Trilogia d'uns ideals: Cal matar-se pensant en el que ja ha passat?...\nCal matar-se pensant en el que ja ha passat?...\nLes coses mai ens passen per passar. Massa sovint, per no dir sempre, son una lliçó que hem d'aprendre, però, en contades ocasions ho entenen així.\nHabitualment ens trobem a persones que pensen en la forma que haurien d'haver actuar correctament, en voler canviar el ja passat, en rectificar l'error que es va cometre, en voler tornar les coses tal i com eren avanç de.... Sempre malbaratant matèria gris i fosfora per no res. Perquè capficar-se? Potser hauria estat pitjor d'actuar diferent...\nTant sol cal prendre nota i continuar fent via tot reflexionant cada pas, però, reflexionar no es pas sinònim de quedar-se passiu per no cometre errors, extremar la prudència fins al punt de no actuar o de no actuar i viure a la teva "p...a bola" separat de tot. Reflexionar es fer allò que vols fer tot evitant les conseqüències que et farien voler tornar a canviar les coses.\nReflexionem i, sobretot... Actuem!\nPensament de Martín L. a 17:59


Barcelona s’il·lumina amb una marxa que reclama la llibertat de Sànchez i Cuixart quatre mesos després del seu empresonament - Assemblea Nacional Catalana\nBarcelona s’il·lumina amb una marxa que reclama la llibertat de Sànchez i Cuixart quatre mesos després del seu empresonament\nPublicat a 16/02/2018 19/02/2018 per webmaster\nQuatre mesos després de l’empresonament de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, la ciutadania ha tornat a omplir els carrers per exigir-ne la llibertat i denunciar la repressió de l’Estat espanyol. Aquest vespre, moltes poblacions del país han acollit concentracions davant dels ajuntaments. A Barcelona, una caminada massiva que ha anat des de plaça Sant Jaume fins la presó Model ha servit com a protesta.\nA plaça Sant Jaume, Agustí Alcoberro, vicepresident de l’Assemblea, ha comparat la situació de repressió actual com una presó en la qual el rancor, l’odi i la repressió obeeixen a una raó principal: “no ens perdonen la victòria del’1 d’octubre”, ha dit. Per Alcoberro, l’Estat no perdona que més de dos milions de persones, ciutadans de tot el país, es mobilitzessin per votar, defensar les urnes, malgrat la brutalitat policial, i demostrés al món la voluntat decidida de proclamar la República catalana.\nPer aquest motiu, Alcoberro ha dit que ja no hi ha passos enrere possibles, i ha afirmat que la causa dels presos polítics i dels exiliats és també la causa de la llibertat de Catalunya. “Lluitant per la llibertat d’aquestes persones, homenatgem la seva dignitat”, ha dit, i ha afegit que, d’aquesta manera, també es lluita per la llibertat.\nFinalment, ha volgut deixar clar que no es pot normalitzar aquesta situació de repressió, per això no s’ha parat d’obrir nous camins. Dit això, ha volgut tenir també un record per les persones que hauran de declarar la setmana que ve davant del Tribunal Suprem.\nMarcel Mauri, vicepresident d’Òmnium, al seu torn, ha demanat posar en valor la democràcia, els drets civils i els valors republicans que han de ser els pilars del nou país. Mauri ha tingut també un missatge per aquells que volen imposar el castellà com a llengua vehicular a l’escola: “no aconseguiran dividir-nos per qüestions de llengua ni origen”, i ha defensat el model educatiu català. “El model d’escola catalana no es toca”, ha conclòs.\nIl•luminant la ciutat\nLa gent congregada a plaça Sant Jaume i voltants s’ha anat desplaçant molt a poc a poc degut al gran nombre de ciutadans que s’han volgut unir a la marxa. Sortint de la plaça, han anat baixant pel carrer Ferran fins a les Rambles, direcció a la presó Model, passant per plaça Catalunya, Gran Via i carrer Entença, fins arribar davant de l’antiga presó Model.\nUn cop allà, s’ha llegit el manifest, que podeu consular aquí, que remarca el fet que tant Jordi Sànchez com Jordi Cuixart són empresonats per les seves idees, i alerta de la repressió viscuda i que vindrà, i de l’arbitrarietat judicial, que vulnera drets fonamentals i que persegueix ciutadans pel simple fet de ser republicans i independentistes. El manifest reclama l’alliberament immediat dels quatre presos polítics i remarca que la ciutadania s’ha tornat “més lliure” des del 16 d’octubre, quan van ser empresonats, perquè “ja no consenteix a obeir aquest Estat”, que tracta Sànchez i Cuixart com si fossin terroristes.\nAlbano Dante Fachin ha volgut compartir també unes paraules, i ha començat posant en valor el paper de l’1 d’octubre, i sobretot ha demanat conjurar-nos perquè aquest poble no oblidi la gent que s’ho ha jugat tot perquè la gent pogués votar. “Aquell dia quedarà sempre”, ha dit, i ha demanat defensar els valors democràtics i d’empoderament que són els que fan por als que no creueun en la democràcia.\nPer acabar, ha volgut enviar un missatge als ciutadans de la resta de l’Estat, advertint-los que allò que està en joc és la democràcia de tots i totes. I ha advertit l’Estat: no hi ha diàleg possible ni sincer mentre hi hagi gent a la presó.\nImpaciència per sortir\nOriol Sànchez, fill de Jordi Sànchez, ha llegit unes paraules que el fins ara president de l’ANC ha escrit des de Soto del Real. En aquesta breu carta, Sànchez reconeix sentir impaciència per poder sortir i compartir temps i vivències amb familiars, però també admet tenir impaciència perquè la unitat entre sobiranistes es preservi i es recuperi el govern, la “normalitat” i el 155 desaparegui. Tot i així, Sànchez es mostra convençut que la situació es resoldrà i es preservarà no només el valor de la unitat, sinó també el mandat de les urnes.\nFinalment, el fins ara president de l’Assemblea reitera la impaciència que té per seguit fent camí al costat de tanta gent per fer realitat un “país pròsper, nacionalment lliure, socialment just i profundament democràtic” on ningú sigui perseguit per les seves idees. “Sé que construirem aquest país i que el llegarem als fills i als fills dels nostres fills, però la impaciència em pot”, conclou.\nEl nebot de Jordi Cuixart, Pol Leiva, ha compartit també un missatge del seu tiet des de Soto del Real. “No hi ha justícia sense llibertat”, ha començat, i ha enviat un missatge d’unitat, d’empatia i diàleg constant. Als partits, els ha dit que és hora de prendre decisions valentes i generoses, i posar en valor els èxits; i per acabar, ha demanat que la presó provisional no condicioni cap decisió parlamentària.\nFinalment, el cantant Salva Racero ha interpretat les cançons “Que boig el món” i “Tornarem”.\nManifest: Quatre mesos de fred


Presentem la diagnosi del projecte “Mataró, ciutat amiga de les persones grans” - Xarxa Consultors\n3 julio 2020 12 diciembre 2019 por Claudia Vallvé Cid\nEl passat 11 de desembre es va celebrar l’acte públic de presentació dels resultats de la diagnosi del projecte Mataró ciutat amiga de les persones grans a la Biblioteca Pompeu Fabra.\nL’acte va començar amb una conferència inspiradora sobre “Persones grans, grans persones” a càrrec de Daniel Gabarró, que va fer pensar sobre com són d’importants les persones grans, i com és d’important saber envellir bé.\nPosteriorment es va fer una taula rodona en la que la Claudia Vallvé, de Xarxa Consultors, va presentar els resultats de la diagnosi, acompanyada pel Lluis Berrios, de la Diputació de Barcelona. I després de la presentació va arribar la sorpresa: una colenda ben original a càrrec de Joan Pera, el cèlebre actor mataroní. Val a dir que ens va fer riure a tots i a totes, tot disfressat d’avi del segle passat, i que la seva aparició deixar bocabadats a molts dels presents, que el coneixien des de petit i van estar encantats amb la seva presència a l’acte.\nCategorías Participació, Planificació estratègica Etiquetas Persones grans Navegación de entradas


L’evolució de Basili | Catalunya Religió\nPer Teresa Forcades i Vila. Ven, 27/01/2012\nA finals del 357, després d’uns mesos de recerca infructuosa, Basili torna a Annisa i passa a instal·lar-se a l’ermita del seu germà Naucrati, a l’altra riba del riu Iris, des d’on realitza freqüents visites a la casa mare i a Macrina. Les cartes d’aquesta època testimonien el canvi que s’opera en el jove estudiant; en les primeres cartes, Basili parla encara del seu nou estil de vida com a ‘ideal filosòfic’ en termes vagues i revela el seu centrament en si mateix i en l’objectiu de perfeccionament individual típic de l’ideal filosòfic. Basili parla del ‘destí’ o ‘fortuna’ i cita l’Odissea. La seva evolució interior s’aprecia molt bé si les seves cartes 1, 2, 4, 14 i 22 es llegeixen en el seu escaient ordre cronològic: 1, 14, 4, 2 i 22. La carta 1 (datada al 356-7) i la carta 14 (del 357-8) són encara paganes. Les cartes 4 i 2 són de transició. A la carta 4, Basili parla encara de ‘filosofia’ en lloc de ‘vida cristiana’, i de ‘destí’ en lloc de ‘Déu’, i cita els filòsofs estòics Zenó, Cleanti i Diògenes. La carta 2 (any 358) està escrita quan ja fa un any que viu en solitud i manté col·loquis regulars amb Macrina; Basili cita l’Escriptura per primer cop, però encara no amb l’amor i la reverència de després, sinó com aquell que afegeix ‘noves idees’ als autors que ja coneix; Basili comença, molt tímidament, a pregar i a experimentar un desig de Déu que va més enllà de les idees; Basili parla per primer cop de la pietat. La seva carta 22 (escrita al monestir d’Annisa entre 363-65, quasi deu anys després de la seva conversió) és ja plenament cristiana: el concepte de ‘destí’ i les contínues referències a les autoritats clàssiques han desaparegut; l’amor a l’Escriptura i la seva primacia absoluta apareixen ja en la primera línia i es mantenen durant tot l’escrit.\nJa consolidada la seva conversió (any 362), Basili acut al llit de mort del bisbe Diani de Cesarea i és ordenat prevere pel seu successor Eusebi. Aquell mateix any, Pere, el germà petit de la família que ja té setze anys, professa com a monjo del monestir d’Annisa. Basili aviat entra en conflicte amb el seu bisbe a causa del seu èmfasi ascètic i se’n torna al cap de pocs mesos amb els seus germans. De 363 a 365, Basili viu per primer cop al monestir d’Annisa (i hi escriu el seu tractat polèmic Contra Eunomi). Al 365 Basili retorna a Cesarea com a prevere i comença a redactar la regla monàstica que porta el seu nom. No se sap quina va ser la col·laboració directa de Macrina en la redacció d’aquesta regla que reflecteix els seus més de vint anys d’experiència al capdavant de la casa-monestir d’Annisa. De 369 a 370, Basili retorna a Annisa amb motiu de la malaltia i mort de la seva mare Emília. A finals de 370, Basili és nomenat bisbe de Cesarea. Té quaranta-un anys. Al cap de pocs mesos del seu nomenament, Basili ordena de prevere el seu germà Pere que fa vuit anys que és monjo i té aleshores vint-i-quatre anys. Al 372, Basili nomena el seu germà Gregori bisbe de Nissa i el seu amic Gregori bisbe de Sàsima. Al 375, Basili escriu el seu tractat Sobre l’Esperit Sant i trenca definitivament amb Eustaci de Sebaste a causa del rebuig d’aquest a la plena divinitat de l’Esperit. Al 376, Basili retorna a Annisa per ampliar i corregir (és de suposar que en col·loqui amb l’abadessa Macrina) la regla monàstica escrita deu anys abans. L’1 de gener de 379 mor Basili, i uns mesos més tard mor també Macrina. L’any 380, Pere es nomenat bisbe de Sebaste i l’any 381 Gregori de Nissa escriu la vida de la seva germana Macrina a fi que – tal com declara ell mateix en la introducció - no quedi obscurida la santedat de Macrina sota el prestigi del nostre germà Basili.\nIl Collegio Claret di Barcellona compie 150 anni: un futuro pieno di storia La cappella più “barcellonina”


