: alarmes per fer un bon ús, una manifestació, cartells, ferretines, il·lustracions de ferratines, un rap, i d’altres propostes que us anirem contant..\nDestacar que ha estat una experiència molt enriquidora, veure com els alumnes de totes les edats,han gaudit de passar una estona junts amb l’objectiu de treballar conjuntament. Els més petits s’han sentit protagonistes i estaven molt contents d’estar amb els alumnes de primària, que per altra banda, han assolit de manera excel·lent el paper de tutoritzar i facilitar la feina amb els nins i nines de Cals Hermanos.


CABRABLOG: d’octubre 2011\nSuècia: modernitat pionera contemporània.\nHem canviat de país en menys de 30 minuts. Passar de Dinamarca a Suècia és realment un passeig, amb el nou tren. Països tant propers i tant diferents.\nSuècia, un país espartà i aficionat a envaïr els pobles veïns, ha sabut reformar-se i reconstruïr-se, esdevenint un dels països més moderns, tolerants i actius culturalment de la zona nòrdica d'Europa.\nEl Festival de Mälmo és un clar exemple del tarannà actual del país: cosmopolita, integrador, vibrant, de clima fred, però realment molt animat. Amb un extens programa de música i dansa, la ciutat acull milers de visitants que, per uns dies, busquen diversió i bon menjar, a parts iguals. Durant varis dies s'ofereixen una gran varietat de concerts i activitats paral·leles de forma gratuïta, regades amb molt d'art: performances i escultures a diferents racons del centre històric de la ciutat.\nRera els carrerons i plaçoletes medievals, a l'estiu plens de flors i gent a les terrasses, s'entreveuen les paradetes, xiringos i carpes que acolliran la festa continuada. La zona de la platja, coronada per la torre de Calatrava -el precís Turning Torso-, presideix la mostra d'skate, amb destacats participants de menys de catorze anys però també de més cinquanta.\nEntrem a la carpa més enrauxada: campionat internacional de hip-hop. Un autèntic espectacle! Tinc els meus favorits: tots treballen molt però n'hi ha que des del principi, clarament destaquen. Gent vinguda d'arreu del món, valenta i sense complexes que mostra el seu virtuosisme. Vegeu-ne el vídeo de la batalla final clicant sobre l'enllaç.\nFinalment, t'adones del què estàs vivint: el Festival de Mälmo és més que un festival: és una mostra autèntica de convivència de cultures.\n(Fotografia: Eva Jove)\nPublicat per Eva Jove Casabella a 11:56 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Breakdance, Breakdance battle, Ciutats, Cultura, Hip-Hop, Mälmo, Suècia, Sweden, Torso\nRepública independent de Christiania (Copenhaguen VII)\nEnvoltat del barri més "cool" de Copenhaguen i d'una part històrica de la ciutat, Christiania guarda, dins les seves tanques -clarament delimitades-, l'àrea més canalla de la ciutat.\nNascuda inicialment com a àrea okupa i hippie, plena d'activitats i moviments socials, s'ha convertit, avui en dia, en un reducte alegal, fora de tota norma cívica, ètica i urbana.\nArran d'aquesta llibertat costumista autoproclamada, el mercat d'herbes, herbetes i derivats, és l'activitat primordial de la zona. Una zona trista i degradada, absent de fites, que viu fora de la societat, sense lleis externes, però que prohibeix fer fotografies als forans. Uns forans que cada vegada són més, atrets per diferents motivacions i que, si els plau, poden comprar una publicació sobre el barri (mitjançant una transacció comercial tradicional), en el carrer de botigues més cèntric de la ciutat.\nAlguns negocis de primeres necessitats s'han instal·lat en els carrers encerclats per les prohibicions. No sé si pagaran impostos o cumpliran amb les normatives de seguretat i higiène.\nSembla que properament, l'ajuntament de la capital i els gestors de la zona, intentaran arribar a un acord per poder fer un ús modern, eficaç i més fructífer per a tots.\nPublicat per Eva Jove Casabella a 17:11 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Christiania, Ciutats, Copenhagen\nElige tu idioma aquí / Choose your language here\nRepública independent de Christiania (Copenhaguen ...\nSubscriu-te a Cabrablog\nEva Jove Casabella\nLlicenciada en Història de l'Art per la UAB i Màster Oficial d'Anàlisi i Gestió del Patrimoni. Cursant el Doctorat en Patrimoni Cultural. Benvingut/da a "Cabrablog". Espero que naveguis pel blog i deixis els teus comentaris o enviïs un correu a l'adreça següent: cabrablog@gmail.com


Urgo úlceres bucals FILMOGEL GEL 6ml\nUrgo úlceres bucals FILMOGEL GEL 6ml\nVenda 6ml Filmogel Gel Úlceres Urgo a la nostra farmàcia bio: Netegeu un costat de l'espàtula en la vora de l'ampolla. Corre la quantitat restant amb l'extrem de l'espàtula per cobrir completament a fons la nafra o lesió.\nS'utilitza per: úlceres a la boca, petites úlceres a la boca, petites úlceres a la boca\nÚlceres Filmogel Gel Urgo 6 ml: Netegeu un costat de l'espàtula en la vora de l'ampolla. Corre la quantitat restant amb l'extrem de l'espàtula per cobrir completament a fons la nafra o lesió. Deixeu reposar durant uns deu segons i després tancar la boca: es crea una pel·lícula visible. Apliqui amb la freqüència que vostè sent la necessitat, fins a 4 vegades al dia, preferentment abans dels àpats.\nDescripció Urgo úlceres bucals Filmogel Gel 6 ml\nÚlceres Urgo Filmogel 6 ml adequat per a totes les petites ferides de la mucosa oral (úlceres a la boca, petites ferides relacionades aparells o pròtesis dentals ...) i és fàcil d'aplicar amb independència de la ubicació.\nÚlceres a la boca i nafres a la boca petites\nIsole, alleuja, sana\nFilmogel Urgo úlceres i llagues a la boca formes petites d'una pel·lícula protectora que aïlla el menjar dolor i la saliva fins a 4\nAlleuja el dolor ràpida i duradora, mentre que la promoció de la curació\nConsell usar Urgo Boca Filmogel Gel Úlceres 6ml\nNetejar una banda de l'espàtula en la vora de l'ampolla.\nAplicar la quantitat restant amb l'extrem de l'espàtula per cobrir completament la nafra o lesió.\nDeixar assecar durant uns deu segons i després tanqui la boca: es forma una pel·lícula visibles. Si la pel·lícula no sembla cobrir adequadament l'úlcera a la boca o la lesió, repeteixi l'operació.\nRepeteixi tantes vegades com sigui necessari, fins a 4 vegades al dia, preferentment abans dels àpats principals fins a la cicatrització completa (3-5 dies).\nMentre la pel·lícula roman visible, no cal dur a terme una nova aplicació.\nLa higiene del producte està garantida per la seva composició, no cal netejar l'espàtula després del seu ús.\nTancar el pot després del seu ús.\nComposició Úlceres Urgo Filmogel Gel 6ml\nIngredients: alcohol, derivats de cel·lulosa, àcids carboxílics, àcids inorgànics, Aigua, Sabor, sucralosa.\nPresentació de Urgo Boca Filmogel Gel Úlceres 6ml\n1 ploma de 6 ml.


Imaginem, que és molt imaginar, que els desitjos de John Lennon exposats en la cançó es fan realitat. Que tota la gent viu en germanor, que no hi ha països, res perquè matar i tampoc cap religió. Que tothom viu la vida en pau compartint el planeta i les necessitats bàsiques, que no hi ha possessions i per tant no hi ha necessitat de cobdícia ni fam. Però i després, què? S'ha de seguir superpoblant la Terra, que l'ésser humà es comporti com una plaga; produint i consumint com si no hi hagués un demà i per tant contaminant terra, mar i aire? Fins quan? Això és viure o només seria vegetar?\nArribats a aquest estadi, descartant guerres i que la gent es mori de gana, el raonable seria trobar la manera d'evitar la superpoblació, i seguir evolucionant tecnològicament i científica, en vistes a colonitzar l'univers en un futur, probablement a anys llum d'aconseguir-ho (expressió molt escaient); llavors sí, seguir reproduint-nos en altres mons. Malgrat que Lennon diu no a les religions, a la Bíblia està escrit que a Adam i Eva se'ls va manar: creixeu i multipliqueu-vos. Però potser no se'ls va especificar si a la Terra o a l'Univers; de fet, la religió cristiana promet el cel (l'Univers?) si hom acompleix certes regles.\nPer tant, si se segueix matant en guerres o per fam, cobejant possessions en un món dividit entre rics i pobres, entre Orient i Occident, entre religions o entre països; si malgrat tot això no destruïm el planeta, el destí de la humanitat seguirà essent que un dia es pugui navegar a altres planetes. Per això l'Imagine d'en Lennon no va tan malencaminat, perquè si no hi ha pau a la Terra, haurem evolucionat de posar en perill la salut del nostre planeta a posar en perill la d'altres mons.\nCertament la riquesa del país, d'aquest país, en les seves diferents formes, està subordinada a l'interès general, sempre dins el marc de la llei i amb les degudes garanties. No es tracta d'aprofitar la Constitució i l'estat d'alarma per canviar els fonaments de l'economia social de mercat, com sembla pretendre Iglesias, sinó d'acudir a tots els recursos possibles per cobrir les urgències de la crisi sanitària i preparar la recuperació econòmica. Malauradament, cada dia perdut en mobilitzar aquests recursos impedeix fonamentar les bases d'aquesta recuperació, que serà la gran tasca nacional dels propers mesos.\nÈtica per a quan?\nSer ètic et mostra qui és una bona persona i qui no ho és. Però no ser ètic no està castigat. N'hi ha que s'aprofiten d'aquest buit legal per actuar i alguns, fins i tot, en fan la seva forma de vida, a costa de la feina dels altres, per descomptat.\nQue ara l'expresident de la Generalitat i exministre d'Indústria José Montilla formi part del consell d'administració d'Enagàs és un bon exemple de portes giratòries. N'hi ha de molts altres a escales més quotidianes i properes als lectors. S'està demanant a les xarxes que renunciï als seus privilegis d'expresident. Però és que aquí falla tot: que hi hagi companyies que tinguin consells d'administració amb sous tan extraorbitats en comparació de la resta dels treballadors, alhora que hi hagi feines que mantinguin privilegis després d'haver sortir de la feina.


