Activitats Extraescolars - Ampa Vall del Terri\nANGLÈS - ADVENTURES IN FILM\nHorari activitats per al curs 2021-2022\nLa proposta d'activitats que us oferim per a l'inici del curs que compleix amb El Pla d'Actuació per al Curs 2021-2022 per a Centres Educatius en el Marc de la Pandèmia, és la següent:\nANGLÈS PER EDUCACIÓ INFANTIL I CICLE INICAL\nEls nens i nenes es familiaritzaran amb la llengua anglesa a partir del treball de les expressions típiques i quotidianes de l’aula. Adquiriran nou vocabulari i expressions a partir del treball de contes i històries, així com jocs i danses que impliquin el moviment, i petits diàlegs entre els propis alumnes i el/la mestra. D’aquesta manera, assegurem un treball que acompanyi i s’adapti al moment evolutiu de l’infant.\nANGLÈS PER A CICLE MITJÀ I SUPERIOR\nA través de treballs i projectes interdisciplinars aconseguirem que els alumnes s’impliquin i se sentin motivats per l’aprenentatge de la llengua anglesa, utilitzan-lo en contextos que no són propis només de l’aula d’anglès. Donant gran importància a la comprensió i l’expressió oral, per poc a poc, i de forma implícita, adquirir estructures gramaticals complexes.\nAdreçat als alumnes de P3 a 6è.\nRàtio: Mínim 6 alumnes - Màxim 12 alumnes\nPreu: 180€/curs (es cobrarà per trimestres)\nGRUP P3 - DIMECRES (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP P4A i P4B - DIMARTS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP P5 - DIVENDRES (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 1A i 1B - DILLUNS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 2A i 2B - DIJOUS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 3r (de 16:30h a 18h). Dia a escollir per família (pendent confirmació)\nGRUP 4rt (de 16:30h a 18h). Dia a escollir per família (pendent confirmació)\nGRUP 5A i 5B (de 16:30h a 18h). Dia a escollir per família (pendent confirmació)\nGRUP 6A i 6B (de 16:30h a 18h). Dia a escollir per família (pendent confirmació)\nUna activitat dinàmica per a practicar i aprendre anglès.\nA "Adventures in Film" oferim als aficionats el cinema l'oportunitat d'explorar i desenvolupar la seva creativitat a través de la pel·lícula. Es fomenta l'aprenentatge actiu, alhora que s'enriqueixen les habilitats de la parla i l'escolta de l'anglès.\nAdreçat als alumnes de 5è i 6è.\nProfessorat: Funengo - Danielle Balfour Jones\nRàtio: Mínim 5 alumnes - Màxim 10 alumnes\nPreu: 224€/curs (es cobrarà per trimestres)\nGRUP 5A i 5B - DILLUNS (de 12:30h a 13:30h)\nGRUP 6A i 6B - DIMECRES (de 12:30h a 13:30h)\nEl teatre té el poder màgic d'inspirar, motivar i educar. La combinació de classes de teatre amb anglès és una eina potent per a enfortir l'autoconfiança i l'autoexpressió, desenvolupar les habilitats de pensament crític i fomentar la capacitat per a comunicar-se en un idioma estranger.\nEs tracta d'una activitat pedagògica que surt de l'estructura lectiva, amb la finalitat de crear un ambient dinàmic, amè, on l'alumne conegui les habilitats per expressar-se i parlar en públic.\nAdreçat als alumnes de P5 a 4rt.\nGRUP P5 - DILLUNS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 1A i 1B - DIVENDRES (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 2A i 2B - DIMECRES (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 3r - DIVENDRES (de 12:30h a 13:30h)\nGRUP 4rt - DIVENDRES (de 12:30h a 13:30h)\nMitjançant jocs, balls, cançons, àudios, materials plàstics i instruments de percussió, vent i corda aniran desenvolupant habilitats musicals.\nA Pitus i Fautes l’aprenentatge musical gira al voltant de la diversió i l’enriquiment personal. Aquests són els eixos centrals de la nostra filosofia. Apendre compartint i passant-ho bé és el nostre objectiu. Basant-nos en aquestes premisses la tècnica i el coneixement sobre la música s'assimilen còmodament i amb passió. La música, per davant de tot, cal viure-la.