Risc l’embaràs i lactància | Activamutua\ninici / Treballadors / Risc l’embaràs i lactància\nL’embaràs i la lactància natural són períodes especialment delicats en la vida de qualsevol treballadora, de manera que existeixen eines administratives en forma de prestacions ideades per protegir tant el benestar de la mare com el del nadó. Aquesta prestació té com a finalitat cobrir la pèrdua d’ingressos de la treballadora derivada de la suspensió del contracte de treball per riscos, bé durant l’embaràs, bé durant la lactància natural, en els supòsits en què, havent de canviar de lloc de treball o d’activitat per una altra de compatible amb el seu estat, aquest canvi no resulti tècnicament o objectivament possible, o no pugui raonablement exigir-se per motius justificats.\nLa prestació de risc durant l’embaràs o la lactància natural té naturalesa de contingència professional. El dret al subsidi neix des del mateix dia en què s’iniciï la suspensió del contracte de treball o el permís per risc durant l’embaràs o el període de lactància natural.\nBeneficiaris i duració\nSón beneficiàries de la prestació per riscos durant l’embaràs o la lactància natural les treballadores per compte aliè o propi i que es trobin en situació de suspensió de contracte i inscrites en qualsevol règim de la Seguretat Social. Les beneficiàries han d’estar afiliades i donades d’alta, i al corrent de pagament de quotes, en el cas de treballadores responsables de la cotització.\nNo es considerarà situació protegida la derivada de riscos o patologies que puguin influir negativament en la salut de la treballadora o del fetus, quan no estigui relacionada amb agents, procediments o condicions de treball de la professió duta a terme.\nTant en el cas de riscos durant l’embaràs com durant el període de lactància natural, la prestació econòmica equival al 100% de la base de cotització per contingències professionals del mes anterior a la data de suspensió de contracte. No s’exigeix període de carència per tenir dret a la prestació. En efectuar-se el pagament, es deduiran els imports per cotitzacions a la Seguretat Social i les retencions per IRPF.\nLa durada i extinció de la prestació en el cas de riscos durant l’embaràs estarà únicament limitada per la pròpia existència del risc. És a dir, serà fins al dia anterior al naixement del fill o qualsevol altra causa establerta en l’article 35 del RD 295/2009. El dret al subsidi s’extingeix per:\nReincorporació de la dona treballadora al seu lloc de treball anterior a un altre compatible amb el seu estat.\nInterrupció de l’embaràs.\nDefunció de la beneficiària o del fill lactant.\nEn casos de riscos durant el període de lactància natural, la prestació s’abonarà durant el temps necessari per a la protecció de la salut de la treballadora i/o del fill i finalitzarà:\nPer reincorporació de la dona treballadora al lloc de treball o activitat professional anterior, o a un altre compatible amb el seu estat.\nSeran motius de suspensió de la prestació per riscos durant la lactància materna:\nActuar fraudulentament per obtenir o conservar la prestació.\nRealitzar qualsevol treball iniciat amb posterioritat a la suspensió de l’activitat incompatible amb el seu estat.\nTaula de riscos\nRisc durant l'embaràs i la lactància o REL


Habitant-global: de febrer 2014\nEl passat dimecres 20 de febrer, en un solejat migdia de l'hivern tardà, va ser la cremació de les depulles de Joan. Ell, també “amb tots el sentits humans conservats” com va escriure Jorge Manrique en les “coplas” a la mort de son pare, va deixar aquest món el passat dimarts 18 de febrer de 2014, després de partir durant cinc anys una malaltia pulmonar per a la qual avui els metges no tenen tractament.\nEl seu tarannà, la seva afabilitat i humanitat, sobradament demostrada al llarg de la seva vida va fer que agrupés al voltant seu, en aquest dia de comiat, un molt nombrós grup d’amics, familiars i companys; per aquesta raó el seu sepeli en el temple del Cementiri de Terrassa va ser multitudinari. El mossèn de Ca n’Anglada, J. Làzaro Padrós, va oficiar la cerimònia amb la participació directa dels nebots Marc i Éric i de la filla Chari que varen llegir uns emotius textos laudatoris de la vida i en record del nostre estimat Joan.\nNo ens resta més que agrair l’aportació que Joan ha fet a les vides dels qui l’envoltàvem. Sens dubte ens ha enriquit amb els seus comentaris, amb els seus punt de vista, amb el seu bon humor i amb la pinzellada sovint un xic escèptica i plena d’ironia amb que guarnia la seva presència.\nComparteixo les primeres estrofes de “La vall del riu Vermell”, que l’organista interpretava a la sortida del fèretre des del Temple vers el crematori, Joan:\n“Trobarem a faltar el teu somriure...”\nVideo de "La vall del riu vermell" per la Coral Sant Jordi (1970): Cliqueu AQUÍ.\nLa lletra de la versió catalana diu així:\nPublicat per Lukas4 a 13:08 Cap comentari:\nPublicat per Lukas4 a 11:20 Cap comentari:\nNo tractaré aquí de termes informàtics tals com IP o FTP. L'assumpte va de converses verbals entre humans que fan servir telèfons. A casa meva quan telefonem un familiar, o una antiga companya de treball, d'aquells que encara tenen línies telefòniques de fil de coure metàl·lic (telefonia fixa, com ara diuen) sovint solen contestar-nos amb un seriós i formal "¿Dígame?"; immediatament, quan ens identifiquem, canvien el registre de veu pel corresponent, tal com la situació mana, molt més càlid i familiar.\nAltres responen a la timbrada telefònica amb un "Mani'm!", genuïna expressió catalana que a un vell conegut (nouvingut d'Astúries) en el transcurs de la seva feina, en un concessionari local de cotxes, va fer que contestés: "Perdóneme; pero, quiero hablar con Samuel Gracia Sabater, no con el señor Mánim". Això va passar perquè l'asturià seguia la norma que regeix en moltes empreses; consistent en que al despenjar el telèfon el primer que s'ha de dir és el nostre nom, en el cas anterior: "Samuel Garcia. Díguim?". Això és molt eficaç, creieu-me. Similarment, em díuen en el món anglosaxó fan servir com a primera expressió en despenjar el telèfon: "Samuel speaking!"\nTambé passa sovint que en sentir una veu desconeguda, o de la qual no tenim registre memoritzat, pensem que ens està trucant una teleoperadora, o una màquina, i automàticament responem amb to fastiguejat davant la previsible agressió publicitària. Després resultarà que haurem de disculpar-nos a la funcionaria de Centre de Salut que ens avisava d'una cita en el Servei de Radiologia Diagnòstica.\nInconvenients que, cada cop més, estan destinats a desaparèixer. Ara, tothom (o quasi) disposa d'un terminal telefònic amb reconeixement de trucada, que permet abans de despenjat saber qui ens està trucant. Informació determinant per a la nostra acció subsegüent.\nEtiquetes de comentaris: Llenguatge, opinió, tecnologia


Crida d'Arrels perquè els veïns organitzin àpats solidaris - Línia Ciutat Vella\nRedacció|2020-06-11T13:32:28+02:004 juny 2020|Barcelona|Línia Ciutat Vella\nEls diners recaptats serviran per ajudar la gent que viu al carrer. Foto: Arrels\nArrels ha posat en marxa la campanya ‘Compartim taula’ amb l’objectiu de recaptar fons per garantir que aquelles persones que viuen o han viscut al carrer puguin tenir un allotjament estable i se’ls faci un seguiment social. L’entitat, sota el lema ‘Tothom a cobert’, fa una crida als veïns i veïnes de la ciutat perquè organitzin àpats solidaris amb la família i els amics per tal que els participants facin una aportació econòmica.\nLa campanya està pensada per fer-se a la tardor o quan les circumstàncies ho permetin. Des d’Arrels recomanen que l’àpat solidari tingui un mínim de quatre convidats i que cada comensal aporti 25 euros, que és el cost d’una nit d’allotjament i seguiment social per a una persona que viu al carrer.\nLa gent que estigui interessada a participar en la campanya ja es poden inscriure a través del web de la campanya. “Un dinar o sopar de retrobament amb amics i familiars és una bona oportunitat per tenir un gest solidari cap a les persones que no tenen llar on retrobar-se”, ha afirmat en declaracions a l’ACN el director d’Arrels, Ferran Busquets.


Pinzellades sobre un pont | Blog de viajes Altaïr\nLa Indonèsia musulmana assimila Bali amb rapidesa. Fa poc més d’una setmana que he arribat a Bali, però ja n’he tingut prou per adonar-me de canvis evidents respecte la meva darrera visita de fa solament uns mesos. Cada dia que passa l’illa és menys Bali i més Indonèsia. Això que sóc a Ubud, el bastió més sòlid de la cultura balinesa. Divendres, dia de pregària per als musulmans, durant una estona vaig estar plantat a la vorera del carrer principal. No paraven de passar motocicletes conduïdes per musulmans dirigint-se a la mesquita. Aquesta visió hauria estat impossible fa pocs anys. Em diuen que de moment els veïns de Teges, un vilatge pertanyent al municipi d’Ubud, han aconseguit aturar les pretensions de la comunitat musulmana de construïr-hi una mesquita. Només és qüestió de temps que l’alcin.\nEls musulmans provinents d’illes veïnes van establint-se a l’illa hinduista de Bali. S’ha acabat la moderació, ara vénen en massa. Fa pocs dies, el governador de l’illa, balinès de soca-rel i màxima autoritat local, va fer unes declaracions a la televisó demanant als balinesos que fossin comprensius amb els musulmans nouvinguts. Que els acceptessin de grat, com a indonesis que són tots plegats. En la seva prèdica televisiva tolerant explícitament la invasió, el governador va oblidar-se d’esmentar els creixents conflictes que genera el xoc entre les dues comunitats tan distintes.\nA Bali hi resideixen moltíssims estrangers, bona part dels quals són occidentals benestants. Se’ls suposa certa sensibiltat i prou educació per percebre i conèixer la genuïna idiosincràsia de Bali. Doncs en la majoria dels casos no la respecten. Com que de Bali sembla que solament els interessa el titular i la postal, l'estètica sense ànima, aquests estrangers acostumen a parlar amb els balinesos en indonesi, la llengua imposada per qui els colonitza i minoritza. Una indolència letal. Relacionant-se en indonesi amb els balinesos es comporten com els colonitzadors. Implícitament diuen als balinesos que la seva llengua no té categoria, mentre que l’indonesi sí que és important.\nVisito Petulu amb un membre d’una organització ecologista que fa 20 anys que resideix a Bali. Em parla de la necessitat d’assegurar la pervivència dels estols d’aus que al vespre s’ajoquen als arbres del vilatge. La zona ha esdevingut un femer tan gran que alguns vilatans han tallat molts dels arbres on posen els ocells. S’entén que ho facin perquè la femta corrossiva de les garses ha emblanquinat la vegetació, els habitatges i el terra. Durant la temporada de pluges la pudor és insuportable. És una situació realment penosa. La persona que m’acompanya, tan preocupada pel benestar de les aus i a la vegada hipersensibilitzada contra injustícies i opressions, sempre parla en indonesi: ni un mot en balinès. Em sorprèn tanta obssessió per uns ocells i tan poca pel llegat humà de Bali. Ni tan sols li passa pel cap. S’estima més garantir el jóc a a uns agrons que no parlar la llengua de la terra on viu. Es passa pel folre un bé preuat, patrimoni únic, que clama al cel ser defensat. Aquest ecologista de pacotilla fa el mateix que les aus que voldria protegir: cagar-se sobre els balinesos.