CLUB CICLISTA CASSÀ: de setembre 2008\nLa 3ª cursa de la copa gironina de Btt s’ha disputat a Sant Gregori el passat 28 de setembre i ha estat organitzada per el club Sant Gregori - el Llémena. La participació considerable encara que no ha pogut arribar als 300 participants. Els recorreguts de 17 i 28 km discorrien al voltant de la Serra de St. Grau. Amb llargues pendents, tant de pujada com de baixada, que obligaven a mantenir les precaucions i a regular les forces. Per part del Club Ciclista Cassà, els dos únics participants han estat en Jaume Badosa en el recorregut llarg i en Quim Felip en el recorregut de 17 km.\nGairebé 350 ciclistes han participat en la 2ª cursa de la Copa Gironina de Btt disputada a Salt. La prova ha estat marcada per les diferents discussions que hi ha hagut amb els caçadors durant els quinze dies precedents a la cursa sobre el recorregut.\nIsmael Ventura de Ambisist ha estat el guanyador de la cursa. Narcís Oller i Jaume Badosa han estat els únics participants del Club Ciclista Cassà que han disputat la prova.\nLa Copa Gironina de BTT ha començat aquest diumenge 7 de setembre a Sant Martí Vell, amb una participació de mes de 250 ciclistes entre federats i no federats. Una cursa molt ràpida amb un recorregut de 29 i 19 km majoritàriament per la cara nord del Santuari dels Àngels. La jornada ha anat acompanyada de un dia molt agradable per la pràctica del btt. Ismael Ventura ha estat el guanyador amb un temps de 1:20:03h. Per part del Club Ciclista Cassà, hi ha participat en Pep Puigmolé, Narcís Oller, Jaume Badosa i en Quim Felip.\na diumenge, de setembre 07, 2008 Cap comentari:\nEl diumenge 7 de setembre, un grup de ciclistes del Club, acompanyats d'altres simpatitzants, han fet una sortida fins els Castell de St. Iscle de Vidreres on han pogut contemplar la neteja i excavacions que s'hi han realitzat aquest estiu. Després un bon esmorzar a la vila de Vidreres i seguidament s'han desplaçat fins els Aiguamolls de Sils on han pogut veure les aus que viuen.


Notícies - Pas endavant de Promusa per construir els 130 primers habitatges públics de la Floresta\nPas endavant de Promusa per construir els 130 primers habitatges públics de la Floresta\nEls primers pisos de Promusa de la Floresta es podrien lliurar d'aquí a tres anys ( 9/ago/08)\nPromusa farà 210 habitatges protegits a la Floresta ( 1/ago/08)\nLa Floresta tindrà habitatge públic\nel 19/jun/09 Josep Gimeno Urbanisme PDF\nL'Ajuntament, a través de l'empresa municipal Promusa, ha comprat tres parcel·les a la Floresta per construir-hi habitatge públic. Promusa preveu que s'hi construeixin uns 130 habitatges públics, 40 dels quals serien de venda i 90 de lloguer general. Els terrenys - situats a la zona de l'avinguda Verge de Montserrat- sumen una superfície de 10.725 metres quadrats.\nUn cop comprades les parcel·les, Promusa estudiarà diversos projectes per tirar-ne endavant la construcció. Tot i no posar data concreta a la finalització dels treballs, la tinenta d'alcalde de Territori, Mercè Conesa, s'ha mostrat esperançada que els pisos siguin una realitat abans d'acabar el mandat.\nLa construcció d'habitatge públic a la Floresta és possible gràcies a la recent modificació del Pla General Metropolità (PGM), aprovada fa menys d'un any, en aquest districte. El canvi ha permès establir un nou sistema d'alineacions i rasants al districte, millorar la mobilitat, crear una nova zona de centralitat i possibilitar la construcció d'equipaments i habitatge públic.\nConesa remarca que aquesta modificació comença a donar els seus fruits.\nPer diferents motius, va ser una modificació del PGM però ara comença donar els seus fruits com és el cas de l'habitatge públic.\nEl sector de Can Busquets va quedar fora de la modificació, que va rebre vistiplau de la comissió d'urbanisme de Barcelona i de Catalunya.


Buscant nous reptes: Podem superar-mos?\nM'agrada molt que tinguis aquesta relació esport, pensaments, causes humanitaries!\nSalut i anims ens els inicis d'entrenament per Sables.\nJa diras si hi trobes alguna causa humanitaria per contribuir!\nQuan veus imatges com les que has posat aquest cop t'endrendreixes i encara penses que el que va per la ctra fent el boig es més imb.... i no sap valorar la sort que té.\nLa gallina de piel company!!\nQuanta raó tens, mai hauriem de perdre de vista aquestes coses.\nJo personalment vaig quedar molt impactat-tocat-impressionat... al veure el vídeo de l'equip Hoyt de triatló. És una lliçó per a tots.\nGràcies Albert de nou, per continuar donant-mos lliçons a tots.\nCom va tot? preparant algo?\nJo ja estic preparant Sables pronte moltes noticies ja que com dius...alguna ajudeta necesitaré.\nSobre el post, que et tinc que dir...a voltes penso que sóm tant egoistes i afortunats a la vegada, mirant coses d'estes m'adono que tinc i valoro més el que m'ha donat la vida.\nCom deia abans a voltes som massa egoistes, jo el primer! ho volem tot quan molts no tenen res, en fi que tenim que reflexionar un poquet pel be de tots.\nPD això de donar lliçons res de res ja que jo també aprenc moltisim d'aquestes coses, simplement ho comparteixo.\nPreparar hauria d'estar preparant la Marató Costa Daurada, però de moment sols tinc la velocitat, no la resistència i això s'apropa.\nBé, farem el que podrem :-)


Els participants a CRAASH Barcelona validen els seus projectes a París, Delft i Boston | Biocat\nHome > Actualitat > Notícies > Els participants a CRAASH Barcelona validen els seus projectes a París, Delft i Boston\nEls participants a CRAASH Barcelona validen els seus projectes a París, Delft i Boston\nEl programa d’acceleració impulsat per Biocat i CIMIT tanca la seva 2a edició\nEls projectes que participen al programa d’acceleració de CRAASH Barcelona han validat les seves tecnologies healthtech a diversos mercats europeus i a l’ecosistema de Boston.\nCRAASH Barcelona és un programa d’acceleració organitzat per Biocat en col·laboració amb CIMIT (Boston) i forma part del programa de bootcamps d'EIT Health, el principal consorci de salut europeu.\nVuit projectes del programa van visitar els ecosistemes de Paris (Medicen) i Delft (YES!Delft) durant setembre i octubre, respectivament, per validar l’encaix de mercat de la seva tecnologia als mercats de França i Països Baixos. Durant aquests road trips, els participants van participar en sessions de formació i presentacions per entrar en aquests mercats i van mantenir entrevistes amb actors d’aquests ecosistemes de salut per validar els seus projectes i buscar potencials partners.\nCinc dels projectes van ser seleccionats per participar en la visita de tancament del programa, aquest mes de novembre a Boston. Els escollits van ser el projecte d’origen barceloní Flomics (eina de biòpsia líquida per al cribratge, diagnòstic, pronòstic, seguiment i estratificació del pacient de malalties complexes com el càncer colorrectal); l’empresa alemanya Clouz amb el projecte Nima (nusos quirúrgics fiables i de baix cost per minimitzar el risc dels pacients en quiròfan o en situacions d’urgència); el projecte irlandès Luminate Medical (dispositiu elèctric portàtil per combatre la pèrdua de cabell causada per la quimioteràpia); Fine Birth (projecte de l’empresa espanyola Innitius que diagnostica en temps real les falses amenaces de part prematur amb un test ràpid i de baix cost); i el projecte belga SeizeIT (wearable que, col·locat en l’orella del pacient, captura de forma discreta diferents tipus de senyals per detectar convulsions epilèptiques).\nObjectiu: arribar a mercat en 3-5 anys\nDes del mes de maig, CRAASH Barcelona ha entrenat els projectes participants per ajudar-los a comercialitzar les seves tecnologies en un període d’entre 3 i 5 anys. Els equips han estat guiats en tot moment per mentors experts del CIMIT (Boston), l'acceleradora de salut amb més experiència del món. En 15 anys, el CIMIT ha accelerat amb èxit més de 600 projectes de healthtech, ha duplicat la taxa de comercialització i ha reduït a més de la meitat el temps per arribar a la fase següent.\nCRAASH Barcelona és un programa intensiu de 12 setmanes de durada. La primera fase (de maig a juliol) va servir als equips per validar si la seva tecnologia podia resoldre una necessitat real i encaixava en el mercat. Els equips van treballar amb els experts del CIMIT de Boston, primer de forma presencial en una trobada a Barcelona i després amb trobades virtuals. La segona fase de CRAASH Barcelona ha servit els equips per validar el seu projecte a França, Països Baixos i Boston.\nCRAASH Barcelona va ser distingit per Diario Médico com una de les ‘Millors Idees en Salut’ de 2018. El projecte forma part del programa de bootcamps d'EIT Health. Biocat té previst obrir la convocatòria per a la propera edició del programa a principis de 2020.