\nSENSIBILITZACIÓ MUSICAL PER A P4 i P5\nVols que el fill/a gaudeixi cantant i ballant? És un/a potencial artista? En aquest rang d’edat es treballa el ritme, el cant i l’expressió artística a partir de jocs i cançons. Ens centrem en explorar, conèixer i experimentar les possibilitats que ofereix la música des de la veu, el cos, els sons, els objectes, els jocs, els instruments... Potenciem la creativitat dels/les alumnes per viure la música com una eina per a divertir-nos tot cantant, ballant i jugant.\nSENSIBILITZACIÓ MUSICAL PER A 1er\nVols veure les habilitats artístiques del teu fill/a? Superada l’etapa d’educació infantil continuem treballant la música a partir de jocs i cançons però introduint la pràctica amb instruments com els boomwhackers, el xilòfon o la percussió. Continuarem explorant el ritme, el cant, l’harmonia i l’expressió artística tot cantant, ballant i jugant. Es potenciarà la creativitat, la sensibilitat musical i les múltiples formes d’expressió artística que té la música per així oferir als alumnes una visió molt amplia de les possibilitats que ofereix la musica.\nAdreçat als alumnes de P4 a 1r.\nProfessorat: ESCOLA DE MÚSICA "PITUS I FLAUTES"\nPreu: 200€/curs (es cobrarà per trimestres)\nGRUP P4A i P4B - DILLUNS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP P5 - DIMECRES (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 1A i 1B - DIJOUS (de 13:30h a 14:30h)\nGUITARRA NIVELL INICIACIÓ\nTens un futur guitarrista a casa i no ho saps? En aquesta primera etapa es treballa el gust per l’instrument, entenent que la guitarra pot convertir-se en una eina per passar-ho bé i compartir grans moments amb companys i familiars. Ens endinsarem al món de les melodies a partir de cançons modernes i divertides, tot treballant la oïda, la intuïció musical i el ritme. Coneixerem multitud d’artistes del món de la música i ens ho passarem bé mentre ens convertim en grans músics.\nGUITARRA NIVELL AVANÇAT\nAra que ja coneixem les notes i el so de la guitarra, continuarem descobrint nous artistes, estils musicals diferents i introduint-nos al món dels acords. Buscarem noves formes i tècniques de tocar la guitarra partint del mateix criteri: la guitarra com a eina de diversió i expressió artística.\n*Reviseu el material que cal portar per al curs de guitarra\nAdreçat als alumnes de 2n i 3r.\nGRUP 2n - DIVENDRES (de 13:30h a 14:30h)\nAvui en dia, en qualsevol àmbit, ja sigui l'escolar, el laboral o altres, aprendre correctament mecanografia (memoritzar el teclat per poder teclejar amb tots els dits sense abaixar la vista per buscar les tecles), s’ha convertit en un objectiu primordial per guanyar temps a l’hora d’escriure en un teclat i acabar amb major rapidesa les tasques que es realitzen amb l'ordinador.\nÉs per això que us proposem aquesta activitat per aprendre mecanografia amb ordinador.\nAL PRIMER CURS, DIRIGIT ALS ALUMNES DE 5è, aprendran l'associació entre dits i tecles. L'objectiu és l'aprenentatge del teclat de l'ordinador amb els deu dits, sense mirar i amb adquisició de velocitat.\nAL SEGON CURS, PELS ALUMNES DE 6è, perfeccionaran i adquiriran velocitat i agilitat. L'objectiu és la millora de l'escriptura amb teclat de l'ordinador amb els deu dits, sense mirar i amb adquisició de velocitat.\nA l'acabar els dos cursos es lliurarà un certificat homologat.\nPreu: 160€/curs (es cobrarà per trimestres)\nGRUP 5A i 5B - DIMECRES (de 12:30h a 13:30h)\nGRUP 6A i 6B - DIVENDRES (de 12:30h a 13:30h)\nMULTIEPSORT – P3, P4 i P5\nDurant les sessions, realitzaran un treball de desenvolupament motriu i coordinació utilitzant com a mitjà el treball de les capacitats perceptivo-motrius (coordinació, equilibri, relació espai-temps), habilitats motrius bàsiques (desplaçaments, coordinació ull-mà, peu, cap...) i un treball introductori al multiesport.\nMULTIESPORT – 1r\nAl llarg del curs es realitza un ampli ventall d’activitats físiques, entre elles diferents esports, per tal que els nens i nenes tinguin coneixement i criteri per escollir posteriorment si ho desitgen l’esport que més els agradi. El joc és l’eina per arribar a aquests coneixements, valorant la participació per sobre els resultats i sense entrar en aspectes molt tècnics.\nAdreçat als alumnes de P3 a 1r.