Vi Sandro Fay Sforzato di Valtellina Ronco del Picchio: totes les anyades a Uvinum\nVi Sandro Fay Sforzato di Valtellina Ronco del Picchio\nFitxa tècnica · Sandro Fay Sforzato di Valtellina Ronco del Picchio\nSforzato di Valtellina (Lombardia,Itàlia)\nQuina és l'opinió sobre altres anyades o volums de/d' Sandro Fay Sforzato di Valtellina Ronco del Picchio?\nSandro Fay Sforzato di Valtellina Ronco del Picchio 2016 - Sforzato di Valtellina\nSandro Fay Sforzato di Valtellina Ronco del Picchio 2014 - Sforzato di Valtellina\n“Ronc del Picchio és la casa de Sforzato Fay: un vi que prové de les terrasses més altes - 700 m.s.l.m. -i que encapsula la densitat d'expressió d'una vinya i d'un lloc. Estem a Valtellina, més precisament a la zona Valgella, on el municipi de Teglio veu elevar-se grans vins i pizzoccheri excepcionals. Aquest Sforzato està feta a partir de raïms Nebbiolo, collides a mitjans d'octubre i es deixa assecar sobre bastidors fins a mitjans de desembre. Un cop pressionat, fermenten en acer i refinat, com a resultat, a l'interior de grans bótes de 25 barrils de roure hl i en petita 500 l durant un període de 12 mesos. Vermell robí amb inflexions magranes. El color és profund, com el perfum. Recordeu cirera madura, maduixa, cirera, te verd i xocolata negra. Persuadir amb un cos suau, envoltant, acabat per contra tànnic molt elegant. Fresca i saborosa gratament, pinta un quadre del seu terreny muntanyós. Perfecte per acompanyar un filet de vedella amb la salsa de bitto, o un costella de cérvol amb fruits vermells.”\nSandro Fay Sforzato di Valtellina Ronco del Picchio Magnum 2013 - Sforzato di Valtellina\n“Tenia un color molt pujat. Agradable olor a te.El seu sabor recordava a fruits del bosc. El vam gaudir en una barbacoa. Em va regalar el meu cap.”


Two-Bedroom Apartment Tossa de Mar with Mountain View 05 Tossa de Mar Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 257 allotjaments a Tossa de Mar.\nMés informació sobre Two-Bedroom Apartment Tossa de Mar with Mountain View 05\nConvenientment situat a Tossa de Mar, Two-Bedroom Apartment Tossa de Mar with Mountain V és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Two-Bedroom Apartment Tossa de Mar with Mountain V és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Two-Bedroom Apartment Tossa de Mar with Mountain V es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, aparell de televisió, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Two-Bedroom Apartment Tossa de Mar with Mountain V.\nCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Número de llicència: HUTG-015732


FAQs del Coronavirus – Pàgina 2\nAl mal temps, bons experiments!\nMarç 4, 2020 Mai 27, 2020 LuciferasesLeave a Comment on FAQs del Coronavirus\nFAQs del Coronavirus\nAquestes són les veritats i mentides que han quedat desactualitzades:\nDades que teniem a 3 de febrer:\n✔ La grip produeix més morts que el coronavirus 2019-nCoV, tot i passar desapercebuda a escala mediàtica\nLa grip estacional en el conjunt de la població no sembla produir gran severitat però en persones amb factors de risc o pocs recursos sí que dispara la seva mortalitat, 6.300 mortes per grip a l’estat espanyol la passada temporada. Aquest és el patró que sembla que està seguint el coronavirus, tot i que de moment ha causat moltes menys morts i el seu nivell de mortalitat és del 2%. Altres soques de coronavirus sí que presenten una mortalitat més elevada (la SARS o la MERS).\nDades que teniem a 3 de març:\n❌ El coronavirus és més contagiós que la grip\nEl coronavirus és contagiós però comparat amb altres virus no tant. La taxa de contagi del coronavirus és baixa, per cada persona infectada aquesta pot infectar entre 1 i 2,5 persones. En canvi la grip, per cada persona malalta aquesta pot infectar entre 2 i 3. Aquests virus tenen baixes taxes de contagi, altres malalties com el xarampió tenen una taxa molt més alta. Una persona contagiada de xarampió pot encomanar el virus fins a 15 persones.\n✔Sense símptomes es pot contagiar\nSí, durant el període d’incubació ja pots contagiar a altres persones amb el virus però és una característica comuna a totes les altres infeccions. Durant aquest període el virus s’està replicant dins l’organisme i encara no ha produït suficient dany en l’organisme com per generar símptomes.\nCorreu electrònic lesluciferases@gmail.com


Una jornada per conèixer i difondre les aportacions a la dansa catalana - Tornaveu\nOrganitzada per l’Esbart Català de Dansaires, la iniciativa serà el 29 de febrer i estarà dedicada al folklorista Enric Vigo\nDimarts, 14 de gener de 2020 17:15h\nEl folklorista pallarès Enric Vigo amb un grup de dansaires | Arxiu Violant i Simorra (Ecomuseu de les Valls d'Àneu)\nUna gran part dels estudis i aportacions al voltant de la dansa catalana queden inèdits, tancats en calaixos i armaris, i només reben l’atenció dels especialistes. Donar visibilitat a aquests projectes i veu als seus autors és l’objectiu de la jornada d’Aportacions a la dansa catalana 2020, que vol també reivindicar el ball com a part fonamental de la historia de qualsevol col·lectivitat. L’activitat, organitzada per l’Esbart Català de Dansaires, enguany retrà homenatge al folklorista Enric Vigo, qui va introduir les danses del Pallars als esbarts dansaires de Barcelona a principis del segle XX.\nLa proposta ha triat el nom d’‘aportacions’ per incloure múltiples aproximacions, metodologies i punts de vista al voltant de la dansa catalana: estudis complets o treballs puntuals, intervencions i experiències sobre història, música, indumentària, festes, pedagogia, documentació, etc.\nLa jornada (de 10 a 17.30 hores) es farà a la Casa dels Entremesos de Barcelona, seu de l’Esbart Català de Dansaires. El programa s’ha estructurat en una sèrie ponències i presentacions de diversos especialistes, i inclourà també una visita a l’Arxiu i Biblioteca dels esbarts. Els organitzadors conviden a totes les persones, grups de ball, col·lectius professionals, entitats, centres d’estudis o administracions a participar-hi, sigui d’oient o presentant una aportació. Les ponències i conferències presentades es recolliran posteriorment en una publicació.\nHomenatge a Enric Vigo\nLa iniciativa, que se celebra quinquennalment i va començar l’any 2004 amb motiu de l’homenatge a Aureli Capmany, estarà dedicada enguany a Enric Vigo. Músic i ballador, va i un dels pioners en el recull de balls i danses quasi ja perdudes del ric folklore català del Pallars i del qual van aprendre altres que van continuar la tasca d’ensenyament i divulgació des de els mateixos esbarts dansaires. Vigo va impulsar la formació del dansaire El Virolet i El Rotlletó de Catalunya, que posteriorment donarien origen, entre d’altres, a l'Esbart Català de Dansaires (1908).


Castell i trinxeres de Villamalur\n23 de abril de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Castell i trinxeres de Villamalur Distància: 9,5 km Desnivell: 300 m Participants: Salva i Jesús. El punt d’inici el fem des de la població de Villamalur agafant la pista de la costereta per anar al castell. Pujarem fins a trobar-nos unes paletes que ens indiquen per on anar cap al castell, tot el camí està molt ben senyalitzat. Girem cap al castell i pugem dalt on podrem anar cap a l’esquerra al castell i a la dreta al vèrtex geodèsic de…\nErmita fortificada d’Albalat – Racó del Cèrvol\n18 de abril de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Ermita fortificada d’Albalat – Racó del Cèrvol Distància: 10,5 km Desnivell: 270 m Participants: Héctor, Salva i Jesús. El punt d’inici el fem des de l’ermita fortificada d’Albalat. Ens dirigim cap al darrere per una pista de terra que continuarà per una sendera. Aquesta sendera ens portarà a una bifurcació que si agafem la senda de la dreta ens portaria cap al castell d’Albalat, nosaltres agafarem la sendera de l’esquerra deixant el castell. Anem pujant cap al mas de la Rabosa….\n3 de abril de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Castell de Maus Distància: 9,7 km Desnivell: 300 m Participants: Juanan, Salva i Jesús. El punt d’inici el fem des de la població de Sueras en direcció al camí vell de Matet. Caminem pel camí fins a desviar-nos cap al barranc de Castro guiant-nos per les senyalitzacions de la ruta. Travessem el barranc i de seguida agafarem una sendera indicada amb paletes identificatives cap al castell. A mesura que pugem les vistes cap al castell són fantàstiques. Arribem al castell, lloc…\nUna volta per l’ermita de Sant Cristòfol de Culla\n13 de marzo de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Una volta per l’ermita de Sant Cristòfol de Culla Distància: 6,7 km Desnivell: 150 m Participants: Salva i Jesús. El punt d’inici el fem des del Mas Vell a 2km d’arribar a Culla. Baixem per una pista formigonada cap al barranc de Cullola. Una vegada travessem el barranc agafem el sender local Mas d’en Domingos – Cullola que de seguida ens portarà al mas de Cullola. Durant tota la ruta les vistes són fantàstiques. Del mas de Cullola pujarem cap al mas de…\nFonts d’Aiòder – Pou Negre\n20 de febrero de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Fonts d’Aiòder – Pou Negre Distància: 8 km Desnivell: 230 m Participants: Salva i Jesús. El punt d’inici el fem a l’entrada de la població de Fonts d’Aiòder a la carretera CV 205. A pocs metres ixint del poble trobem una pista que ens porta cap al riu de fonts. Travessem el riu i pugem per la pista agafant el camí del Morró. A mesura que caminem pel camí ens va deixan unes magnífiques vistes cap al riu. Cap al final…\n6 de febrero de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Torre Matella Distància: 13 km Desnivell: 180 m Participants: Juanan, Salva i Jesús. El punt d’inici el fem des del km 28 de la carretera CV 165 en direcció cap al Mas de les Carrasquetes. Abans d’arribar al Mas ens desviem per una pista de terra cap a la dreta i caminarem fins abans d’arribar al mas de la Pedacera on girarem per una pista cap a l’esquerra. Per aquesta pista ens portarà cap al corral nou, després girarem cap a…\nJuvellús – Portell de les Agulles\n29 de enero de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Juvellús – Portell de les Agulles Distància: 8 kmDesnivell: 300 m Participants: Salva i Jesús. El punt d’inici el fem des de la partida Juvellús. Agafem el PRCV 459 pel camí de la Mollonada. Arribem a una bifurcació on deixem el camí dirigint-nos cap a baix cap al barranc del Boc per mig d’una sendera. Una vegada arribem al mas de Rita girem a l’esquerra cap al barranc de Rojal. La sendera transcorreix pel mig del barranc. Arribarem un moment que…\nJuvellús – Tossal Redó\n2 de enero de 2022 LNRAP Comentarios 0 comentarios\nRuta: Juvellús – Tossal Redó Distància: 9,6 kmDesnivell: 300 m Participants: Salva i Jesús. El punt d’inici el fem des de la partida Juvellús. Agafem el PRCV 459 pel camí de la Mollonada. Arribem a una bifurcació on deixem el camí dirigint-nos cap a baix cap al barranc del Boc per mig d’una sendera. Una vegada arribem al mas de Rita agafarem el camí del barranc negre que el deixarem quan arribem a l’altura del mas d’Evarist. Pugem per una sendera marcada…