“(Re)municipalitzem l’aigua (II)” és l’opinió de Jordi López – GOVERNA'T\n“(Re)municipalitzem l’aigua (II)” és l’opinió de Jordi López\nPersonalment trobo indignant que hi hagi empreses que s’enriqueixin a costa d’un bé que és propietat col·lectiva, que és de totes i tots nosaltres\nFa dos mesos vaig escriure un article sobre la municipalització de l’aigua i sobre com està funcionant la taula per l’estudi de la municipalització de l’aigua que es va formar a l’Ajuntament fa gairebé un any, per tant avui no tornaré a dir que l’equip de govern no té cap voluntat de seguir fent la feina que toca en aquesta taula.\nFa dies llegia en un article d’opinió d’El Periódico, com l’opinador en qüestió argumentava que no podem parlar de (re)municipalització del servei d’abastament de l’aigua, ja que aquest és de propietat municipal, el que hem de parlar és dels models de gestió d’aquest bé comú.\nPart de raó en té, de fet a Sant Cugat, la propietat del servei d’abastament d’aigua és de titularitat municipal, però en el seu dia es va firmar una concessió d’explotació amb l’actual SOREA, que és una de les empreses d’AGBAR- SUEZ, aquesta empresa es dedica a fer negoci amb un servei bàsic i de totes com és l’aigua i que l’Assemblea de les Nacions Unides va declarar el 28 de juliol del 2010\nque era un dret fonamental.\nPer tant, podem dir que a Sant Cugat, hem concedit a una empresa privada, que gestioni i s’enriqueixi a costa d’un bé comú que l’any 2000 va ser declarat com a un bé no comercial.\nSí, dic que s’enriqueix, perquè els costos dels serveis d’abastament estan molt inflats, per conceptes que, personalment crec que ens podríem estalviar amb una gestió pública ben feta.\nLa gestió de l’aigua a la nostra vila, no depèn només de l’Ajuntament, també depèn de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i si mirem les dades que en el seu dia van fer públiques l’entitat Aigua és vida sobre el rebut de l’aigua, podem observar com del 100% de la facturació del rebut de l’aigua, només el 44% es correspon a despeses generades pel cost associat a l’aigua ( personal, cobrament de rebuts, sistema d’informació de la xarxa, reparació i manteniment de la xarxa, amortitzacions de les infraestructures, …), mentre que un 56% de la despesa és cost no associat a l’aigua (impostos, crèdits de La Caixa, que és accionista d’AGBAR, els beneficis que s’embutxaquen ACCIONA i AGBAR, publicitat, …).\nPer tant, amb una gestió pública d’aquest servei bàsic i fonamental, podríem reduir els costos que no estan associats directament amb l’aigua i com a conseqüència abaratir els costos de la factura de l’aigua que arriba a totes les cases del nostre municipi.\nPerò, a part, personalment trobo indignant que hi hagi empreses que s’enriqueixin a costa d’un bé que és propietat col·lectiva, que és de totes i tots nosaltres! Que empreses com AGBAR (propietària de SOREA) i ACCIONA estiguin tenint uns beneficis anuals de gairebé trenta milions d’euros per abastir-nos d’aigua (de la nostra aigua) a les cases, és si més no una mica estrany, per no dir que és un doble robatori amb la complicitat de la classe política. I dic doble, perquè per un costat ens roben un bé comú, amb la connivència de les institucions, i per l’altre perquè encareixen els rebuts de l’aigua de la població per poder aconseguir uns beneficis milionaris.\nNosaltres utilitzem el lema “(re)municipalitzem l’aigua” perquè, tot i saber que la propietat és del municipi, creiem que és un lema molt entenedor i que representa amb molta claredat quin és el nostre objectiu, recuperar la gestió pública del servei d’abastament de l’aigua.\nAqueest article s’ha publicat primer al TOTSantCugat


Sobre què decidim? — Portal de la Transparència\nEsteu aquí: Inici Participa Sobre què decidim?\nMitjançant aquest procés participatiu decidirem col·lectivament quins usos tindran dos dels espais de l'antic edifici de Correus de Moja.\nOlèrdola és un municipi complex demogràficament i la seva població, que actualment ascendeix a 3.734 habitants, està disgregada en varis nuclis de població i disseminats; un d’ells és Moja, que és el nucli sobre el qual es basa el present projecte de participació ciutadana. En aquest nucli, el major en termes de població de tot el municipi, actualment hi resideixen 1.438 habitants, suposant aquesta xifra el 38,51% del total d’habitants d’Olèrdola.\nRecentment s’ha rehabilitat l’antic edifici de correus, situat a la plaça de l’església número 6 de Moja. Aquest espai, fins ara utilitzat només com a oficina de correus i com a magatzem, té una potencialitat d’usos que va més enllà dels actuals. Per això, es creu convenient decidir col·lectivament l’ús d’aquests espais fins ara infrautilitzats.\nL’equip de govern d’Olèrdola creu convenient que decisions tan importants com la determinació de l’ús dels nous equipaments municipals que es van posant a l’abast de la ciutadania puguin prendre-les directament la gent del municipi, ja que al final en seran ells els destinataris últims. Per tot això, aquest projecte de participació que aquí es defineix, pretén consolidar un model participatiu que en l’àmbit local s’ha anat implantant progressivament des de l’any 2016, i que entén la participació ciutadana com un element imprescindible per a fomentar polítiques de participació democràtica directes que augmenten la qualitat democràtica dels processos de presa de decisions.\nPer a participar en el procés caldrà estar empadronat/da a Olèrdola i ser major de 18 anys.\nEls espais i el seu dimensionament són els següents:\n- Plànol de planta de l’edifici on es detallen en color verd i blau els 2 espais sobre els quals s’hauran d’escollir els seus usos a través del procés participatiu:


S’atrauen els pols oposats? | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDv., 13/05/2022 - 02:20\nS’atrauen els pols oposats?\nA les pel·lícules romàntiques és habitual veure escenes d’amor on la noia bondadosa i educada s’enamora del noi rebel de l’institut, esdevenint així la parella perfecta, ja que sembla que es complementen mútuament. No obstant això, únicament és pura ficció, ja que no existeix evidència científica que demostri que les diferències de personalitat, d’educació, i l’entorn familiar, entre altres característiques totalment oposades, suposin una major atracció.\nQuantes vegades hem sentit a dir que els pols oposats s’atrauen? Se sol creure que dues persones completament diferents senten atracció, però, és realment així? Estem davant d’un mite o d’una realitat? En el món de les relacions afectives és un error pensar que la relació “perfecta” esdevé de les diferències d’ambdós membres de la parella, ja que ni la relació perfecta existeix ni esdevé per la complementarietat que poden suposar les diferències individuals. La fórmula màgica no és cap altra que la constància, el respecte, l’afecte i l’amor entre els membres que la formen.\nL’amor és química, casualitats, gestos i atraccions que no sempre segueixen la lògica. No obstant això, l’estabilitat sí que requereix dimensions més concretes i més lògiques, tals com la comprensió, el diàleg, l’empatia, l’afecte o el compromís.\nL’expert mundial sobre relacions, el professor Matthew D. Johnson, va concloure en els seus estudis que la immensa majoria de persones creu en el mite dels pols oposats i, per tant, busquen parelles amb característiques totalment contràries. Sí que és cert que una persona extravertida pot complementar un caràcter més inhibit i reservat, però, malgrat això, no existeix evidència empírica que la nostra atracció s’accentuï davant de trets o característiques potencialment oposades. Contràriament, tendim a fixar-nos en persones que comparteixen els mateixos valors, creences o interessos que nosaltres. Tan sols amb la complementarietat de característiques similars, podrem construir relacions que es perllonguin temporalment. Parelles que tenen trets de personalitat totalment oposats poden precipitar més conflictes i ruptures.\nAixí doncs, per què sorgeix el mite que els pols oposats s’atrauen? L’ésser humà és per naturalesa un ésser curiós a qui l’atrau quelcom diferent i innovador. D’aquesta manera, no ens ha de sorprendre que ens resulti curiós i interessant una persona totalment diferent de nosaltres, ja que ens pot aportar pensaments alternatius, idees noves i formes de viure diverses. Tanmateix, els contrastos tendeixen a cridar-nos més l’atenció perquè és més habitual adonar-se de les coses que ens diferencien. D’altra banda, al llarg del temps les parelles s’acaben complementant, és a dir, cada membre de la relació acaba desenvolupant un rol diferent en la dinàmica de parella.\nResulta doncs un mite socialment acceptat que dues persones completament oposades poden esdevenir la parella perfecta. És més, aquesta concepció és totalment errònia, ja que aquesta considera que les persones estem incompletes i que, per tant, necessitem una persona totalment oposada a nosaltres per tal de completar-nos totalment.\nEn conclusió, el mite dels pols oposats únicament és una construcció romàntica de l’amor i de la parella que ens fa creure que una persona diferent de nosaltres ens pot complementar. En una relació hem de buscar una parella que ens respecti, que ens aporti benestar físic i psicològic. Cal una vida o idea de vida similar, ja que contràriament pot suposar conflictes constants i dificultar la construcció d’una relació sana i equilibrada.\nTot i que en l’àmbit científic els camps magnètics sempre s’atrauen, no hem d’extrapolar-ho al context de les relacions afectives. En un primer moment, persones molt oposades ens poden atraure, però resulta un mite quan pretenem que la relació perduri. No es pot comparar l’atracció de la diferència amb el gran poder de les nostres similituds. Recorda que ningú ha de completar-te, sinó complementar-te, perquè tu mateix ja estàs complet!