\nProfessorat: CONSELL ESPORTIU\nPreu: 150€/curs (es cobrarà per trimestres)\nGRUP P3 - DILLUNS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP P4A i P4B - DIVENDRES (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP P5 - DIJOUS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 1A i 1B - DIMECRES (de 13:30h a 14:30h)\nT'agrada fer esport? Aquí trobaràs una proposta pels més grans, on la programació de les sessions estarà dividida en 3 blocs i es treballarà un esport diferent a cada un d'ells (Corfbol, Voleibol i Atletisme). Les sessions tindran objectius i continguts més específics.\nL'alumnat podrà iniciar-se en aspectes tàctics i aplicables a l'esport d'equip, així com també en la competició i treballant els valors positius que ens aporta.\nAdreçat als alumnes de 2n a 6è.\nGRUP 2A i 2B - DIMARTS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 3r - DIMECRES (de 12:30h a 13:30h)\nGRUP 4rt - DIMECRES (de 12:30h a 13:30h)\nGRUP 5A i 5B - DIVENDRES (de 12:30h a 13:30h)\nGRUP 6A i 6B - DILLUNS (de 12:30h a 13:30h)\nEl ioga per a nens és una pràctica molt positiva pel nen, ja que s'aconsegueix l'equilibri i l'harmonia.\nMitjançant el joc, a part de conèixer el ioga, fomenten valors, hàbits sovint oblidats, creen, experimenten, descobreixen el seu propi cos i la ment i estimulen la imaginació d'una manera divertida i dinàmica.\nEs tracta d'una eina molt útil per l'aprenentatge, ja que a través del joc de ioga, s'aprèn a respirar, a concentrar-se, a relaxar-se, la qual cosa és aplicable, sens dubte, a qualsevol moment de les seves vides. Tot plegat, assegura un important progrés escolar i ajuda a desenvolupar la capacitat de resoldre problemes i superar reptes.\nAdreçat als alumnes de 3r a 6è.\nProfessorat: CENTRE TRÒBAT - Yoli Rodríguez\nRàtio: Mínim 4 alumnes - Màxim 10 alumnes\nPreu: 170€/curs (es cobrarà per trimestres)\nEl judo permet una educació física integral, potenciant per mitjà del coneixement d’aquest esport, totes les seves possibilitats psicomotrius (ubicació espacial, perspectiva, ambidextrisme, lateralitat, tirar, empènyer, arrossegar, saltar, rodar, caure, coordinació conjunta i independent de les dues mans i peus, etc.) i de relació amb les altres persones, fent ús del joc i la lluita com a element integrador-dinamitzador i introduint la iniciació tècnic-tàctic-esportiva de forma adaptada, a més de cercar un condicionament físic general, idoni.\nHi ha l’opció que els alumnes que facin aquesta extraescolar puguin complementar l’aprenentatge amb una classe una tarda. Aquesta classe a la tarda no aniria a càrrec de l’AMPA i s’ha de parlar directament amb l’escola de Judo La Vall del Terri, que informarà a les famílies al respecte.\nAdreçat als alumnes de P5.\nProfessorat: Judo Vall del Terri\nRàtio: Mínim 6 alumnes - Màxim 10 alumnes\nPreu: 230€/curs (es cobrarà per trimestres) (En el preu està inclosa una assegurança extra, llibret de formació i el lliurament dels cinturons al finalitzar el curs)\nGRUP P5 - DIMARTS (de 13:30h a 14:30h)\nCURS D'INICIACIÓ A LA PROGRAMACIÓ AMB SCRATCH I CONSTRUCCIÓ DE MECANISMES I PETITS ROBOTS AMB LEGO WeDo\nConceptes bàsics de programació\nMetodologia: Robòtica inicial , Robòtica Avançada\nGRUP 2A i 2B - DILLUNS (de 13:30h a 14:30h)\nGRUP 3r - DILLUNS (de 12:30h a 13:30h)\nGRUP 4rt - DILLUNS (de 12:30h a 13:30h)


Ciencies socials 5ºep valencia 19 mas savia - Librería Nevada\nCiencies socials 5ºep valencia 19 mas savia.\náPer a fer-ho, els continguts en cada epígraf s'organitzen en tres fases d'aprenentatge: Ens activem, Comprenem i Apliquem, en les quals s'intercalen activitats que promouen l'aprenentatge cooperatiu i en les quals s'identifiquen de manera explícita les competències cognitives i comunicatives que es posaran en pràctica. Aquesta filosofia general del projecte de promoure un aprenentatge actiu es concreta en una sèrie de tallers i en la Tasca final, que integra coneixements, habilitats, competències i intel·ligències múltiples.