Convocatòries - Consell de Govern - Òrgans de govern - La UIB - Universitat de les Illes Balears\nD'acord amb el que disposa l'article 25.3.b) de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i el procediment administratiu comú (LRJAP i PAC), em plau de convocar-vos a la sessió ordinària del Consell de Govern, que tindrà lloc el dia 21 de juliol de 2016, a les 10.30 hores en primera convocatòria i a les 11 hores en segona convocatòria, a la sala d’actes de Cas Jai, amb l'ordre del dia següent:\nAprovació, si escau, d’estudis propis.\nAprovació, si escau, de les normes reguladores de l’ús de dispositius electrònics a les aules de la Universitat de les Illes Balears.\nProposta de modificació de l'Acord normatiu 11216/2014, de 17 de desembre, pel qual es regulen les indemnitzacions per raó del servei del personal al servei de la Universitat de les Illes Balears i les despeses per reunions, cursos, conferències o seminaris, estades d’investigació i d’atencions protocol·làries i de representació.\nAprovació, si escau, dels paràmetres de ponderació de les matèries de batxillerat a efectes d'admissió a grau.\nElecció de representant del PAS a la Comissió Electoral.\nLlicències d’estudis.(Catalina Vich Llompart, ajudanta de l'àrea de coneixement de Matemàtica Aplicada al Departament de Ciències Matemàtiques; senyor Rubén Comas Forgas, professor contractat doctor de l'àrea de coneixement de Didàctica i Organització Escolar, PAPE).\nPalma, 15 de juliol de 2016\n* Les esmenes que es vulguin fer a l’acta de la sessió ordinària del Consell de Govern del dia 20 de juny de 2016 s’han de presentar per escrit a la sessió del Consell de Govern del dia 21 de juliol de 2016.


Esquerra aprova prioritzar aliances en clau nacional per a les generals\nÉs una de les esmenes balears acceptades a la Conferència Nacional\nEsquerra Republicana aprovà ahir a Barcelona una ponència estratègica que insta treballar per a la consecució d'un Estat propi «al conjunt dels Països Catalans», incloent les Illes Balears. El document incorpora també directrius a més curt termini i, a petició de les seccions locals de l'arxipèlag, s'incideix en la necessitat de donar prioritat, a les illes, a aliances en clau nacional de cara a les eleccions generals del proper març.\nD'aquesta manera, es comença a plasmar en documents estratègics la tendència d'Esquerra d'optar més per una coalició de caire «sobiranista» a les properes generals i de no integrar-se en una reedició de Progressistes "la coalició amb el PSM i EU-EV". Una tendència que s'acabarà de concretar en una propera assemblea de la formació i que pot conduir Esquerra a fer una coalició amb Entesa i, potser també, amb UM.\nAhir, també s'incorporaren a la ponència esmenes que proposen l'establiment de «mecanismes de solidaritat entre els diferents territoris dels Països Catalans. En total, s'incorporaren el 80% d'esmenes presentades per les seccions locals de les Balears. El president d'Esquerra-Illes, Joan Lladó, es mostrà «satisfet» per aquest fet i destacà «l'aposta clara per la via sobiranista enfront dels falsos intents per la via federalista que ens prometia "José Luís Rodríguez" Zapatero, que s'ha vist que no ens duran enlloc».\nAl marge de Lladó, participaren en la Conferència uns 50 militants de les Illes, entre ells el director general d'Innovació Educativa, Josep Serra, la gerent del COFUC, Cathy Sweeney, i el director insular d'Emergències, Miquel Àngel Sureda. El vicepresident d'Esquerra-Illes i secretari de Política Lingüística de la Generalitat, Bernat Joan, presidí la Conferència.