Front comú de l'ANC, CUP i Arran perquè el Govern deixi les paraules i passi als fets La República\nFront comú de l’ANC, CUP i Arran perquè el Govern deixi les paraules i passi als fets\nCridar a la mobilització i actuar contra aquesta és una contradicció evident, un fet que ni Arran, la CUP i l’ANC estan disposats a acceptar. En una roda de premsa […]\nCridar a la mobilització i actuar contra aquesta és una contradicció evident, un fet que ni Arran, la CUP i l’ANC estan disposats a acceptar.\nEn una roda de premsa celebrada a la plaça Sant Jaume, el cap de llista de la CUP, Carles Riera, ha deixat clar que si hi ha algú que bloqueja que la República avanci, aquestes són les institucions: “Les institucions catalanes són un fre al compliment del mandat de l’1-O”.\nLa presidenta de l’Assemblea Nacional, Elisenda Paluzie, s’ha preguntat “fins a quin nivell d’indignitat estem disposats a suportar? contra les manifestacions republicanes. En aquest sentit, ha demanat que el Govern “rectifiqui”: “Hi ha contradiccions entre les paraules i els fets”.


Enric I. Canela » Blog Archive » Preguntes sobre innovació\nPreguntes sobre innovació\nCom sempre Xavier Marcet ens dóna una sèrie de reflexions – preguntes sobre innovació, en forma de decàleg com habitualment: Guía de preguntas mínimas sobre cómo innovar.\nAfirma: A l’hora d’innovar el complicat no són les preguntes, són les respostes, especialment perquè innovar no significa parlar, sinó fer.\nAquesta vegada, modestament, em permetré discrepar lleugerament d’ell. M’agrada recordar que el 50% de la solució és formular bé les preguntes. Les preguntes són tant important en el procés com les respostes perquè sense bones preguntes no poden haver bones respostes. Marcet sap fer les preguntes adients. Molt de guanyat. Pregunteu-li les respostes.\n2 respostes a “Preguntes sobre innovació”\na 16 oct. 2010 a les 7:21 Xavier Marcet\nGràcies Enric, ets molt amable de seguir el que escric, saps que admiro molt aquesta feina que fas de ser el sistema d’informació de tots els que estem interessats en la universitat i la recerca. Ens regales moltes hores i ens fas pensar. Tens raó quan dius això de les preguntes, saber preguntar és essencial i tots som una mica deutors de la maièutica de Sòcrates. En tot cas, el que volia subratllar és aquesta dimensió pràctica de la innovació que sovint es confon en creativitat o només en tenir idees, la component pràctica de la innovació és essencial. Un cop més Enric, gràcies pels comentaris i no et cansis, som molts els que ens refiem de tu per estar al dia i per a que ens facis pensar. Xavier\na 16 oct. 2010 a les 5:04 enriccanela\nGràcies, però les coses són així. Tu saps bé, ho practiques quan condueixes una reunió, que palntejar bé les preguntes és clau. Després intervindran més coses. Indubtablement les respostes han d’anar acompanyades de realisme, possibilitat i voluntat de ser aplicades les solucions.\nJa saps que m’agrda molt la capacitat de síntesi que tens i la claredat amb què formules els temes complicats.


El Solsonès i Cardona promocionen el producte local amb un audiovisual - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Solsonès i Cardona promocionen el producte local amb un audiovisual\nLa campanya «Producte d'aquí» està composta per una sèrie de 4 documentals centrats en el territori\narnau valverde 05.09.2020 | 23:06\nEl Solsonès i Cardona promocionen el producte local amb un audiovisual Regió7\nL'Agència de Desenvolupament Local de Solsona i Cardona (Adlsolcar) ha engegat la campanya «Producte d'aquí» amb l'objectiu de promocionar el territori focalitzant-se en el producte agroalimentari.\nLa campanya consta de tres eixos principals: un retrat de cadascun dels 27 productors agroalimentaris del territori, amb càpsules de vídeo i fotografies; un relat traduït en un programa audiovisual per a cadascun dels quatre àmbits geogràfics, titulat Bell mig, i un portal web ( www.productedaqui.cat) que aglutinarà tot el contingut.\nAquesta iniciativa s'ha dividit en quatre zones: Solsona i rodalies, Cardona i rodalies, el Baix Solsonès i la vall de Lord. Cada un dels quatre programes audiovisuals se centra en un d'aquests ter-ritoris. Aquests documents comptaran amb la participació de personatges com Pep Cruz, Raül Gar-rigassait o Roger Mas, entre d'altres.\nL'equip que s'ha encarregat de donar forma a la campanya també representa una aposta pel talent local. Tal com ha subratllat Xavier Puig, d'Elsabeth Produccions, sota el paraigua de la productora audiovisual s'han associat més de trenta professionals solsonins i cardonins de diferents disciplines en l'àmbit de la creativitat (disseny, música, audiovisual, teatre, escriptura, comunicació i pintura). Fins i tot s'ha creat una orquestra amb músics del ter-ritori, que s'han encarregat de crear les peces musicals originals de cada un dels quatre audiovisuals i també de les càpsules dels vídeos dels 27 productors agroalimentaris que participen en la iniciativa.\nEl primer vídeo, centrat en Solsona i rodalies i protagonitzat per l'actor Pep Cruz, es va estrenar divendres al vespre en directe a la capital del Solsonès com a acte previ de la festa major, que començarà demà. La resta de vídeos es presentaran primer als habitants de cada una de les zones on es du a terme la iniciativa i posteriorment es penjaran al web oficial de la campanya.


Canvi climàtic, realitat o quimera? - Tarragona Cicles Formatius Cursos\nEl doctor Martí Boada imparteix una conferència a l’Institut Cal·lípolis, Canvi climàtic: realitat o quimera?.\nLa xerrada s’enmarca dins de les activitats organitzades per l’equip de treball d’Escoles verdes, aquest any dedicades al canvi climàtic.\nProfessor del Departament de Geografia i investigador de l'Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals (ICTA-UAB), ha estat director del Museu Monogràfic del Montseny, és director de l’Observatori de Seguiment de la Biodiversitat de la Tordera i assessor del Centre de Biodiversitat d’Andorra i del Consell Assessor pel Desenvolupament Sostenible.\nL'any 2017, va ser nomenat assessor científic de la UNESCO en temes de conservació de les reserves de la biosfera.\nNo ens vol alarmar, però insisteix , el canvi climàtic no és una qüestió de fe, sinó una evidència científica.\nCal canviar les relacions dels ésers humans amb el seu entorn i adquirir un compromís personal, un posicionament crític que ens faci avançar prioritariament cap a la transició energética.


Ciutadans demana no aplicar el decret del plurilingüisme en zones castellanoparlants - À Punt\nCiutadans demana no aplicar el decret del plurilingüisme en zones castellanoparlants\nCantó anuncia que denunciaran davant el Síndic de Greuges “la imposició del valencià” en aquests centres.\nEl síndic de Ciutadans, Toni Cantó, i la diputada Merche Ventura, aquest dilluns / @Tonicanto1 (Twitter)\nCiutadans ha presentat a les Corts una proposició no de llei que demana no aplicar, o com a mínim establir una moratòria, el decret de plurilingüisme als centres educatius de parla castellana que ho sol·liciten.\nAixí ho han explicat aquest dilluns el síndic de Ciutadans, Toni Cantó, i la diputada Merche Ventura, els quals han anunciat també que acudiran al Síndic de Greuges per a denunciar “la imposició del valencià” als centres de les zones castellanoparlants de la Comunitat Valenciana.\nCantó ha assenyalat així mateix que dissabte estarà a Oriola per a “defensar la llibertat dels pares per a triar la llengua en la qual volen que estudien els fills” perquè, segons ha dit, està a favor del valencià i del castellà, però sobretot de la llibertat d’elecció de les famílies.\nAcusen al Botànic de “portar la ideologia a les aules”\nEl síndic de Ciutadans ha afirmat que el PP “va obrir la porta” al fet que en les zones de predomini lingüístic del castellà es puga “imposar” el valencià, i ara el Botànic ha “derrocat” aquesta porta i “entrat en tromba”, disposat a “vulnerar el dret d’exempció i de no discriminació per raó de llengua en l’àmbit educatiu”.\nVentura ha qualificat de “barbaritat” obligar els alumnes de l’ESO, Batxillerat i FP a estudiar assignatures troncals “en una llengua que no controlen”, malgrat que han sol·licitat l’exempció del valencià, i ha acusat el Botànic de portar la “ideologia” a les aules.