\náEl projecte més Saba de Ciències Socials facilita l'accés als continguts mitjançant la presentació visual de conceptes i la seua contextualització, amb il·lustracions comentades i cartografia adaptada al nivell propi dels alumnes de cada curs.\náPer a facilitar l'accessibilitat dels continguts, el projecte més Saba de Ciències Socials cuida especialment la redacció i el vocabulari utilitzat. La comprensió i l'aprenentatge dels continguts es reforça en 1r amb el desenvolupament de la comprensió oral, i en 2n amb un treball pautat de la comprensió lectora. Per a progressar i anar superant barreres, les activitats se seqüencien per ordre de dificultat i les que presenten una complexitat especial disposen de suports i desenvolupaments complementaris en el recurs didàctic.\náEls alumnes aprendran Ciències Socials amb Ismael, un dels membres de la colla de l'esquirol. Mostra gran habilitat per a la relació amb els altres. Els seus amics l'estimen molt i ell gaudeix enormement d'estar en companyia.


L'anàlisi d'Antoni Bassas: '«Tècnicament no van ser càrregues». Tècnicament és una democràcia?' (Antoni Bassas)\n4 min. 27/02/2018 14:36\nEnric Millo ha anat avui al programa de Jordi Basté i ha dit que la solució d’investir Jordi Sànchez no seria l’adequada perquè demostraria “poca voluntat” de facilitar les coses i “una voluntat de seguir amb la tensió”, i que, per tant, “tindríem un problema”, ja que “les condicions que es requereixen” per a la tornada a la “normalitat” no es donarien “al 100%”. I que quan el president del Parlament proposi un candidat que pugui ser investit, llavors es podrà recuperar la normalitat a Catalunya.\nNo, és al revés. La normalitat no es començarà a recuperar a Catalunya fins que Sànchez, Cuixart, Junqueras i Forn no surtin de la presó i Puigdemont i els consellers a Bèlgica puguin tornar, tal com, per cert, ahir recomanava ‘The Times’ a Rajoy. Escoltin ‘The Times’, perquè encara que el diari qüestiona la conveniència econòmica de la independència per a la mateixa Catalunya, com també el perjudici que suposaria per a Espanya, diu: “El govern de Rajoy ha optat pel to incorrecte. Puigdemont es veu confrontat amb una elecció entre l'exili i la detenció si torna”. “L'empresonament d'activistes independentistes per part del govern [de Madrid] és clarament excessiu, i ha enviat un greu missatge a la societat civil. L'ús de la detenció preventiva ha plantejat preguntes entre les organitzacions de drets civils d'Europa. L’equació del debat separatista amb la sedició és un repte a la llibertat d’expressió”.\n“L'empresonament d'activistes independentistes per part del govern [de Madrid] és clarament excessiu, i ha enviat un greu missatge a la societat civil. L'ús de la detenció preventiva ha plantejat preguntes entre les organitzacions de drets civils d'Europa. L’equació del debat separatista amb la sedició és un repte a la llibertat d’expressió”\nAquesta és la seva normalitat, senyor Millo, i naturalment, és inacceptable. Aquesta presó preventiva és un escàndol i, en el supòsit que Sànchez sigui investit (li recordo que era el número 2 de la llista de Puigdemont i que el president n’està molt), es tracta que el món rebi un missatge: el president de Catalunya és un pres polític.\nSi volen normalitat, contribueixin a la normalitat. Deixi de negar la realitat: “Tècnicament, no són càrregues”. En què quedem: va demanar disculpes per la violència policial de l’1-O i ara no hi va haver càrregues. Defineix les càrregues com una acció “en contra d'una actuació violenta per part d'algú”, doncs això suposa reconèixer que no hi va haver una conducta violenta per part dels votants, tal com ha denunciat fins ara l'Estat.\nI vagi, vagi dient que "No he vist cap imatge de gent fent cua per votar i la policia pegant-li". Vagi a dir-ho a Sant Carles de la Ràpita, ja veurà la rebuda que li faran. Quina barra; ha vist aquelles imatges?\nCom que els policies que peguen no peguen a gent fent cua, això, tècnicament no és una càrrega. El senyor que va perdre un ull el va perdre tècnicament, també? O és que vivim en una democràcia, però només tècnicament?