RECEPTES DE PLATS I SALSES TAMBÉ POSTRES: diciembre 2008\nPER A LA PLANXA DE COCA\nPER EL RELLENO\n300 gr pure dolç de castanyes en conserva\n50 gr sucra glasé\n1 vàset petit de ron\nPER LA COBERTURE\n250 gr xocolata de coberture\n50 gr sucre glasé\nPREPARACIÓ DE LA RECEPTA DE TRONC DE NADAL\nBatem el sucre amb els rovells.\nAfegirem-hi la farina i la mantega.\nMontem les clares i barregem-la, amb molt de cuidado.\nFolrem un motlle amb paper per el forn i hi afegirem-la barrega.\nCourem-lo en el forn pre·escalfat a 220'c 5-7 minuts fins que\nes comensi a deurir per las vores.\nPosar-la massa de coca en un drap de cuina, treurem-hi el paper\ni cubrirem-lo ambun drap humit.\nPer prepararna la barrega del tronc, batem en un bol el sucre de\ncastanyes, la mantega reblandida, el sucre glasé i una copeta de\nron, amb la ayuda de unas varretas.\nPosar-hi la crema per sobra de la massa de coca i enrrollar-lo\nsobre si mateixa.\nA continuació, tallar-li un troç al bie per donarli forma de tronc i\ncol·loquem junt el tronc principal.\nTrinxem el xocolata i fundim al bany maria junt amb duas cullerades\nd´aigua i el sucre glasé. Remoure i pusar-hi la mantega a trossos.\nRecubrir-lo tot el tronc amb aquet glaseixat deixar-hi cuajar una\nmica i dibuixar unas lineas amb una forquilla, imitan-la corna de un\nabra. Decorem el postre amb estels de xocolata, fullas de massapa i\nperlas de sucre.\nPublicado por lola pela en 0:37 1 comentario:\nMOLLS A LA PAPILLOTA EN SALSA VINAGRETA DE TÒFONES\n300 gr de mollts\nunes gotes de fumet de peix\nPER A LA VINAGRETA DE TÒFONES\n3 grans d´´ all\n30 gr de tòfona1/2 l de consomé\n2 cullerades soperes d´oli d´oliva verge extre\n2 cullerades soperes de salsa de soia\nTalli a filets els molls i posi´ls en paper d´alumini amb la pell a sota. Afegeixi´ls la mantega i ruixi´ls amb el vi blanc, unes gotes del fumet i un mica de sal.\nUneixi els laterals del paper per la part de dalt per formar una bossa(papillote) i fiqui-la al forn 5 minuts. Serveixi els molls acompanyats de la salsa vinagreta de tòfones.\nVINAGRETA DE TÒFONA\nRenti, peli i talli ben fi les cebes tendres, les tòfones, els tom÷aquets(sense les llevors), els grans d´all i el julivert; barregi tots els ingredients en un bol amb el braç mecànic.\nDesprés afegixi-hi el consomé, l´oli d´oliva, la salsa de soia, el suc de tòfona, sal i pebre, fins que quedi lligat perfectament.\nPublicado por lola pela en 14:32 No hay comentarios:\nAquí teniu,un cóc de garrofa, negre com la xocolata. Segur que no heu tastat mai un pastís amb\nun sabor semblant, és diferent a tot el que pugueu imaginar-vos. Aquest que us presento es tracta d'un cóc de garrofa amb nous, deliciós i d'una flonjor extraordinària. De fet, de farina de garrofa només en porta 1/3 part, les altres dues terceres parts són de farina de blat normal. Al ser la farina de garrofa d'una textura molt fina, semblant a la del cacau en pols, penso que es deu barrejar amb una altra per tal de que agafi volum. No ho he provat mai, però si el cóc el fes només amb farina de garrofa, segurament el resultat final seria una cosa semblant al flam, o una textura similar al pastís de formatge.\nLa farina de garrofa, pel seu aspecte i per la seva olor, fa l'efecte que sigui cacau en pols, però un cop el tenim cuit, el sabor dista força de semblar-se al de la xocolata. Podríem dir que s'hi assembla de lluny, però és una altra cosa. No sabria dir com, però diferent. S'ha de tastar. Som-hi.\nPrimer barrejarem bé el sucre i la mantega, fins que siguin homogènies. Després hi afegim els rovells d'ou i continuem barrejant. A continuació es tamisen les dues farines i el llevant conjuntament, tot treballant força la pasta. S'hi afegeixen les nous a trossos (si es vol, se'n poden guardar unes quantes meitats per a guarnir-lo un cop està cuit, enganxant-les amb melmelada o mel).\nPer últim hi mesclem les clares d'ou que haurem muntat prèviament a punt de neu forta. Recordeu que per muntar-les bé han de ser fredes i posar-hi un pessic de sal. Millor fer-ho amb un robot que a mà. La barreja de les clares muntades i la massa s'ha de fer amb delicadesa, per tal de no trencar l'estructura d'aquelles.\nPublicado por David Paraire en 12:42 No hay comentarios:\n250 g d´ametllas torrades\n2 cullerades de´anis sec\nsucre lustre(glasé) per recubrir\nTrencar 1 ou, vertega-lo en un bol i agregar-hi el anis. Agregar-hi el sucre.\nPoseu-hi dos cullerades d´oli i barregem-lo. Poseu-hi la farina en un altra recipient i barregem-lo amb el llevadura.\nAgregar-hi al contingut del primer bol el de la farina poc a poc berregem-lo amb las mans. Deixeu-lo reposar uns 2-3 minuts.\nAgafeu-hi trossos de la barrega i duneulis forma allargades amb las mans. Escalfem una paella 1/2 litro d´oli fins que estigui tevia i posem-hi els trossos de barrega.\nFregiu-los fins que agafin un to daurat i tregui´ls i posi´ls sobre un paper de cuina per eliminar-ne l´excès d´oli.\nI despres arrebossi amb el sucre(glasé)\nPublicado por lola pela en 4:31 No hay comentarios:\nPER A UN QUILO DE TORRONS\n1/2 quilo d´ametllas cruas mòltas\n1/2 vas d´aigua\n3 rovells de ou\n100 g de llet condensada o crema de llet\nfruites fresques per decorar\nEn primer lloc, barregeu el mig vàs d´aigua amb el sucre i prepareu en almívar. Poseu les ámetlles crues mòltes ben fines en un bol, afegiu-hi l´almívar i traballeu la pasta amb les varetes sense deixar de batre-la.\nQuan hagueu aconseguit una massa espessa, afegiu-hi els rovells d´un en un, tot remenant bé.\nAgregeu a la massa la llet condensada o la crema de llet.\nTraballeu-la encara niés i afegiu-hi unès gotès de vainilla a una mica de sùc de llimona.\nAboqueu el preparat en una caixa de cartró, folrada de paper d´alumini.\nDexeu-la en un lloc fresc d´un dia per altre. Desmotlleu.\nTraieu el paper d´alumini i torneu a posar el torró dins la caixeta. Cobriu el torró amb la gema ja preparada i després empolvoreu-lo amb sucre glacé. Poseu a escalfar la pala fins que quedi roent i cremeu el torró fins que n´obtingueu el caramel.\nQuan estigui tot preparat, talleu tota classe de fruita fresca en rodanxes, com els kiwis, maduixots, peres, pinya, etc., per adornar els costat, i ja podeu servir.\nBateu els ous i el sucre, suaument, fins que quedin ben diluïts. Poseu-ho al foc i remeneu-ho amb l´espàtula de fusta.\nQuan comenci a enganxar-se a l´espàtula i tendeixi a espesseir-se, rettreu-ho del foc. Esteneu-ho a sobre d´una safata i deixeu-ho refredar.\nQuan la gema sigui freda ja es pot fer servir.\nPublicado por lola pela en 3:27 No hay comentarios:\n500 g de fideus perla(fideus gruixuts buit)\n5 cigales mitjanes\n15 gambes mitjanes\n1 rap petit\n250 g de tomàquets molt madurs( pelats, escorreguts i sensa grans), o bé de llauna al natural\n0,75 dl d´oli extre verge\n1 trosset de julivert\n1 litre i mig de brou de peix, ben filtrat(feta amb el cap del rap las gambes, pastanaga, ceba, all, julivert i sal)\nEn una paella, ofergar amb l´oli la ceba picada finament. Quan comenci a dourar-se, fregir-hi la polpa del tomàquet, a trossets petits.\nRemenar-ho contínuament amb una cullera de fusta, perquè sofregeixi uniforment.\nUn cop el sofregit estigi al punt, afegir-hi les cigales, les gambes i, finament, el rap trossejat, girant-ho de tant en tant perquè sofregeixi igual de pertot.\nTot seguit afegir-hi el brou de peix amb una picada d´all, julivert i safrà i, quan comenci a bullir, abocar-hi els fideus ben escampats.\nDeixar-ho acoura uns 7-8 minuts, a foc moderat, remenant-ho suaument de tant en tant.\nSevir-ho a taula amb la mateixa paella, adornada amb uns gallons de llimona.\nPublicado por lola pela en 3:07 No hay comentarios:\n1 tarrina de formatge " philadelphia "\nun bol gros\nEngeguem el forn a 180º i mentres s´escalfa, en un bol gros hi posem els ingredients: 4 iogurts, 4 ous, 4 cullerades de maizena, 1 tarrina de formatge philadephia i les 8 cullerades de sucre.\nes bat durant una estona, fins que la massa sigui ben fina i sense grumolls. S´aboca en una plata hi es posa al forn durant uns 40 minuts, fins que la part del damunt quedi rossa. Es deixa refredar i tenim un pastís per llepar-se els dits!\nPublicado por lola pela en 4:21 No hay comentarios:\n800 g de bacallà sec\n1/4 kg de tomàquet fresc\n3 grans d´aills\n1 cullerada sopera plena de pebrot varmell dolcs\n1 got de vi ple de vi ranci\n1/4 l d´oli\nRemullem el bacallà 24 hores i durant aquest tempes camviem-lo 3 o 4 ve gadas d´aigua abants, lo tallarem en trossos mitjans, l´heu d´escorré bé i assecar amb un drap, fregirem en el oli. Ya fregit els colocarem en una ( llauna ) o cassola de ferro.\nEn el oli sobrant, fregirem dos dels grans d´alls picats, el pebrot i el got de vi, i lo afegirem sobra el bacallà. El tomàquet, es fa una salsa espesa amb sal, lo abocarem posant-lo a culleradas soperes els trossos de bacallà.\nPicarem molt menut el altra dent d´all restant i julevert i amb allo espolsarem el preparat, que ficarem al forn a torrar-lo uns 10 o 15 minuts amb calo muderat per sobra i per a baig.\nEl sevirem calent en la mateja ( llauna ). Tambe podem fer aquet mateig bacallà d´igual forme pero sensa tomàquet.\nPublicado por lola pela en 2:00 No hay comentarios:\n10 llagostins ( sensa closca, conservar el cap i treure la cua)\n1 bri de safrà ( al gust)\n2 rovellons d´ous\n3 tàperes (ben picades)\nPosar-hi a coure els llagostins amb aigua, vi, llimona i llorer. Afegir-hi sal i pebre el bri de safrà. Quan tinguin un color rosat, treure del foc i passar-ho a un recipient amb aigua i gel. Escòrrer. Pelar i preparar les meitats del alvocat, untar-les amb el suc de llimona i salpebrejar lleugerament.\nCol·locar en un recipient els rovells d´ou i la resta dels ingredients de la salsa i escalfar-ho al bany maria fins que sigui una massa espessa. Afegir una mica de brou de llagonstins. Col·locar l´enciam per sobre de l´alvocat amb la salsa, afegint els llagostins i adornar amb julivert.\nPublicado por lola pela en 7:07 No hay comentarios:\n2 pops de 1/2 kg cadascun ( o un de 1 k )\n4 cullerades d´oli\n2 dents d´alls\n1 rameta de hervas aromaticas ( salvia, romani, rome, llaure)\n1 got petit de conyac\n1 cullerada de ferina\nNeteja el pop, net i tallat en tires no molt petitas . Culucar el pop en un bol sensa ningun tipos de cundiment i aproparlo al foc durant 5 minuts perque perdi el exces d´aigua que pot tindra.\nEscurri-lo els trossos amb un espumadera. Tenan que queda mol ben secs. Calentar el oli en un recipient apart. Agregar-hi la ceba pelada i trinchada, el all pelat i trinchat, el julivert trinchat. Remoure uns segons.\nIncurpora la rameta de herbas aromatiques. Cumbe tindral ben lligat amb curdill de cuina per puger-lo llensa despres mes fasilment. Incurpura-lo el pop trinchat i remoure bé. Te que imprecna-lo per cumplert del aroma i sabo de les herbas aromatiques.\nUna bagada ben reogat, banya amb el conyac. Espolvoreja la farina per sobra, repartin-lo per tota la superficie. barrega-lo i agrega-hi la salsa de tomàquet i una mica d´aigua, si creus que fa falta.\nAgrega-hi el vi blanc sec. Probar-lo el punt de sasunamen i condimenta amb la sal i el pebre. Coura-lo a foc molt baig durant 3 hores, con la cassola tapada.\nEs impurtant mantenir-lo en el foc un casso amb aigua bullin. Posar-hi aigua al guisat si se reseca molt i cuantas bagadas sean necesaries. No sempre es posiple regular-lo el foc a la minima intensidad i acho fa que el liquit se evapori mes rapit de lo combenient.\nPublicado por lola pela en 6:29 1 comentario:\n2 cullaredes de farina\n1/2 l de caldo de peix\n1 vas ( 220 cc. ) de vi blac\nmostassa en pasta\nPoseu-la mantega en una paella, deritir-la a calo suau e incurpora-hi la farina. Remou-hi i deja-ho coure fins que tingui un culo daurat. Agregui-hu seguidament el caldo de peix i el vi i fes coure durant 15 minuts. Sazoni amb sal i pebra i si lo desijas, una begada finalisat la preparació, incorpori 1/2 cullerada de mostasse de bona cualitat. Servi-lo calent, recent feta.\nPublicado por lola pela en 4:12 No hay comentarios:\n1 kl de carn de vadella ( falda o agulla )\n5 cullerada de farina\n6 cullerada d´oli\n1 kl de tomàquets\n1 un tronc de api\n2 gots de vi ( un blac i un tint)\nllaure i una rameta de firigola\nSofregeixi la farina en una paella remugent constanment perque es dori per igual i no escremi.\nRenta i pela la pastanaga, la ceba i el api i hu picas en trossos menuts. Posa a calenta el oli en una paella grant de fons gruixut, a foc mitja.\nQuan el oli estigui calent posi las verdures i rehogilas lentament fins que estiguin dorades un poc. Cordi la carn formant un rotllo, possa-la en una casserola i possa-hi les verdures. Dejau freguir-lo a foc suau.\nPela i pica els tomàquets, retirant les volvas. Incurpora a la cassola con la farina i rehogarlo el congunt. Agregeu el lleure, la farigola i el julivert lligats amb un fil. salpebrem.\nBanyar la salsa amb els 2 vins i 2 litros d´aigua tevia. Remenar-lo bè tapa i deja-lo coure tot uns 3 hores lentament. Si lo prefereis una salsa mès tamisada abans de servi-la passeula per el xino o per la batedora.\nPublicado por lola pela en 3:32 No hay comentarios:\n3 pebrots vermeis secs(nyores)\n1 cap petit d´all\nun tros de pebrot picant\n10 atmellas torrades\n1 rebanada de pa torrat\n6 cullerades d´oli\nRemujem els pebrots (nyores) en aigua durant 12 hores. En un bol per el forn lleugerament untat amb oli asa les tomàquets i el cap d´all , hi procurant que no escremint. Escorreu-los pebrots ( nyores), sequeu-los i trelleuli les volvas amb alluda de un gabinet, posarlo en un murter, machaquem junt amb les atmellas, el pebrot picant, els alls pelats, el pa torrat i els tomàquets tambe pelats.\nMachaca bè el congunt fins reduirlo a una paste i afegirem el oli i el vinagra poc a poc com si fosi una mahonesa. El salpebrentem, perque la salsa te que hesta lleugerament picant. deixar-lo reposar unas 2 o 3 hores perque maceri bè.\nAquesta salsa es pot sevir indistintament con plats frets o calents. Es molt aprupiada per servi-la amb las clasiques mariscades a la parrilla o simplament amb peix a la planxa.\nPublicado por lola pela en 2:48 No hay comentarios:\nSALSA PER BARBACOA\n3/4 de tassa de ketchup\n1/4 de tassa de mostassa\nuna miqueta de vinagre\n1 culleradeta de salsa anglesa(woschester sauce)\nBarreja bé tots els ingredients amb un batedor. Corregeix el sabor abans de servir sobre les carns\nPublicado por lola pela en 2:41 No hay comentarios:\n200g de pastanagues mini\n200g de carbassons\n200g de mongetes tendres fines o tirebecs\n50g de formatge parmesà fresc ratllat\n50 ml d´oli d´oliva\nPelem les pastanagues, tallem les escalunyes i els carbassons a rodanxes i netegem les tendres. Pelem i trinxem també el gran d´all. En una casserola gran possem aigua a bullir i, quan comenci, hi incorporem les pastanagues i les escalunyes. Ho tapem i dexem que bulli durant 2 o 3 minuts. Hi afegim aleshores el carbassó i ho deixem un altre minut, hi tirem les mongetes tendres i ho deixem uns dos minuts. Comprovem que totes les verdures nhan quedat tendres però cruixents i les retirem i escorrem ben bé.\nMentrestant, preescalfem el grill a temperatura mitjana, batem els ous en un bol i hi afegim el formage, la sal i el pebre negre.\nEn una paella de mida individual escalfem una mica d´oli a foc mitjà. Hi tirem una sisena part de les verdures i una miqueta d´all trinxat, les ofegem i les distribuïm uniformement per tota la paella. Quan estiguin sofregides, hi aboquem pel damunt la part corresponent de l´ou i deixem que es qualli per la part inferior del fregit. Aleshores posarem la paella sota el grill fins que es faci també per la part superior. Fem que llisqui el pastís sobre un plat i repetim l´operació fins que obtinguem 6 pastissos.\nPublicado por lola pela en 9:02 No hay comentarios:\nL´EMPEDRAT PLAT TIPIC DE CATALUNYA\n1 kg d´alubias blancs\n2 tomàquets d´amanida\n2 llaunes de tunyina al natural o en oli ( 200g )\n1 llauna d´anchobas en oli ( 50 g )\n1 llauna dólivas sensa os ( 50g )\n1/2 vas d´oli de oliva verga\n2 cullarades de vinagra\nSeposa en remull las alubies el dia anterio. Al dia seguent se coloca en una olla, amb abundant aigua i se dejan bulli a foc lent hasta que estiguin tendres. Una bagada bullidas, es retiran del foc, se escorran bé en un escurido i es dejan hasta que estiguin fredas.\nCuluca las alubies ya fredas en una font. En un bol fica el tomàquet tallat en cuadrets no molt grans, el pebrot la ceba finament picada. Anyadi l´tunyina feta miges i els ous dusos tallats en tacs petits. Anydi el oli, el vinagra i la sal i mesclarlo tot, amb cuidado hasta que estigui ben mesclat.\nPusa tota a questa mescla sobre las alubias, remoure tot cuidadosament hasta que estigui ben mesclat de forma homogenia i ficar la font en el friguirific.\nPresenta en una fon i adurna amb las ulivas i los filets d´anchoba. Servi ben fret\nPublicado por lola pela en 8:18 No hay comentarios:\n8 a 10 persones\n500 g d´ametlles mòltes\n150 g de patates cuites\n100 g d´ametlles crues picades\nBulliu les patates amb la pela, xafeu-les amb una forquilla i deixeu-les refredar.\nMescleu-les amb les ametlles mòltes, afegiu-hi el sucre en petites quantitats i treballeu-ho amb l´espatula de fusta, raspeu la pela de la llimona i afegiu-ha hi, traballeu la massa amb las mans.\nDividiu la massa en parts, segons les classes de panallets que vulgueu fer.\nPinyons: Formeu boletes, passeu-les la fècula, la clara d`ou batuda i pels pinyons la superficie amb robell d`ou, amb un pinzell.\nAmetlla: formeu tires, i després mitges llunes, passeu-les per la fècula i per la clara d´ou, cobriules amb les ametlles picadas i pinteu-les amb ou\nCoco: Mescleu la massa amb la meitat del coco, formeu piràmides, paseu-les pel coco ratllat i pinteu nomès la punta amb l´ou.\nXocolata: Mescleu la pasta amb 25 g de cacau en pols, formeu boletes i passeu-les per la clara i pel sucre.\nUnteu les plaques del forn amb margarina i poseu-hi els panellets.\nPrèviament, escalfeu el forn a 220 C, introduiu-hi les safates i deixeu-ho coure de 10 a 12 minuts. Serviu-los amb safata amb blonda, una vegada siguin freds.\nPublicado por lola pela en 2:53 No hay comentarios:


Flashmob | Canòlich Music 2016\nEl Canòlich Music es fa gran proposant novetats en cada edició.\nAquest 2016 vol que la Plaça Germandat de Sant Julià de Lòria quedi petita amb tots els participants, col·laboradors i simpatitzants perseguint un mateix objectiu: celebrar la nostra alegria unió, amistat i fe amb una acció col·lectiva espectacular… una flashmob\nDoncs un ball amb coreografia, prèviament assajat, ballat per tots de forma coordinada. Imagineu…tota la plaça movent-se al mateix ritme. I no s’acaba aquí la novetat perquè el ball es gravarà des de l’aire amb un drone. Ja veieu, la tecnologia al servei del Canòlich Music.\nI quina cançó ballarem?\nDoncs és la cançó que en Toño Casado, capellà de la diòcesi de Madrid, va compondre per a la JMJ 2016 de Cracòvia. Es titula “Hoy soy feliz” i la podeu escoltar i visualitzar a la pàgina d’inici d’aquest lloc web o en aquest enllaç. Una canya!\nI com és la coreografia que ballarem?\nLa idea és que cada grup pugui assajar la coreografia prèviament amb els seus animadors (mestres, profes, monitors,…). Però tranquils us ho donem tot mastegat. No us podeu queixar. Utilitzeu com ajuda l’enllaç que trobareu en aquest apartat. Veureu que els passos elementals són senzills i no us costarà gens d’aprendre’ls.\nI quan serà aquesta “moguda”?\nEl dissabte, 26 de novembre, a les 15.45h a la Plaça Germandat de Sant Julià de Lòria. Després de dinar, i abans de l’inici dels tallers de tarda. Una original manera d’activar-nos després de la “migdiada”.\nNo t’ho pots perdre. Prepara’t per gaudir d’un moment espectacular del Canòlich Music 2016. T’agradarà!\nCançó per la flashmob\nVídeo passos flashmob Canòlich Music 2016


Dotze obres garrotxines opten als premis d'arquitectura de la demarcació gironina del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a Dotze obres garrotxines opten als premis d’arquitectura de la demarcació gironina del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya\nAquest proper divendres 9 de juny s’entreguen els Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona 2017, a la capital de la demarcació. En total hi ha 43 projectes finalistes a les diferents categories, amb una presència destacada d’intervencions garrotxines: opten al guardó 12 obres ubicades a Olot, les Preses i Santa Pau.\nEs celebren 20 anys dels Premis d’Arquitectura de les Comarques Gironines. Aquest reconeixement, organitzat pel Col•legi d’Arquitectes de Catalunya de la demarcació, es donarà a conèixer divendres amb un acte a la sala Rafael Masó, a partir de dos quarts de vuit del vespre. Enguany s’hi han presentat 91 obres, de les quals s’han escollit 43 finalistes. La Garrotxa mostra un bon nivell de treball, perquè de tots els seleccionats hi ha 12 projectes que opten al guardó final.\nEn aquests 20 anys, de les 600 obres finalistes 86 eren de la Garrotxa. En aquesta edició dels premis, destaca la introducció d’una nova categoria: la Més10, destinada a premiar el comportament d’una obra al llarg de la seva vida útil amb més d’una dècada d’existència; en aquest apartat hi participa la restauració de les grederes del volcà Croscat. A més, els ciutadans podran votar els seus projectes preferits a l’exposició dels 91 treballs presentats en aquesta edició. Entre les diferents categories, destaquen els treballs efímers de la comarca: sis dels nou projectes que opten al premi han tingut lloc a Olot, gràcies als festivals que s’hi duen a terme com Lluèrnia o la Mostra de Pessebres.\n– L’arquitecte Clara Riera presenta la instal·lació efímera ‘Sota una col’ a la plaça de l’Arxiu d’Olot en el marc del Festival Lluèrnia\nEl pròxim dissabte Les Planes d’Hostoles celebra la XV Fira de la Fusta i de Productes de la Terra, en el marc de la festa de la Santa Espina. Aquest any, la fira girarà al voltant dels jocs tradicionals. Al llarg de tot el dia 24, hi haurà tallers, jocs, …\nJosep Maria Corominas (CiU) és investit alcalde d’Olot per segon mandat consecutiu\nJosep Maria Corominas (CiU) ha estat investit alcalde d'Olot aquest dissabte al migdia. Així, la seva formació governarà en minoria durant els propers quatre anys sempre que les forces d'esquerres no es posin d'acord per formar govern. Convergència i Unió…\nComencen les Festes del Tura: la cercavila de la faràndula olotina ha obert les portes d'una celebració multitudinària, tot i la pluja que ha amenaçat en suspendre un dels actes més esperats dels olotins. Al final, i després d'una hora d'espera, han sortit…


QUÈ ENS CAL? (TD IL.)\n"Per fer una taula ens cal la fusta, per fer la fusta ens cal un arbre, per fer un arbre…" L’obra de Gianni Rodari és essencial i, en l’any del seu centenari, volem rellegir-la i difondre-la. El text de «Què ens cal?» -un raonament deductiu, o sil·logisme- conserva tota la seva força innovadora, des de la senzillesa i l’enginy. És l’exemple perfecte de com l’autor convertia les paraules i les idees en joguina poètica i intel·ligent; una lectura que el cantautor italià Sergio Endrigo va convertir en cançó, i que en Catalunya va ser musicat per Toni Giménez.\nDestí d'en fausto, el (td)\n22 maneras de no ser (td)\nMascotas aprenden los opuestos, las (td)\nLeo i la lisa, el més enllà de la ciutat única (td)\nMic endevina endevineta 1 (td)\nGran diferència, la (td)\nCARDONA, IRENE/ZARAGÜETA, GEMMA\nShhh estoy leyendo ! (td)\nHort d'en teo, l' (pack)\nEndevina qui te potes per saltar (cartro)\nSet cabretes i el llop, les (què em contes)


Plantilla:Manifiesto/ca - NoLesVotes\nEl proper 22 de maig, els ciutadans espanyols estan convocats a les urnes per votar els seus representants públics a tots els ajuntaments i alguns parlaments autonòmics. Els representants elegits tindran al seu càrrec la gestió de milers de milions d'euros durant un període de quatre anys, raó més que de sobra per extremar les precaucions dels votants: durant aquests últims anys, el nivell de corrupció de la política espanyola s'ha disparat de manera alarmant a tot l'arc parlamentari.\nPSOE, PP i CiU són les tres formacions polítiques que han pactat la ressurrecció de la llei Sinde al Senat, una llei que permet censurar Internet per la via administrativa, sense cap intervenció judicial que garanteixi la tutela efectiva dels ciutadans. Al jutge que hagi de validar el tancament li serà vedat analitzar el fons de l'assumpte, això és, la vulneració de drets de propietat intel·lectual o la possibilitat de produir un perjudici patrimonial per part de la pàgina web la clausura de la qual es sol·liciti. La llei Sinde crea un “buit lliure de jutges” on la decisió la fa una comissió administrativa nomenada pel govern, per evitar el que fins ara venia passant: que els jutges no donaven la raó a les reclamacions de la indústria dels continguts.\nLa llei Sinde és ineficaç. No aborda una reforma integral de la legislació de propietat intel·lectual, únic camí per afavorir la justa retribució dels creadors i artistes en el marc d'una societat de la cultura digital. Tot i així, i malgrat la oposició d'una part important de la societat incloent creadors i artistes, PSOE, PP i CiU van votar a favor d'ella. Van pesar més les pressions de governs estrangers i de grups minoritaris que no pas l'interès social. Però no tot és culpa dels nostres representants: nosaltres els hem elegit, bé per acció o bé per omissió.\nDes de Nolesvotes.com considerem que PSOE, PP i CiU han faltat a la seva principal obligació amb els ciutadans: defensar la Constitució que van jurar o van prometre acatar. La llei Sinde sotmet Internet a una legislació excepcional, amb greu minva dels drets de llibertat d'expressió i d'informació i a la tutela judicial efectiva, possibilitant un major control polític de la xarxa.\nLa teva decisió és important. No et demanem el vot per a cap partit en concret, ni que votis en blanc, ni que t'hi abstinguis, sinò que t'informis per comprovar que existeixen alternatives contràries a la llei Sinde en tot l'espectre ideològic. Et demanem que defensis la llibertat a la xarxa amb el teu vot, retirant el suport a aquells que, amb els seus actes, s'han fet clarament mereixedors d'un vot de càstig.\nObtenido de «http://wiki.nolesvotes.org/w/index.php?title=Plantilla:Manifiesto/ca&oldid=3574»\nEsta página fue modificada por última vez el 8 mar 2011 a las 17:28.