1.2 Doblet en Gotemburg i Atlanta\n1.3 Plusmarca en 400 metres\nA nivell internacional es va donar a conèixer en 1990 quan amb 22 anys va aconseguir en Edimburg una marca de 19,85 en els 200 m, que li van convertir en l'home més ràpid de l'any en aquesta distància, i únic a baixar de 20 segons.\nEn 1991 va aconseguir la seva primera medalla d'or en un gran campionat, vencent en els 200 m dels Mundials de Tòquio, amb un temps de 20,01. A més aquest any va acabar com líder mundial en ambdues distàncies, amb 19,88 en els 200 m aconseguits a Barcelona, i 44,17 en els 400 m aconseguits en Lausanne.\nEn 1993 Johnson va decidir centrar-se sobretot en la prova de 400 m, i en els Campionats del Món de Stuttgart, va guanyar la medalla d'or en aquesta prova, batent a més la seva millor marca personal amb 43,65 (líder de l'any). En aquests mateix Campionat va tornar a guanyar l'or amb el seu país en els relleus 4x400 m, establint una altra plusmarca mundial amb 2:54,29. L'equip ho formaven Andrew Valmon, Quincy Watts, Harry Reynolds i Michael Johnson. En 200 m el seu millor registre de l'any van ser 20,06 en Lausanne, el cinquè de l'escalafó mundial.\nEn 1994, sense grans competicions per disputar, va tornar a reafirmar el seu domini en els 400 m, fent a Madrid 43,90, el millor registre de l'any. En 200 m va fer 19,94 a Mònaco, segon de l'any per darrere del britànic John Regis (19,87)\nDoblet en Gotemburg i AtlantaModifica\nEn 1995 va decidir per fi intentar el doblet (200 i 400 m) en un gran campionat, concretament en els Mundials de Gotemburg. L'experiència va resultar un complet èxit, malgrat la duresa que suposa disputar vuit carreres (eliminatòries, cambres, semifinals i final d'ambdues proves) en tan pocs dies. Johnson va aconseguir vèncer primer en els 400 m batent la seva plusmarca personal amb 43,39; tot just a 10 centèsimes de la plusmarca mundial, i pocs dies després va obtenir l'or en els 200 m amb 19,79, igualant la seva millor marca personal. Era el primer home a guanyar els 200 i els 400 m en un Campionat del Món. Per a completar la seva magnífica actuació, va guanyar una tercera medalla d'or en els relleus 4x400 m, encara que aquesta vegada sense plusmarca (2:57,32).\nPlusmarca en 400 metresModifica\nEn 1997 va participar en els 400 m dels Mundials d'Atenes, guanyant l'or per tercera vegada consecutiva en aquesta prova, amb 44,12. La seva millor marca de l'any va ser de 43,75 feta en Waco, Texas.\nEn 1998 la seva millor marca va ser de 43.68, feta en Zúrich. En aquest any un equip format per Jerome Young, Antoni Pettigrew, Tyree Washington i el mateix Johnson, va batre a Nova York la plusmarca mundial de relleus 4x400 m, deixant-la en 2:54,20. Aquesta marca contínua vigent avui dia.\nSeria en 1999 quan per fi anava a assolir el seu gran objectiu. Va ser en els Campionats del Món de Sevilla. En una carrera inoblidable, Michael Johnson va aconseguir batre la plusmarca dels 400 m que tenia el seu compatriota Harry Reynolds des de 1988 amb 43,29. Johnson va fer 43,18 i va aconseguir el seu quart títol mundial en aquesta prova, traient-li més d'un segon d'avantatge al medallista de plata Sanderlei Parrela (44,29), alguna cosa sense precedents.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Michael_Johnson&oldid=29303285»\nDarrera modificació: 22 gen 2022 a les 15:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 gen 2022 a les 15:47.


Durant aquest any hi ha hagut operacions de compravenda milionàries\nper Bernat Bella Sant Cugat. 13 de novembre de 2017 10:49\nLes oficines buides a Sant Cugat han passat del 30 al 5% del total des del 2010 | Artur Ribera\nEl mercat d'oficines de Sant Cugat és el més atractiu de la zona de Barcelona, segons un estudi elaborat per Cushman&Wakefield i que posa de manifest que en els últims tres anys s'han contractat 130.000 metres quadrats d'oficines. El 2015 es va assolir un rècord de contractació amb 75.000 metres quadrats i en els anys 2015 i 2016 es van tancar en Sant Cugat un total de 54 operacions de lloguer sumant 104.000 metres quadrats, el que va suposar el 27% del total de Barcelona.\nAmb aquestes dades, l'estudi destaca la "consolidació" de Sant Cugat "com a districte financer" amb "més de 3.100 empreses instal·lades, 49 hectàrees de Business Parks i més de 62.000 llocs de treball". "Situada a 20 quilòmetres de l'Aeroport de Barcelona el Prat, és reconeguda com a hub de la innovació per la seva aposta pel coneixement i l'educació", destaca l'informe elaborat per Cushman&Wakefield.\nAixí, les operacions més importants en els últims mesos han anat a càrrec d'Stradivarius (26.400 metres quadrats), Laboratorios Echevarne (12.000 metres quadrats), Mapfre (10.000 metres quadrats) i Natura Bissé Internacional (9.200 metres quadrats). La confiança en el mercat santcugatenc d'oficines també ha quedat demostrat aquest 2017 amb les operacions de compravenda del Vallsolana Business Park (19.600 metres quadrats) i Can Ametller (28.000 metres quadrats), que han suposat transaccions de milions d'euros.\nAquesta situació ha canviat radicalment l'oferta d'oficines a Sant Cugat, on hi ha aproximadament 800.000 metres quadrats en total. De fet, al 2010, el 30% dels locals estaven buits. Avui, aquesta xifra és inferior al 5%. Segons l'estudi, el municipi encara compta amb sòl per acabar construint 115.000 metres quadrats més d'oficines.\nL'informe explica que els sectors farmacèutics, R+D, coneixement i tecnologia busquen oficines a Sant Cugat pels serveis, comunicacions i a la qualitat tècnica dels edificis, però sobretot en trobar un ecosistema empresarial potentíssim amb la presència de hubs.\n"Des de l'inici de la recuperació s'ha confirmat l'aposta per la zona [Sant Cugat] d'empreses que busquen una seu central d'abast nacional i internacional", finalitza l'estudi immobiliari.


Heu cercat mercat bonavista | Pàgina 4 de 5 | Diari La República Checa\nLa Fundació Mediterrània, presidida per l’activista Ángel Juárez, lamenta la manca d’informació veraç i en temps real arran de l’incendi a l’empresa Miasa Logística ubicada al polígon Entrevies. El líder associatiu alerta pel fet a prop de la indústria química a banda dels veïns, que s’angoixen davant de la manca d’informació, hi ha les vies […]\nS’ha convertit en un costum que els ciutadans i entitats socials de diferents índoles es manifestin a l’Ajuntament de Tarragona, més concretament durant les sessions plenàries. Durant el plenari d’aquest divendres, el ciutadà romanès, resident a Sant Pere i Sant Pau, des de l’any 2006, ha guanyat protagonisme. Estava assegut en la tercera fila del costat dret […]\nRICARD CHECA13 Desembre, 2018\nAquesta és, segurament, l’entrevista més política que ens ha concedit el candidat del PDeCAT a l’alcaldia de Tarragona. Dídac Nadal parlar a cor obert. No vol maquillatges en el missatge sincer i real que vol transmetre a la ciutadania. L’advocat i fill de l’exalcalde de Tarragona no descarta quedar-se a l’oposició si ha de pactar […]\nCiutadans aconsegueix un pla per millorar els mercadets de Tarragona\nCiutadans insta al govern local, presidit per Ballesteros, a “engegar aquest pla amb la major celeritat possible” Ciutadans treu pit després d’haver aconseguit que Espimsa, l’empresa gestora dels mercats ambulants de Tarragona, hagi decidit reflectir la necessitat d’implementar un pla de millora en els mercadets ambulants i realitzar actuacions urgents al mercat de Bonavista. Espimsa, presidida […]\nL’animadora sociocultural Marta Gómez ha estat la guanyadora de la cinquena edició de la Watermelon Pool després de rebre un total de 12.705 vots a la pàgina web del Diari de Tarragona, durant sis dies Marta Gómez, com a guanyadora del concurs, ha triat l’Eskurri Esplai de Bonavista com a entitat a la qual es […]\nLa bicicletada popular de Repsol torna a Tarragona\nEls dies 12 i 13 de maig, la bicicleta serà la gran protagonista a Tarragona. Repsol ha organitzat una bicicletada popular, adaptada a totes les edats. El dia 12 hi haurà un circuit de 17 quilòmetres que creurà la ciutat per diferents artèries, mentre que el dia 13, els més petits podran demostrar les seves […]\nEls nervis de la regidora Elvira Ferrando evidenciaven la importància de l’esdeveniment, no només per a l’Ajuntament de Tarragona com també pel comerç en general. La titular del la regidoria de Comerç s’ha convertit en una figura omnipresent. Saludava els convidats, rebia les autoritats i ‘s’interessava’ per les taules d’acreditacions, en veure que l’afluència de públic […]\nEnric Daza és el president de l’Associació dels Marxants de Tarragona. Està convençut que el retorn serà pacífic, sempre i quan l’ajuntament respecti els seus compromisos. Daza assegura que els marxants volen formar part de l’engranatge comercial de la ciutat. Creu que quan marxin de La Rambla “ens trobaran a faltar”. Reconeix que el […]\nREDACCIÓ11 Març, 2016\nEL PREU DEL PÀRQUING A TARRAGONA NO ÉS COM EL DE REUS PER ‘L’EQUILIBRI FINANCER’\nEls veïns de Tarragona van poder fer un ‘face to face’ amb la consellera de Festes, Patrimoni i Plans de Mobilitat, Begoña Floria, per parlar d’un dels temes cabdal que preocupa més a la societat, els aparcaments i el preu d’aquests en comparació amb la ciutat de Reus. Floria, que en tot moment va reiterar […]\nREDACCIÓ29 Gener, 2016\nEL DISCURS DE L’ESTAT DE LA CIUTAT DE BALLESTEROS\nA continuació reproduim el discurs sobre l’estta de la ciutat (‘Mirar lluny, treballar a prop’) que l’alcalde Josep Fèlix Ballesteros va proferir aquest dijous a la sala d’actes del Col·legi d’Advocats de Tarragona. “Aquesta serà la novena conferència que faig de l’Estat de la Ciutat. En cadascuna d’elles he plantejat els projectes que teníem per […]