\nI per cert, quin gran dia, ahir, senyor Millo: la Moncloa informa el jutge que el govern de la Generalitat no es va gastar ni un euro en el referèndum de l’1-O. On és el delicte de malversació? Si ja tenen problemes per sostenir el de rebel·lió? El cap dels Mossos, Ferran López, va desmentir ahir De los Cobos sobre l’actuació de la policia l’1 d’octubre.\nVolen normalitat? Quina normalitat? El que és normal a Catalunya és que la meitat dels votants estan per la independència i més de la meitat pel referèndum. I per l’alliberament dels presos polítics. Reconeguin la normalitat i la tindran.\nCs i PP consideren que fer boicot a la monarquia fa mal a Catalunya


LA PELL I EL CURTIT: Edat Moderna (1453- 1790)\nLA PELL I EL CURTIT\nAquest blog recull informació sobre l'evolució de la pell, des de la prehistòria fins als nostres temps. Pretén ser un resum amb informació útil sobre aquest material i el seu procés de fabricació al llarg de la història, així com dels canvis i continuïtats que ha sofert en els diferents contextos històrics. El blog ha estat elaborat per alumnes de tercer de Grau en Educació Primària de la Universitat de Lleida.\nEdat Moderna (1453- 1790)\nL'edat moderna és la tercera de les etapes en què es divideix tradicionalment la història d'Occident segons la historiografia francesa. S'inicia l'any 1453 amb la caiguda de Constantinoble i acaba el 1790 amb la revolució francesa.\nRecuperat del sotrac de la forta crisi del segle anterior el gremi de curtidors es dividia ja en tres branques:\nEls blanquers: eren els artesans encarregats d’eliminar el pèl i la llana de les pells, les treballaven fins a deixar-les “en blanc”, d’aquí ve el seu nom.\nEls assaonadors: eren aquells que realitzaven les operacions d’acabat d’aquestes pells tenyint-les, greixant-les i aplicant els productes necessaris per a deixar-les preparades per a fer-ne diferents utensilis.\nEls sabaters i artesans: aquests són els que realment treballaven aquesta pell fent-ne la manufactura tant de sabates com altres estris i productes.\nEn aquesta època ja es comença a fabricar de tot, tot i això, es destaca la gran varietat de calçat que s’elabora amb la pell de vaca, de corder i de cabra. Com no podia ser d’altra manera les sabates es diferencien segons a l’estament al qual van dirigides. Pels pobres s’utilitza la pell de vaca mentre que els més adinerats poden comprar un calçat fet de pell de cabra i en ocasions porten botes.\nJa en el segle XVI la moda comença a fer-se notar amb els vestits. La pell es converteix en un element imprescindible per a les peces de roba externa com les capes. En aquests moments Espanya és el que marca tendència en aquesta moda. La cort francesa, per exemple, substitueix les seves vestimentes pels dissenys i estils que provenen de la cort Espanyola. Molts barrets comencen a fer-se de pell i a portar diferents peces vistoses i acolorides. Novament en aquest apartat es diferencien clarament els diferents estaments de la societat de l’època, ja que els pobres empren pell curtida i els nobles pells més luxoses i cares com per exemple la pell de la marta.\nFigura del rei Felip II on s'aprecia tota una hornamentació de pell en el seu vestit\nEl descobriment d’Amèrica va suposar una font d’ingressos per a Espanya però també el coneixement d’una sèrie de nous recursos. Altres països com França, Anglaterra i Holanda es van apuntar també a aquesta cursa per conquerir nous territoris. Els seus esforços es van centrar més a l’Amèrica del Nord on els bastos territoris de Canadà oferien una gran abundància d’animals dels quals es van començar a explotar les seves pells. El castor es va convertir en una pell amb molt prestigi. Per la seva banda Rússia, principal exportadora de pells va veure caure el seu negoci i va començar també a conquerir la Siberià i Alaska a la cerca i captura de diferents animals amb els quals poder abaratir la seva producció de pell. La guineu, el llop i el castor eren les principals captures.