Acte Jornada Tècnica en línia 'Fonoll. Paisatge i cultura' - Torà online\ndissabte 12 juny de 2021 a les 11:00 h a Argençola\nDissabte 12 de juny es realitzarà la Jornada Tècnica 'Fonoll. Paisatge i cultura'\ndins el programa del Mercat de les Espècies.\nIl·lm. Sr. Gumersind Parcerisas, alcalde d’Argençola.\nSr. Ramon Cuadros, director de l’Escola Agrària de Tàrrega.\nLa jornada és gratuïta però cal inscriure’s a través de RuralCat\nEtiquetes: jornada tècnica fonoll argençola\nLectures: 3 Darrera: 09.06.2021


Corbacho fa el pas i dona suport a Rivera en un míting de la plataforma de Ciutadans\n"Aquesta plataforma permet a persones sense afiliació política explicar les nostres visions", ha assegurat en l'acte celebrat a Barcelona\n3 min. Barcelona 15/09/2018 16:12\n651x366 Celestino Corbacho durant una entrevista a l'ACN Celestino Corbacho durant una entrevista a l'ACN\nL'exministre del govern Zapatero i exalcalde de l'Hospitalet de Llobregat Celestino Corbacho ha fet el pas i aquest dissabte ha participat – tal com ja havia anunciat l'ARA– en el primer míting a Catalunya de la plataforma civil impulsada per Ciutadans, España Ciudadana. "Aquesta plataforma permet a persones com jo, sense afiliació política però amb interessos polítics, aportar i explicar les nostres visions i opinions", ha assegurat Corbacho en un vídeo que s'ha projectat durant l'acte de la plataforma a Barcelona.\n— Albert Rivera (@Albert_Rivera) 15 de setembre de 2018\nAquesta és la primera vegada que Corbacho se significa públicament al costat de Ciutadans. Tot i que des de la seva marxa del PSC al gener s'especulava amb la possibilitat que s'integrés a les files del partit d'Albert Rivera, ell sempre ho havia negat. Ara pot haver trobat la manera de formar part del projecte de Cs sense haver-se d'afiliar al partit en la plataforma España Ciudadana, que va néixer com a eina dels taronges per atreure fitxatges estrella i bastir llistes amb candidats independents.\nCiutadans es marca com un dels seus principals objectius de cara a les eleccions municipals l'alcaldia de l'Hospitalet. Diverses fonts de Ciutadans apunten que Corbacho donarà suport al partit a la ciutat, però no és clar ni si es presentarà a la llista del partit ni si ocuparà algun lloc simbòlic en cas que ho faci, amb Miguel García repetint com a cap de llista.\nLa plataforma España Ciudadana es va presentar després que l'ex primer ministre francès Manuel Valls, que estudia una oferta de Cs per encapçalar una candidatura a Barcelona, digués que preferia liderar una plataforma transversal constitucionalista. Tot i que Ciutadans havia informat en les últimes setmanes que presentaria la candidatura del francès al setembre, Valls no ha assistit a l'acte celebrat aquest dissabte. Després de mesos de negociacions, l'ex primer ministre francès va imposar la seva voluntat de bastir la seva pròpia candidatura, que podria comptar amb nombroses figures independents.\nRivera demana eleccions anticipades\nDurant l'acte, Albert Rivera ha demanat al president del govern, Pedro Sánchez, que "que posi la butaca per davant dels interessos d'Espanya" i convoqui eleccions generals, i ha augurat que el que resta de legislatura anirà en contra d'Espanya, ja sigui per les imposicions de Torra o per les d'Iglesias. "Han perdut els papers; el problema no és el PSOE o el PP, és el sanchisme, que vol pactar amb els separatistes", ha subratllat Rivera.


Es farà amb modalitats de BTT, running i cursa popular\nDimarts, 16 juny 2020. 12:00\nDesprés de mesos en blanc i sense competicions, amb la Fase 3 tornen els esdeveniments esportius. La 'reentré' esportiva a l'Anoia serà a Òdena, en una data assenyalada com la vigília de Sant Joan.\nEl concert del mestre organista serà en homenatge a les víctimes de COVID19 a la Conca\nDijous, 11 juny 2020. 11:00\nEl cicle de concerts d'orgue de l'Abadia de Montserrat d'aquest estiu serà amb producte nacional. El programa que hi havia previst per aquest any, amb prestigiosos especialistes de diversos països, es trasllada a l'any vinent. El cicle porta per nom Festival Internacional Orgue de Montserrat Cassià M. Just, in memoriam(FIOM).\nEls Mossos arresten un veí d'Òdena per tenir un cultiu il·legal de 126 plantes de marihuana\nLa persona detinguda, acusada també d’un delicte de defraudació de fluid elèctric\nDimecres, 10 juny 2020. 12:00\nEls Mossos van detenir un odenenc que tenia 126 plantes de marihuana al seu domicili. L'individu detingut haurà de declarar al jutjat d'instrucció d'Igualada.\nÒdena demana que es netegin els solars abans de l'estiu com a mesura preventiva\nDilluns, 8 juny 2020. 16:00\nÒdena vol evitar la possibilitat d'incendis en els solars del municipi no edificats, de cara a l'estiu. Demana que els propietaris actuïn els propers 15 dies.\nMembres de la Guàrdia Municipal vetllaran perquè es mantinguin les mesures de seguretat\nDilluns, 1 juny 2020. 19:00\nÉs l'únic mercat de l'entorn de la Conca que se celebra els diumenges. Encara que és de creació recent, ha obtingut els darrers temps una molt bona afluència i, després de tres mesos en blanc es reprèn.\n1 “Vaig viure un malson, com a pacient, com a professional i com a familiar” 6666 lectures\n3 L'Hospital informa d'una mort per COVID-19 i un augment lleu dels ingressos 3036 lectures\n9 Punto Blanco planteja un ERTO a 30 treballadors del seu personal administratiu 1439 lectures\n10 Se suspenen els cursets de natació a les Comes pel positiu de COVID-19 d'un monitor 1318 lectures


The Harp at Letterston Letterston Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n31 Haverfordwest Road,Letterston, Letterston, Letterston, Regne Unit, SA62 5UA - Veure al mapa\n"Extremely comfortable and friendly atmosphere and very thoug..."\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Haverfordwest, The Harp at Letterston és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix The Harp at Letterston asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, restaurant, bar, àrea de fumadors.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Camp de golf (a 3 km), jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a The Harp at Letterston.\nTots els comentaris (175) Parelles (131) Viatgers en solitari (17) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (5) Grups (16)


Una alumna de l'Escola Pia obté la millor nota de Sabadell a la Selectivitat - Diari de Sabadell\nUna alumna de l'Escola Pia obté la millor nota de Sabadell a la Selectivitat\nLa Bego Delgado en una fotografia recent / CEDIDA\nLa Bego Delgado Marí té 18 anys i vol estudiar dret a ESADE. Ha obtingut la millor nota de Sabadell a les PAU d'aquest 2018: un 9,5. "Quan van sortir les notes era a Menorca de viatge de fi de curs amb unes amigues i al principi no ho volia ni mirar. Al final vaig decidir-me a consultar-ho allà mateix i vaig flipar. No m'ho esperava!", diu contenta la Bego, que és alumna de l'Escola Pia de Sabadell des dels tres anys. La seva és la segona millor nota del Vallès Occidental, només superada per la del Jaume Giol, de l'Escola Pia de Terrassa, que ha obtingut una de les millors notes de Catalunya; 9,8. També ha empatat amb el Jordi Puigdefabregas, alumne de l'Escola Petit Estel - La Nova de Terrassa, que també ha obtingut un 9,5.\n"Com que volia estudiar a ESADE (que costa molts diners) o la Pompeu (que demana una mitja molt alta), ella volia tenir la millor nota", explica la Mireia Vidal, coordinadora de Batxillerat a l'Escola Pia de Sabadell i tutora de la Bego, "sempre ha tingut molt clar què fer per aconseguir els seus objectius. I els ha assolit amb escreix". La Mireia Vidal considera que la capacitat que ha fet que la Bego aconseguís tan bona nota ha estat la perseverància. La Bego hi afegeix també el fet d'haver estudiat en una escola que l'ha ajudat i potenciat.\n"Ella és una noia molt activa a l'escola, participa a l'esplai i la gent se l'estima molt. Tant els professors com els alumnes. És molt alegre", diu cofoia la professora de la Bego, "és molt bona alumna, va aconseguir la matrícula d'honor al Batxillerat amb un 9,8 de mitja". Per la seva banda, la Bego recorda que arribar a aquesta nota li ha costat esforç: "Durant la ESO vaig estudiar molt i treia bones notes; però no ho vaig donar tot. Quan vaig arribar al Batxillerat em vaig adonar que si volia estudiar dret a la Pompeu o ESADE havia d'estudiar més. I em vaig dir a mi mateixa que tocava posar-se a treballar fort".\nA la seva pàgina web, l'Escola Pia de Sabadell ha felicitat tots els seus alumnes de segon de Batxillerat per les seves notes. Tots han aprovat. "Pel claustre és un motiu de satisfacció i alegria", han dit els professors en una nota. Després de l'estiu, els alumnes de segon de batxillerat de Sabadell començaran per primer cop la universitat. Per davant els queda un camí d'almenys 4 anys fins arribar al mercat laboral. La Bego es veu estudiant un temps a fora, segurament als Estats Units, i fins i tot treballant allà. La Mireia, en canvi, fa broma: "sovint li diem que serà jutgessa!".\nAlumnes de Sabadell, durant la Selectivitat d'aquest 2018 / ÓSCAR ESPINOSA\nDoble empat femení a les millors notes de Catalunya\nLa Claudia Valero, de Tarragona, i la Rosa Milian, de Barcelona però estudiant de l’Institut Jaume Vicens Vives de Girona, han estat les dues estudiants amb millor nota de Catalunya: un 9,9. Totes dues han obtingut un 10 a totes les assignatures menys a català, on han tret un 9,5. La Claudia Valero ha decidit que estudiarà enginyeria industrial a Madrid. La Rosa Milian, per la seva banda, estudiarà Humanitats a la UPF de Barcelona, tot i que a l'institut havia fet el batxillerat científic.\nDel total de 33.398 estudiants que es van presentar a la selectivitat a Catalunya, el 97,55% van obtenir una puntuació suficient per accedir el curs que ve a la universitat, amb una nota mitjana global de 6,62. Al Vallès Occidental van presentar-se 3.488 estudiants, el 96,98% dels quals van aprovar. La mitja global de la fase específica al Vallès ha estat de 6,58 i la mitja del Batxillerat, de 7,42. A nivell català, els resultats d'enguany són similars als d'anys anteriors. El curs 2017-2018 la nota mitja va ser 6,64, el 2016-2017 6,44 i el curs anterior 6,66.


Santíssim Sacrament (4) - Parròquia dels Sants Joans - QUATRETONDA - COMUNITAT VALENCIANA\nLa campana té a l'espatlla una garlanda amb triangles decorats. Al terç disposa de diverses flors i una inscripció amb una aclamació habitual al Santíssim Sacrament: "✱ ✱ ADORADO SEA EL STMO. SACRAMENTO ✱ / ✱ POR SIEMPRE SEA BENDITO Y ADORADO ✱". També al terç disposa d'una garlanda amb motius eucarístics i decoracions vegetals. Al mig trobem una creu amb pedestal, un monograma de Maria, la Custòdia amb àngels i la marca de fàbrica, element habitual a les campanes de fosa industrial: "ROSES / ADZANETA / VALENCIA". Finalment disposa d'una inscripció amb l'any de refosa i el nom del poble: "✱ ✱ REFUNDIDA AÑO 1962 CUATRETONDA ✱ ✱".\n"✱ ✱ ADORADO SEA EL STMO. SACRAMENTO ✱"\n"✱ POR SIEMPRE SEA BENDITO Y ADORADO ✱"\n(garlanda amb motius eucarístics i decoracions vegetals)\n(06) (Custodia amb àngels)\n"✱ ✱ REFUNDIDA AÑO 1962 CUATRETONDA ✱ ✱"\nLa campana tenia truja de ferro d'estil dels Roses i estava mecanitzada amb electromall i motor de vol continu. Tenia també un batall lligat.\nL'estat de conservació és bo i està instal·lada a una de les finestres de la sala de les campanes amb truja de fusta de perfil semblant al tradicional valencià molt equilibrada. Està mecanitzada amb motor d'impuls i electromall monofàsic. Té un batall lligat i reforçat amb cable de seguretat.\n(03) electromall monofàsic i motor d'impuls, ambdós de Clock-o-Matic.\nLa campana es va refondre l'any 1962 als tallers de la foneria Roses d'Atzeneta d'Albaida. La mecanització segurament és posterior, efectuada als anys 70 per la foneria de Salvador Manclús del Grau de València. La campana es va dotar amb motor de vol continu i electromall trifàsic. Amb posterioritat a l'any 2008 es va restaurar. Electrorecamp la va baixar de la torre i la dotaren amb una truja nova de fusta, a més de netejar-la per dins i per fora. Es va mecanitzar de nou amb electromall monofàsic i motor d'impuls.\nEs troba instalada al finestró de Xaloc


18 OCTUBRE, TOTS A SANTS - Indymedia Barcelona\n18 OCTUBRE, TOTS A SANTS\nper Agon (Ass. de Joves de Sants)\t 14 oct 2003\nAgon [Assemblea de Joves de Sants], volem comunicar a tothom els actes que durem a terme el proper dissabte 18 d'octubre per tal de celebrar el nostre primer aniversari, i donar el tret de sortida oficial a la nostra campanya "Volem espais per a joves, públics i autogestionats", de la que en breu en penjarem el manifest.\n::: DISSABTE 18 D'OCTUBRE :::\n(tots els actes es fan a la Pl. d'Osca, enfront de l'AC Arran, L1 5 Pl. Sants, L3 a Sants Estació)\n17'00: PRESENTACIÓ DE LA CAMPANYA\nActe a càrrec de diversos col·lectius del barri.\n18'30: BINGO POPULAR AMB AMBIENTACIÓ\nPremis per als guanyadors, begudes de la terra i números a preus populars, ambientació en viu.\nTambé per un preu més que popular podreu degustar la millor cervesa als millors locals del barri. Percussió i focs artificials durant el trajecte i a cada parada (amb més o menys gràcia segons el nombre de parades ja fetes...)\n23'00: FESTA AMB PD's a l'HAMSA\nAl C/Miquel Bleach 15, els millors punxa-discos del barri faran girar els plats fins la matinada. Entrada gratuïta.