Demanar un informe de l'estat ...\nDemanar un informe de l'estat de salut 9240 - Informe de l'estat de salut Departament de Salut\nSi l'informe es demana en nom d'una altra persona, acreditar que n'és el representant legal.\nNo pot certificar o justificar aquelles situacions o fets dels quals no en tingui coneixement mitjançant un acte assistencial o mitjançant un document acreditatiu emès per un professional mèdic o per una entitat del sistema.\nNo té obligació de fer el certificat si per poder-lo emetre ha de fer o bé ha d'indicar la realització de proves o exàmens complementaris que consideri necessaris.\nNo té obligació d'informar sobre l'aptitud per a la realització d'activitats esportives, de lleure o professionals.\nEs demana directament en el centre d'atenció primària o en el centre d'atenció especialitzada on es atesa la persona sol·licitant i des del mateix centre se l'informarà del procediment: haurà d'emplenar una sol·licitud o bé gravarà directament en el sistema informàtic la seva petició, etc.\nUn informe del metge o metgessa.


L’ull veu alguna cosa mentre l’estan operant? - IO·ICO Barcelona\nICOftalmologia > El Pacient > El preoperatori > L’ull veu alguna cosa mentre l’estan operant?\nÉs un fenomen variable. A les operacions amb bloqueig d’anestèsia local, el nervi òptic normalment també està sota els efectes del fàrmac anestèsic i per tant, mentre dura l’efecte, queda sense visió o amb percepció de llums i ombres. A les operacions amb anestèsia tòpica l’ull veu els sistemes òptics del nostre microscopi quirúrgic encara que de manera molt atenuada per l’efecte de l’enlluernament que produeix la llum que elimina l’ull des del mateix microscopi. A altres operacions que no actuen sobre l’ull, com ara les oculoplàstiques i les estètiques, la sensació és mínima perquè no es treballa sobre l’eix visual.


Summer Dew Villa Unawatuna Sri Lanka - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo109, Kahawennagama,Unawatuna,Thalpe Beach, Thalpe, Unawatuna, Sri Lanka, 8000 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Summer Dew Villa?\nVilla Coco Retreat\nExcepcional 9,3 (119 comentaris)\nExcepcional 9,1 (237 comentaris)\nBarri Thalpe Unawatuna Unawatuna Unawatuna Thalpe Unawatuna\nMés informació sobre Summer Dew Villa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Unawatuna, Summer Dew Villa és l'el·lecció perfecta. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 6.3 km, i normalment només es triga 90 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSummer Dew Villa també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Unawatuna. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nEls clients poden triar d'entre 3 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Summer Dew Villa és una selecció idònia per a la vostra estada a Unawatuna.\nPreu del desplaçament a l'aeroport: 96 USD