\nPells vingudes d'Amèrica i lluides per una senyora de l'època\nAquesta arribada de pells noves dinamitza el sector. Tot i això, la moda també canvia. De la mà dels francesos comencen a sorgir vestits més elaborats, més retocats on les pells incorporades als vestits perden importància i queden relegades a ser complements de la roba exterior com les capes. Als barret, per exemple, la pell es substituïda per la ploma. Per tant, el paper d’aquesta pell curtida i de qualitat queda més relegada al calçat, als guants i a folrar la roba d’hivern.\nBarret amb un hornamentat amb una ploma\nBarret hornamentat amb pell de visó\nA Espanya, aquests canvis que ens porta la Il·lustració van arribar sobtadament. La guerra de Successió Espanyola va comportar el canvi de la dinastia dels Àustria, tradicionalment més austers, pels Borbons amb la figura de Felip V. Aquest es va rodejar d’una sèrie de ministres afins que van introduir canvis en la forma de vestir a l’estil de la moda francesa que poc a poc s’anava imposant per tot Europa. Concretament a França el Ministre Colbert va voler renovar la indústria del curtit enfrontant-se directament als gremis de curtidors i a altres artesans de la pell impulsant un anàlisi més científic dels mètodes del tractament de la pell. Fruit d’aquest treball Des Billettes va escriu al 1708 un treball titulat: “La Tannerie et la préparation des cuirs” que va suposar la fi de la tradició oral sobre les tècniques de l’adobatge de la pell.\nPer ampliar informació podeu accedir a: http://books.google.es/books?id=KDIVAAAAQAAJ&pg=PR4&lpg=PR4&dq=La+Tannerie+et+la+pr%C3%A9paration+des+cuirs+1708+des+billettes&source=bl&ots=A1AZq7ksTZ&sig=XSRq2iciI7QapjtkFSpx64NpsIE&hl=ca&sa=X&ei=UYnLT6evHOqR0AWo7v3sAQ&ved=0CGIQ6AEwAQ#v=onepage&q=La%20Tannerie%20et%20la%20pr%C3%A9paration%20des%20cuirs%201708%20des%20billettes&f=false\nMés tard, Espanya també va voler reactivar i protegir aquesta indústria del curtit. Carles III va promulgar una real cèdula en la que protegien no únicament als artesans curtidors sinó també els oficis de sabater, sastre i altres. Cal pensar que als ports espanyols arribava gran quantitat de cuir procedent de l’Argentina i de Cuba. El seu destí era Barcelona que va esdevenir hegemònica en aquest tractament de la pell d’aquesta època. Aquesta cèdula, doncs, va suposar una defensa dels interessos d’aquesta indústria nacional de la pell i, al mateix temps, una modernització total de la mateixa. En aquesta cèl·lula es va proposar, aplicant per primera vegada uns criteris universals i ben estructurats per estimular el desenvolupament de les adoberies espanyoles. Aquest fet va facilitar la producció de gran quantitat de pell curtida i preparada a bon preu per repartir-la pels diferents països europeus.\nAquesta cèdula va comportar una millora de la insdúestria de la pell nacional\nEn aquest moment la pell tenia diferents usos entre els que destaca:\nLa vestimenta: el calçat era el principal destí però també com a complement de la roba d’abric.\nConstrucció: amb la fabricació de tendes cobertes, portes, canoes i barques.\nMilitar: amb les armes de foc el cuir s’emprava per fer-hi fundes i armadures lleugeres.\nEines: amb la fabricació de cingles, corretges i els arnesos per a les cavalleries i els animals.\nEnquadernació: coberta dels llibres.\nArtesania: diferents capces, baguls, bosses etc.\nSi voleu saber més sobre el cuir, la seva història i les seves utilitats podeu accedir a: https://www.google.es/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&ved=0CFMQFjAA&url=https%3A%2F%2F2esonatu.wikispaces.com%2Ffile%2Fview%2Fel%2Bcuero.pptx%2F192505006%2Fel%2Bcuero.pptx&ei=IqPLT-XKM4fU0QWAzbDJAQ&usg=AFQjCNGQHhEEVQ6JarrBJ5_hGjH7EpsNWQ&sig2=Ahmfla8HxR-5oPmgq9E73A&cad=rja\nTota aquesta modernització del sector de la pell va comportar, a la pràctica, una paulatina desaparició dels gremis on la seva excessiva jerarquització s’enfrontava a tota innovació tècnica. Cal pensar que la seva història es remunta al segle XIII i des de llavors havia anat incrementat el seu poder i influència fins a finals d’aquest segle XVIII.