Aquesta activitat permet conèixer la història de la vila de Camprodon, segle rere segle, des de l'edat mitjana fins a l'actualitat. Es tracta d'un recorregut pels carrers de la població per descobrir l'essència d'aquest poble i els seus monuments més emblemàtics, com ara el monestir de Sant Pere, l'església de Santa Maria, el carrer València, el pont, l'edifici històric de l'Ajuntament o el passeig Maristany, entre d'altres.\nLa visita recorre el poble de Camprodon, amb entrada a alguns dels seus edificis històrics, els quals no són accessibles per a persones amb mobilitat reduïda.\nLa Vall de Camprodon té allotjaments certificats que faran que el viatger se senti com a casa, envoltat d'un bell paisatge. A taula, a més, podrà gaudir de plats elaborats amb productes de la terra.


ISP: de febrer 2006\nPublicat per Dam a 5:02 p. m. 2 comentaris:\nLa factoria bagenca no resisteix la crisi del tÃ¨xtil i tancarÃ les portes de les seves plantes de Castellbell i el Vilar, al Bages i de Puig-reig, al BerguedÃ . 156 treballadors perdran la feina. El tancament de Torcidos IbÃ©ricos Ã©s lâ€™enÃ¨ssima conseqÃ¼Ã¨ncia del pols econÃ²mic que viu el sector tÃ¨xtil de la UniÃ³ Europea amb Ã€sia.\nEl sector tÃ¨xtil espanyol i Europeu ja fa anys que avisa que el mercat asiÃ tic es menjarÃ el sector tÃ¨xtil dâ€™Espanya i la UniÃ³ Europea. De poc han servit les millores que sâ€™han intentat a travÃ©s dels acords amb la Xina del passat 2005. Els sindicats i treballadors del sector porten des de fa anys, concretament des de lâ€™any 2003, quan encara hi havia el Partit Popular al comandament del govern espanyol, advertint que tard o dâ€™hora el mercat XinÃ¨s i AsiÃ tic trucarien a la porta per competir sense possibilitat dâ€™equiparar els preus amb el mercat tÃ¨xtil dâ€™aquÃ. Patronals i treballadors ja advertien que es podien perdre 112.000 llocs de treball en cinc anys. Tan sols en el perÃode entre el 2002 i el 2004 van tancar 800 empreses. De moment, i per seguir sumant -malauradament- a les llistes dâ€™empreses del sector que tanquen i treballadors que van al carrer, hi afegim una empresa mÃ©s que tanca, i 156 persones sense feina.\nHi ha mÃ©s dades que fan por: la importaciÃ³ ilâ€¢legal, que va fer que es trobessin anormalment reduÃ¯ts preus de peces com pantalons, que apareixien sospitosament a 0,43â‚¬ enfront els 6â‚¬ que valien uns pantalons fabricats al nostre paÃs. A mÃ©s a mÃ©s, la Ãºltima vÃctima autÃ²ctona, Torcidos IbÃ©ricos, que ha seguit a tants altres com Leviâ€™s, Cortefiel, o PuignerÃ³, es dedicava fins ara a la fabricaciÃ³ de teixits de microfilaments i poliÃ¨sters, lâ€™especialitat de moltes factories asiÃ tiques.\nDEIXAR ANAR EL DRAGÃ“, O LA LIBERALITZACIÃ“ DEL SECTOR\nLâ€™1 de gener de lâ€™any 2005, ara ja fa mÃ©s dâ€™un any, deixaven dâ€™existir les quotes dâ€™importaciÃ³ en el sector textil. Aquestes quotes, si bÃ© no feien que un producte vingut de fora haguÃ©s de pagar un aranzel, sÃ que limitaven la quantitat de productes que un paÃs exportador, com podria ser en el cas que ens ocupa Xina, poguÃ©s exportar la quantitat de productes que volguÃ©s. Des del primer dia del 2005 ho pot fer. No han estat pocs, perÃ², els intents que han fet els empresaris i patronals dels paÃ¯sos que competien comercialment amb el monstre asiÃ tic. NomÃ©s tres mesos desprÃ©s que els lÃmits deixessin dâ€™actuar sobre els exportadors, la partonal europea del sector tÃ¨xtil, Eurotex, va fer una demanda formal perquÃ¨ sâ€™apliquÃ©s una clÃ usula per salvaguardar 12 categories (jerseis, pantalons, bruses de dona, mitges, sostenidors, abrics, trajos dâ€™home, vestits de dona i jaquetes), per tal de prorrogar dâ€™alguna manera la vida del sector a la UniÃ³ Europea, gest que ja havia fet a finals del 2004 Estats Units, tambÃ© vÃctima de lâ€™importaciÃ³ asiÃ tica, que va aplicar restriccions a la roba xinesa.\nPer dur a terme aquesta negociaciÃ³, durant el mes de juny, el comissari de ComerÃ§ de la UE i el seu homÃ²leg xinÃ¨s, Bo Xilai, van dur a terme diverses negociacions que, finalment, no servirien per parar lâ€™onada dâ€™importaciÃ³ xinesa i la posterior crisi del secor a paÃ¯sos com Espanya.\nNI LA PRIMERA NI LA ÃšLTIMA\nTorcidos IbÃ©ricos no ha estat la primera ni serÃ la Ãºltima empresa perjudicada per la liberalitzaciÃ³ del mercat tÃ¨xtil. La liberalitzaciÃ³ del sector ha fet que la crisi sigui progressiva. El gener del 2002, per exemple, ja es va liberalitzar el sector, perÃ² es va limitar nomÃ©s a 5 tipus de productes (guants, parques i anoraks, panes, roba per a bebÃ¨s, xandalls) que no feien res mÃ©s que vaticinar, com ja alertaven des de tots els estaments del sector tÃ¨xtil espanyol, el que acabaria passant: la destrucciÃ³ de desenes de milers de llocs de treballi la desapariciÃ³ de prop dâ€™un miler dâ€™empreses del sector. MÃ©s important fou el cas de la fÃ brica llegendÃ ria de PuignerÃ³, ubicada a Prats de LluÃ§anÃ¨s, i empresa, fins llavors, mÃ©s important del sector i que va costar el lloc de feina a 560 treballadors.\nTorcidos IbÃ©ricos tampoc serÃ la Ãºltima factoria que es veurÃ afectada per lâ€™adveniment del mercat asiÃ tic, un mercat que es menja literalment el sector tÃ¨xtil a Espanya i Europa.\nPublicat per Dam a 6:02 p. m. Cap comentari:


"És més segur deixar a un al·lot de 12 anys al carrer a les dotze de la nit que deixar-lo tot sol a internet" - mtxi.es\nInicio Columna2 “És més segur deixar a un al·lot de 12 anys al carrer...\n“És més segur deixar a un al·lot de 12 anys al carrer a les dotze de la nit que deixar-lo tot sol a internet”\n“És més segur deixar a un al·lot de 12 anys tot sol al carrer a les dotze de la nit que deixar-lo tot sol a internet”. Són paraules del policia tutor de Marratxí que aquest dimecres va impartir un taller sobre la desescalada digital després de la pandèmia. Desenes de pares i mares de Marratxí van seguir, amb incredulitat i preocupació, la seva xerrada al CIFP Son Llebre, on va recordar que durant el confinament i per les restriccions de la pandèmia els pares van deixar dispositius digitals als joves sense límits i ara no se les poden llevar de cop.\n“Avui en dia llevar-li el mòbil a un jove és llevar-li la vida. És així, han nascut amb ell. Ho hem de fer poc a poc i donar-los alternatives”. El policia tutor de Marratxí va gelar la sang dels pares que estaven presents al CIFP Son Llebre perquè va donar exemples de casos que arriben a la Policia de Marratxí, de nins i nines de curta edat que es despullen davant la pantalla, fan bailes eròtics, amenacen companys o suplanten identitats (perquè coneixen les contrassenyes dels seus amics)”.\nUna vegada i un altra, Del Río va destacar que els pares arriben tard perquè informen de les relacions sexuals als 15 anys quan s’inicien en el sexe als 12 anys, el mateix que passa amb les drogues. “Estam arribant tardíssim”. També va reclamar els pares que parlin més amb els seus fills, que els supervisin i que si els donen un mòbil han d’avisar-los dels seus perills. En aquest sentit, va explicar que és habitual que parelles joves s’enviin imatges eròtiques pel mòbil, unes imatges que acaben a la xarxa en quant es trenca la relació i un dels dos les comparteix amb altres amics o companys d’escola. “I tot el que rep aquesta imatge i la conserva al seu mòbil comet un delicte”.\nSilvestre del Río recomana establir límits a les pantalles en funció de l’edat i fixar, de form prèvia, que si no compleixen amb ls seves obligacions es quedaran sense el dispositiu digital. Explica que cal fer una desescalada progressiva donant alternatives als joves, alternatives il·lusionants, relacionades amb allò que els motivi: esports, visites culturals, excursions… “El més important és donar exemple i després escoltar-los, parlar amb ells”. A les tradicionals preguntes de què has dinat a l’escola, hem d’afegir la pregunta de què has vist en internet?”\nEl policia tutor va explicar que les addicions a les pantalles estan provocant violència familiar perquè els fills no tenen capacitat de frustració i reaccionen de forma violenta quan se’ls lleven els dispositius. “El problema és donar accés il·limitat a internet a nins de molt curta edat quan la seva maduressa encara no els permet tenir un pensament crític per diferenciar allò que és correcte d’allò que no ho és”.\nLa primera recomanació és que els pares donin exemple fent un ús responsable de la tecnologia i que, sobretot, supervisin les primeres passes dels seus fills al món digital i estableixin límits i bloquejos. Del Río va explicar els pares que amb la finalització de les restriccions s’ha de fomentar la tornada a la normalitat reduint el temps de pantalla fins arribar al temps que estava fixat abans de la pandèmia.\nDesenes de pares no aturaren de fer preguntes al policia tutor, unes preguntes on van quedar palès que els pares desconeixen el que fan els seus fills, desconeixen els perills dels jocs que veuen, de les aplicacions que els conviden a fer reptes virals, com el de pujar-se a un tren en marxa i fer-se un selfie, o aquelles que els paguen per pujar continguts eròtics. Silvestre del Río va acabar la xerrada amb una afirmació contundent: “hem convertit en mainaderes a les tablets i els mòbils i ara paguem les conseqüències”.