Els bisbes parlen de la Quaresma - Actualitat - NotíciesTarraconense\nDimecres de Cendra, enguany el dia 6 de març, comença la santa Quaresma, temps de conversió, de pregària, dejuni i almoina, camí espiritual que ens conduirà a la Pasqua, un temps en el qual el papa Francesc dedica un missatge, aquest any amb el títol «Tot l’univers creat està atent esperant que es reveli d’una vegada la glorificació dels fills de Déu» (Rm 8,19), en el que ressona l’encíclica Laudato Si’ sobre la cura de la casa comuna i la crida a la conversió personal i comunitària, que afecta i es refereix a la nostra relació i compromís amb l’ecologia integral. En aquest missatge, el Papa diu que demanem a Déu que ens ajudi a emprendre un camí de conversió veritable i que abandonem l’egoisme, la mirada fixa en nosaltres mateixos, i ens dirigim a la Pasqua de Jesús; i ens exhorta a fer-nos proïsme dels nostres germans i germanes que passen dificultats, compartint amb ells els nostres béns espirituals i materials. El Papa acaba el seu missatge dient que “acollint en allò concret de la nostra vida la victòria de Crist sobre el pecat i la mort, atraurem la seva força transformadora també sobre la creació”.\nD’altra banda, tal com ja van comunicar en la Nota sobre la protecció dels menors del dia 12 de febrer, els bisbes de Catalunya volen que aquest proper dimecres dia 6, Dimecres de Cendra, “preguem i dejunem d’una manera especial per les víctimes dels abusos i fem nostra la ferma determinació del Papa Francesc que assenyala que «l’abús sexual és un pecat horrible, completament oposat i en contradicció amb el que Crist i l’Església ens ensenyen»”.\nEls bisbes de Catalunya centren els seus escrits dominicals a parlar de la Quaresma i de la protecció dels menors, així com del Dia d’Hispanoamèrica, de la justícia i la misericòrdia, de l’opció benedictina i de la missa dominical cercada i desitjada.\nCinc de les cartes dominicals parlen de la Quaresma. El cardenal Joan Josep Omella, recorda que el signe de la imposició de la cendra va acompanyat d’unes paraules evangèliques, que són resum del temps que iniciem: «Convertiu-vos i creieu en l’Evangeli» i que la Quaresma “és el temps que l’Església ens proposa per renovar la nostra adhesió a Jesucrist”. Afirma que “els quaranta dies quaresmals, partint de l’experiència viscuda per Jesús al desert, són una invitació a tenir moments de desert enmig del soroll del nostre món, a reservar espais per assaborir la Paraula de Déu i a obrir-nos al diàleg amb Ell”. Diu que “el dejuni ens ajuda a reflexionar i a valorar el que tenim de franc, com caigut del cel” i ens anima a “racionalitzar els conflictes entre germans”, a fer “que aquest any sigui un veritable temps de fraternitat” i a fer “dejuni de lluites innecessàries que ens omplen de rancor i ens deixen buits”. També ens demana que incorporem l’almoina a la nostra vida, “com a actitud que ens apropa a Jesucrist” i que siguem generosos amb els nostres germans més pobres. I, en aquest temps de preparació, ens convida a créixer cristianament: “renunciar a un mateix i obrir-se a l’amor”. Finalment, demana que “la Quaresma d’aquest any sigui un temps de gràcia especial per a tots nosaltres”.\nEl bisbe de Tortosa, Enric Benavent, diu que “el ritme del temps litúrgic que revivim any rere any ens recorda que, mentre estem en aquest món, els cristians caminem “de Pasqua en Pasqua cap al compliment d’aquella salvació que ja hem rebut gràcies al misteri pasqual de Crist”” i que “en orientar el nostre cor cap a la Pasqua, la Quaresma no és un temps trist, sinó d’esperança”. Afirma que “la Quaresma ens recorda que estem cridats a viure com a fills de Déu” i que “el Papa ens diu en el seu missatge que si vivim segons la nostra condició baptismal no solament ens beneficiem a nosaltres mateixos, sinó a tota la creació, perquè estem cooperant a la seua redempció”. Recorda que “aquest temps de gràcia és també temps de penediment”, que “la primera exigència d’una autèntica conversió és el reconeixement de l’arrel i de les manifestacions concretes dels propis pecats” i que “les manifestacions concretes del pecat són l’avidesa, l’afany per un benestar desmesurat, el desinterès pel bé dels altres, l’explotació de la creació, de les persones i del medi ambient”. Diu també que “el camí cap a la Pasqua ens crida a restaurar el nostre cor de cristians mitjançant el penediment, la conversió i el perdó que Déu ens ofereix” i que “per a aquest camí l’Església ens proposa tres mitjans: el dejuni, l’oració i l’almoina”. Finalment, desitja que aquesta Quaresma “sigui per a tots un temps de gràcia”.\nEl bisbe de Lleida, Salvador Giménez, diu que la preparació durant el temps de Quaresma consisteix en “la realització d’alguns actes externs i, sobretot, en la conversió del nostre cor a Jesucrist” i que “necessitem el recolzament de tots els que ens envolten per complir aquelles normes que l’Església ens proposa i que no exigeixen un gran esforç per al seu compliment: l’oració, el dejuni i l’almoina”. Afirma que “necessitem la gràcia de Déu per poder complir les indicacions de Jesús des del més íntim del nostre cor, amb un profund convenciment i no com un ornament rutinari perquè se’ns demana coherència entre les nostres paraules i les nostres actuacions”. Es refereix al missatge del sant Pare amb motiu de la Quaresma i fomenta el gust “per buscar el seu contingut i gaudir amb la sensació d’estar units als germans que viuen i celebren en qualsevol part del món”. Recorda que el Papa “continua amb la línia que va proposar en la seva encíclica “Laudato si’ i que convida a reconèixer totes les parts de l’univers com a obra del Creador i el compromís que ha de prendre l’ésser humà per respectar, cuidar l’harmonia de la naturalesa creada i transmetre els béns a les generacions que vindran”. Finalment, diu que li sembla que la Quaresma “és un temps important per a tots” i ens convida a prendre’ns-el seriosament, a saber viure’l amb honestedat i a explicar-lo de forma adequada als infants i joves.\nEl bisbe de Girona, Francesc Pardo, pregunta per a què serveix la Quaresma i respon que “per viure de veritat la Pasqua i tot el que significa per a cada persona i per a la humanitat” i alhora ens convida a reflexionar-hi. Recorda que “tenim quaranta dies per anar a les arrels de la nostra fe, «per convertir-nos»” i que “conversió significa un canvi de direcció, un redreçament de la vida cap a l’Evangeli”. Diu que “les persones necessitem moments intensos o especials que ens ajudin a revisar la pròpia vida, a centrar-nos, a redescobrir allò que és important” i que per tal de convertir-nos “l’Església ens proposa tres mitjans: la pregària, el dejuni i l’almoina”. Afirma que “hem de pregar per escoltar el Senyor i comunicar-nos-hi, per lloar-lo, per manifestar les nostres necessitats, per demanar la seva misericòrdia”, que “dejunar no significa només abstenir-se de menjar, sinó també d’altres coses que ens esclavitzen” i que “l’almoina vol dir donar i donar-se als altres”. I ens proposa algunes concrecions: “Buscar un estona de silenci cada dia per escoltar Jesucrist i parlar-hi senzillament”; “anar a missa cada diumenge i, si podem, algun dia entre setmana”; “provocar una estona llarga de conversa amb el marit o l’esposa; i també amb els fills”; “visitar els avis, si viuen sols o en alguna residència”; “abstenir-se de comprar objectes no necessaris, i donar els diners a Càritas” i “participar en xerrades o trobades de formació cristiana”. Finalment, proposa que el que decidim, ho fem “amb la cara alegre, i de manera que la teva mà dreta no sàpiga que fa l’esquerra”.\nEl bisbe de Solsona, Xavier Novell, comenta el missatge per a la Quaresma de 2019 del Sant Pare. Diu que el papa Francesc “mostra com una vida lluny de Déu destrueix la persona, els qui l’envolten i la mateixa creació, perquè qui nega Déu acaba fent-se ell mateix amo i Senyor de tot” i que, seguint les tres pràctiques quaresmals clàssiques, “el Papa ens convida a: dejunar per a allunyar-nos de “la temptació de ‘devorar-ho’ tot, per a saciar la nostra avidesa”; pregar per a “renunciar a la idolatria i l’autosuficiència del nostre jo”; i fer almoina per a escapar-nos de la dinàmica “d’acumular-ho tot per a nosaltres mateixos””, unes actituds bàsiques que “convé que no es quedin en simples intencions sinó que es concretin en actes que ens facin viure “l’alegria del projecte que Déu ha posat en la creació i en el nostre cor””. Es pregunta si “no podríem enguany dejunar d’aquells productes envasats en plàstic”, “evitar les bosses quan comprem fruita, verdura, llegums...”. També es pregunta si “no podríem fer pregària de la carta del Papa, Laudato si’, meditant cada dia un parell de números dels dos primers capítols”, “aprofitar per a pregar i reflexionar en grup algun document que ofereixi idees i propostes per a la conversió ecològica de les parròquies”, així com “repassar allò que guardem i no fem servir i donar-ho a Càritas o a petits negocis d’objectes de segona mà”. Finalment, recorda que “evitar l’acumulació de coses i donar-les o vendre-les en el temps oportú permet l’ajuda als qui ho necessiten, un aprofitament més complet de les coses i un estalvi de consum de matèries primeres i de generació de deixalles”.\nL’arquebisbe d’Urgell, Joan Enric Vives, diu que convé tenir present la Nota dels Bisbes de Catalunya “sobre la protecció dels menors” i que “a tots ens toca aquesta sacsejada de consciències, que ens omple de vergonya i de dolor, per les notícies referides a abusos de menors, ja que alguns dels agressors eren persones consagrades o sacerdots”. Condemna rotundament els abusos a menors “així com la cultura que els fomenta o justifica” i recorda que “és un greu problema que afecta tota la societat”. Afirma que “hem de demanar perdó pels germans que han pecat i han realitzat actes delictius”, se solidaritza amb el dolor de les víctimes, i demana perdó també “a totes les persones a qui el coneixement d’aquests fets ha escandalitzat i ha fet trontollar la seva confiança en l’Església”. Demana que “en aquesta Quaresma, sofrim i preguem per les víctimes”. Recorda que el Bisbes “volem col·laborar en l’aclariment dels fets del passat i a trobar la manera d’ajudar les víctimes en el seu restabliment”, així com que creuen que és just “valorar la dedicació generosa i madura de tants sacerdots i religiosos, d’educadors en les escoles i el temps lliure, envers els infants i joves, i les seves famílies, i convé que els defensem de tota ombra de sospites generalitzades”. Finalment, diu que “el compliment de la legislació vigent, canònica i civil, passa per posar en coneixement del Ministeri Fiscal els fets ocorreguts que poguessin constituir delicte contra la llibertat i indemnitat sexual, per a la valoració jurídica que correspongui; instar les víctimes que denunciïn els fets davant les autoritats civils; i informar la Congregació per a la Doctrina de la Fe per a qualsevol cas d’abús fonamentat”.\nL’arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol, parla del Dia d’Hispanoamèrica, que se celebra el primer diumenge de març. Diu que “Joan Pau II anomenava a Llatinoamèrica «el continent de l’esperança»”, que “són països amb població jove i amb un substrat cristià que es manté molt més viu que a Europa” i on “hi viuen més de la meitat dels catòlics del món”. Afirma que “són nacions que tenen un idioma comú no sols en la llengua sinó també en els sentiments religiosos, per exemple en la devoció mariana” i que “en aquest diumenge recordem els missioners que es troben en aquelles terres a l’altre costat de l’Atlàntic, hereus dels que van sembrar la fe i van trobar una terra fèrtil on va arrelar la llavor de l’Evangeli”. Destaca que “una de les proves de vida cristiana consistent és el floriment de la santedat” i que “al continent hi tenim molts exemples, des de la peruana Rosa de Lima, primera americana canonitzada en 1671, fins a sant Óscar Romero, l’arquebisbe de San Salvador elevat als altars pel papa Francesc l’any passat”. I agraeix “la tasca que exerceixen en la nostra Església local sacerdots arribats d’aquestes terres americanes”. Finalment, vol recordar la proximitat de la Quaresma, quan “meditem la misericòrdia infinita de Déu que en el seu amor surt al nostre encontre” i demana que obrim al Senyor “les portes de la nostra vida”.\nEl bisbe de Sant Feliu de Llobregat, Agustí Cortés, continua parlant de la justícia i la misericòrdia, aquest cop a partir de la novel·la històrica “El papa del ghetto”, de l’escriptora alemanya convertida al catolicisme, Gertrud von Le Fort. Diu que en un moment donat de la novel·la, Petrus Leonis, jueu “imperfectament” convers al cristianisme es presenta al Papa Innocenci II per a demanar justícia, perquè la seva germana havia estat objecte de segrest i vexacions per part d’un grup violent i ambiciós, i li diu “si jo fos un sacerdot de Crist com vós, pare meu, voldria lluitar per a abolir la injustícia de la terra”. I diu que el Papa li respon “ves amb compte amb no abolir també la creu. Fill, la justícia no existeix sinó a l’infern; al cel hi ha la gràcia i a la terra hi ha la creu”. El bisbe Cortés afirma que “el problema que es planteja és seriós i constant al llarg de tota la història de l’Església, d’ençà que Jesucrist va predicar el seu Evangeli i el va viure radicalment fins a morir a la creu perdonant i oferint la seva vida en sacrifici”. Afirma també que “el nostre somni, la nostra “utopia”, la nostra esperança, no és la justícia que impera a l’infern, sinó la misericòrdia i la gràcia que il·luminen el cel”. A més, ens alerta “en la lluita actual contra tota injustícia i en l’exigència de compliment del que és just” i “en la contemplació esperançada del cel”. Finalment, diu que “sempre hi haurà una participació, d’una forma o altra, en la creu, en la qual la misericòrdia absorbeix la justícia i la transforma en reconciliació i pau”.\nEl bisbe de Terrassa, Josep Àngel Saiz, diu que durant les primeres setmanes del gener passat va poder llegir algunes publicacions sobre història de l’espiritualitat i es va fixar en la figura de sant Benet. Afirma que la Regla Benedictina és “una sàvia combinació d’elements precedents de la vida monàstica, una autèntica síntesi de l’espiritualitat del segle VI” i que “Sant Benet va combinar de manera harmònica la pregària i el treball”. Reconeix que fa uns dies que reflexiona sobre com aplicar i adaptar els ensenyaments de Sant Benet a la diòcesi de Terrassa. Afirma que actualment “és urgent per als sacerdots, els membres de la vida consagrada, i també per al laïcat, trobar l’equilibri i la proporció justa entre la pregària, la formació permanent, el treball pastoral, el temps lliure necessari i el descans” i diu que “es va presentar a diferents ciutats d’Espanya un llibre titulat L’opció benedictina de Rod Dreher, un escriptor i periodista nord-americà, que vol dissenyar un estratègia per als cristians en una societat post-cristiana”. Afirma que la proposta és “crear comunitats cristianes fermes de debò” i que “la nostra missió serà, amb humilitat i realisme, viure com sal de la terra i llum del món, fermentant d’evangeli els ambients, és a dir, transformant la societat i il·luminant i ordenant les realitats temporals d’acord amb la voluntat de Déu”, “una transformació que es porta a terme mitjançant l’exercici de les pròpies tasques, manifestant el Crist davant els altres amb la paraula i el testimoni, amb la fe, l’esperança i la caritat, implicats en les feines i en les condicions ordinàries de la vida familiar i social”.\nEl bisbe de Vic, Romà Casanova, parla de l’Eucaristia dominical. Diu que “la missa o eucaristia és molt més que una reunió on llegim la Paraula de Déu i rebem la sagrada comunió” i que “en l’Eucaristia es fa present la redempció de la humanitat, s’actualitza el misteri pasqual”. Afirma que “la celebració de l’Eucaristia dominical és una necessitat per a les comunitats cristianes”. Recorda “el testimoniatge dels màrtirs de Bitínia, en el segle III, detinguts i morts per reunir-se a celebrar l’Eucaristia en el diumenge”, els quals “manifestaren que el Diumenge no es pot interrompre; diumenge rere diumenge l’Església i els cristians celebren l’Eucaristia”. El bisbe de Vic diu que aquells cristians perseguits “són testimonis vius que la missa dominical ha de ser sempre cercada i desitjada” i “posaren en risc la seva vida, perquè tenien la certesa que sense la celebració de la missa la seva vida no tenia sentit”. Reconeix que “els temps actuals ens conviden a viure en una situació semblant” i que “hem d’anar avançant en la celebració dominical única en totes les parròquies. No solament per a distribuir millor les forces i poder arribar a més comunitats, sinó també per a entendre que la celebració de la missa no és solament una devoció personal, sinó que té sobretot una dimensió comunitària”. Finalment, diu que “Església, Eucaristia i Diumenge són tres realitats inseparables” i que “hem de ser capaços de desitjar i cercar la Missa dominical”.\nAixí mateix, poden trobar el missatge del papa Francesc amb motiu de la Quaresma, així com la Nota dels bisbes de Catalunya sobre la protecció dels menors, a les següents pàgines web:\nMissatge del papa Francesc amb motiu de la Quaresma: http://w2.vatican.va/content/francesco/es/messages/lent/documents/papa-francesco_20181004_messaggio-quaresima2019.html\nNota dels Bisbes de Catalunya sobre la protecció dels menors: http://www.tarraconense.cat/index.php?arxiu=fitxa_document&id=27372