\nEn aquesta etapa de l’Edat Moderna hem pogut assistir a un fet que ha marcat tot aquest període: es tracta del descobriment d’Amèrica. Tot aquest nou territori va suposar un canvi radical en les finances de tot Europa. Els països europeus es van llançar a conquerir territori explotant al màxim els nous recursos que tenien a l’abast. Tot i això, jo destacaria dos parts dins d’aquest període. La primera fa referència a la influència espanyola del segle XV on va marcar moda i va ser el gran dominador d’aquest segle. La segona part d’aquesta edat Moderna ve marcada pel domini de França amb les seves idees de la Il·lustració que va suposar l’eclosió de la classe burgesa enfront de la noblesa.\nPel que fa a la pell, en tota aquesta edat Moderna s’aprecien canvis importants que no suposen un trencament dels esquemes ni dels usos d’aquesta pell. De fet, amb més o menys mesura, la pelleteria continua sent usada com a distinció de poder de les diferents peces de vestir. I, el cuir, en les seves diferents pells, continua dominant l’industria del calçat i la dels complements. Tot i això, la moda canvia la tendència en l’ús d’aquesta pell. Ara bé, el descobriment d’Amèrica va comportar l’arribada de molta quantitat de pell que va dinamitzar la indústria adobera nacional, gràcies també a la nova regulació establerta per Carles III.\nPublicado por Mireia Solans en 9:02\nEtiquetas: Albert Solé, Glòria Solà, Javier Zugasti, Mireia Solans\nCosme 18 de abril de 2016, 9:42\nL'evolució de la pell al llarg de la història. Uso...\nLa Prehistòria (2.000.000 a.C.- 3.000 a.C.)\nEdat Antiga (3.000 a.C. - 476 d.C.)\nEdat Mitjana (476 - 1492)\nEdat Contemporània (1769 - fins avui)\nAlbert Solé, Mireia Solans, Glòria Solà, Javier Zugasti


El tiroteig a Pozuelo de Alarcón va tenir lloc a les portes del col·legi del fill menor de Rajoy\nDos homes que circulaven en una motocicleta van disparar fins a dotze vegades a un pare que portava els seus fills a l'escola\nper Redacció divendres, 16 de març 2018 - 09:41h | Actualitzat a 16/03/2018 14:36h\nHa ocurrido en #Pozuelo (Calle Solano) #emergenciaspic.twitter.com/mlsYwuU7o8 — 112 Comunidad Madrid (@112cmadrid) 12 de marzo de 2018\nUn pare va anar a deixar els seus fills al col·legi British Council de Pozuelo de Alarcón, situat a Madrid, i va rebre diversos trets. Els fets van tenir lloc el passat dilluns 12 de març i sembla que seria un ajust de comptes el que ho hauria provocat. Es tracta de Ricardo Rojas Montes, més conegut com a Richi, un home de 43 anys que era exintegrant de la banda mafiosa 'Los Miami'.\nEren les nou del matí quan el prestigiós col·legi obria les seves portes perquè entressin els nens. Al mateix temps, dos homes que circulaven amb una motocicleta van disparar fins a dotze vegades a Richi, qui estava al seient del conductor del seu Volkswagen Golf gris. La víctima va morir 'in situ'.\nPreocupació al col·legi del fill de Rajoy\nEl tiroteig va escandalitzar tothom i va provocar una gran alarma. Els estudiants, els pares, els familiars i els professors estan preocupats per la tràgica notícia que ha tingut lloc en el col·legi on dia rere dia van els més petits de la casa a aprendre. El nerviosisme ha estat el gran protagonista durant el mateix dia i els posteriors al crim.\nAquest centre educatiu és un dels més prestigiosos i és on estudien els fills de grans empresaris, polítics i artistes. Segons ha indicat el portal 'La información', els funcionaris proporcionen la millor educació bilingüe i bicultural a tots els qui hi van. El fill menor del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, és un dels nens que hi va. El fill de l'empresari Alberto Cortina, els fills de Lydia Bosch, els néts de la Duquesa de Alba i la família Koplowitz són altres dels qui també hi van.\nImagen de archivo del presidente del Gobierno, Mariano Rajoy | España Diario\nHi havia policies i escoltes a les portes del centre\nEl dia del tiroteig, els pares van trucar a la secretaria del centre per conèixer l'estat dels seus fills i saber què havia passat, tenint en compte que a l'entrada del col·legi sempre hi ha agents de la policia que treballen gairebé dotze hores per la seguretat dels menors. A més, segons el mitjà citat, també hi ha una part del servei d'escolta del president davant les portes.