Samsung continuarà confiant en Bada - YCOM\nGuillem Alsina (guillem@imatica.org) – En aquest recent Mobile World Congress es va trobar a faltar més activitat al voltant de Bada, una plataforma presentada precisament per Samsung per als seus smartphones en l’edició del 2010 del mateix esdeveniment. Molts es feien càbales sobre el seu futur, ja que la companyia coreana ha presentat tots els seus últims models funcionant sota Android, inclòs el seu darrer vaixell insígnia Galaxy S II, presentat en aquest passat Mobile World Congress.\nSamsung s’ha encarregat de desmentir tals rumors parlant sobre la propera versió 2.0 d’aquesta plataforma, les principals novetats de la qual seran el treball multitasca (sembla una moda això d’introduir-lo a posteriori; primer Apple i després Microsoft), les Aplicacions web i la compatibilitat amb HTML 5, reconeixement de veu i compatibilitat amb sistemes NFC (Near Field Computing) que facilitarà la creació de solucions de pagament amb el mòbil i d’interoperativitat amb altres sistemes electrònics.\nAmb aquest anunci s’assegura la continuïtat de Bada, encara que de moment només dos smartphones estan equipats amb ella. Té pensat Samsung presentar més aparells en un futur proper? ampliarà la gamma de smartphones Bada per tal que dos o més models coincideixin a les botigues? veurem una adaptació d’aquesta plataforma per a funcionar sobre tablets com la sèrie Galaxy Tab? De moment, totes aquestes preguntes queden sense resposta.


📢L’Ajuntament Informa 22 de febrer del 2019📢\nLa Junta de Govern Local del passat dia 5 de febrer de 2019 va aprovar el plec de clàusules administratives i tècniques particulars que regiran la contractació per la concessió de llocs de venda i trasters al mercat municipal de Felanitx. Els interessats en presentar oferta al procediment hauran de presentar la documentació al Registre General de l’Ajuntament de conformitat amb l’anunci de licitació publicat a la Plataforma de Contractació del Sector Públic. El termini finalitza el proper dia 4 de març de 2019 a les 14 hores.\nVos comunicam que el passat 14 de febrer va sortir publicat a la Plataforma de Contractació del Sector Públic, l’anunci de licitació del “Concurs de projectes amb intervenció de jurat per a selecció de propostes arquitectòniques per a la construcció d’un nou Hospital d’Atenció Intermèdia Sector Sanitari de Llevant, a Felanitx. El termini finalitza el proper dia 22 de març de 2019 a les 14 hores.\nPresentació del projecte del nou hospital\nEl proper dimecres, 27 de febrer, a les 18 hores, a la Casa de Cultura de Felanitx tindrà lloc la presentació del projecte del nou hospital d’atenció a la cronicitat per a la Comarca de Llevant a Felanitx. Comptara amb l’assistència de la Consellera de Salut Patricia Gómez i el director general de l’IB-SALUT Juli Fuster.\n· Deixalles pot venir a cercar-vos els electrodomèstics, mobles i altres estris només amb una trucada de telèfon, al núm. 971582710\nGràcies a tots aquells que amb el vostre civisme feis un bon ús d’aquest servei. Respectar les indicacions abans esmentades fa més fàcil tenir els nostres carrers exempts de brutícia.\nFins al 31 de març es podran visitar les exposicions, a la sala d’exposicions Beatriz Polo «L’Illa», a la Sala Miquel Barceló Gori Mora «#Luv the Body», es podran visitar fins el 31 de març de 2019\nDivendres 22. A les 21h a la sala d’actes de la Casa de Cultura, Madame Marie. Preu entrada 7 euros.\nEl patrimoni industrial de Felanitx\nDivendres 1, DIADA DE LES ILLES BALEARS, sortida des de la plaça de Sa Font de Santa Margalida, a les 10.00 hores VISITA GUIADA PER FELANITX I VERMUT. No cal inscripció prèvia. Més informació: visitaguiadaafelanitx@gmail.com. Durada aproximada 2 h 30 min.\nDissabte 2, teatre d’Hivern a les 21h a la sala d’actes de la Casa de Cultura, Ifigènia a Tàurida. Preu entrada 7 euros.


Flora i Fauna Itinerari 3\nItinerari : 3 - Fonts del Segadell / Collada Verda\nHÀBITAT DE PRATS DE DALL\nLa tal.la d'antics boscos de faig i roure actualment han esdevingut fèrtils prats de dall, per aquest motiu a mesura que ens allunyem del riu Segadell trobem algunes clapes de bosc envoltades de grans prats d'herba alta que a l'estiu són dallats i embalats. Més amunt de Santa Magdalena hi trobem un bosquet de bedolls (Betula pendula) que la gent de la zona coneix com la Devesa dels beços.\nD'entre les herbes més representatives als prats de dall trobem l'herba escallera (Rhinanthus mediterraneus), la pastanaga borda (Daucus carota), o el panical blau (Eryngium bourgatii).\nHÀBITAT DE BOIXEDA\nEntre la franja que separa les pastures de la falda del Taga amb els boscos humits que voregen Can Dulsat i Can Barratort, sovint trobarem una franja arbsutiva protaginitzada pel boix (Buxus sempervirens). Aquest tipus de vegetació ens delata el paper que desenvolupa encara la ramaderia de la zona i que posa a ratlla el bosc .\nEntre els espais sense boixos són freqüents algunes herbes que floreixen a principis de primavera, com per exemple la flor de cucut o primaveres (Primula veris), la pastorella (Gentiana verna), o l'herba blava (Polygala calcarea).\nAls mesos d'estiu aquest ambient de prats és ple d'insectes pol·linitzadors que sovint són capturats per algunes aus de petit tamany que es deleixen per atipar-se'n abans no torni el dur hivern. Ens referim al còlit gris (Oenanthe oenanthe), o bé la merla de pit blanc (Turdus torquatus).\nDevesa dels beços al mes de Maig\nRhinanthus mediterraneus, herba escallera\nPrat de dall amb Daucus carota, pastanaga borda\nEryngium bourgatii, panical blau\nHàbitat de prats de dall i boixeda\nPrimula veris, flor de cucut o primavera\nGentiana verna, pastorella\nPolygala calcarea, herba blava