\nContacte constant amb els pares\nLes famílies no paraven de trucar al col·legi per saber si els seus fills estaven bé, per això, el centre va enviar correus als pares dels estudiants per intentar tranquil·litzar-los. Rajoy i la seva dona, Elvira Fernández, també van ser informats, entre altres personalitats conegudes.\n«Aquest matí s'ha produït un incident amb una víctima mortal a prop del col·legi. En aquest moment el més important per tots nosaltres és confirmar-los que tots els nostres alumnes estan bé i l'activitat del centre continua amb normalitat. La policia està al capdavant la situació i no existeix cap risc pels nens del nostre col·legi», aquest era el missatge que van rebre després del tiroteig.\nURGENT: María Patiño, a urgències després d'un aparatós accident


11 maig 2021 18:55\nCathy Sweeney | 01 novembre 2003\nFa devers una setmana, de sobte, Irlanda del Nord va treure els conflictes d'Iraq, de Palestina i d'Afganistan dels titulars de tots els mitjans de comunicació. I tan de sobte, l'endemà, havia tornat a quedar relegada a un breu, perdut per les voreres de les pàgines d'internacional. Més d'un any després de la tercera suspensió de l'Assemblea per part del govern britànic, i més de cinc mesos després de la data prevista per a les eleccions, la gran notícia era que totes les parts implicades havien arribat a un acord que permetria convocar eleccions i reprendre les activitats del govern autònom. Cadascú havia d'anunciar el compromís corresponent d'acord amb el que s'ha anomenat una «seqüència coreografiada»: 1) el primer ministre britànic, Tony Blair, anuncia la convocatòria d'eleccions; 2) el líder de Sinn Féin, Gerry Adams, anuncia el «compromís total i absolut amb l'ús de mitjans exclusivament democràtics i pacífics» i «l'oposició a l'ús de les amenaces o la força per aconseguir l'objectiu polític» de la reunificació d'Irlanda; 3) el president de la Comissió Internacional Independent per al Desarmament (IICD), creada a partir de l'Acord de Pau de 1998, John de Chastelain, informa sobre la tercera entrega d'armes, que inclou «artilleria lleugera, mitjana i pesada capaç de causar mort i destrucció d'ample abast», per part de l'IRA; 4) David Trimble, líder del partit unionista majoritari, respon; 5) els primers ministres irlandès i britànic donen el vistiplau a tot el procés; 6) tots els participants es feliciten.\nTan bé anaven les coses que alguns periodistes expliquen que abandonaren Belfast a mitjan horabaixa amb l'article escrit i que, en aterrar a Londres, el varen haver de replantejar tot. El pal a les rodes va venir, com sempre, de David Trimble que, per enèsima vegada, ha aconseguit obstaculitzar o col·lapsar el funcionament normal de les institucions democràtiques imposant condicions no previstes als acords presos ni a la legislació vigent. Ara demana transparència, llum i taquígrafs a l'entrega d'armes, un vídeo, un mapa, un catàleg exhaustiu, tot i sabent que l'IICD es regeix per una normativa que conté una clàusula de confidencialitat al que es poden acollir els participants en actes de desarmament. L'IRA s'hi ha acollit i, tot i que el general de Chastelain ha entregat a Ahern i Blair un inventari detallat de les armes inutilitzades, cap dels tres no està autoritzat a desvetllar-lo. Blair diu que està cercant una manera d'obviar la confidencialitat que pugui satisfer els unionistes sense infringir la normativa; el taoiseach irlandès, Bertie Ahern, ha advertit del perill d'aturar tot el procés de desarmament de l'IRA, i de pau, que això representa; de Chastelain ha amenaçat de dimitir si Blair accedeix a les exigències de Trimble. La situació política de David Trimble és, com a mínim, precària. Cal reconèixer la seva valentia en signar i defensar un Acord de Pau en què no acabava de creure perquè preveu la participació en l'Assemblea dels nacionalistes republicans de Sinn Féin. S'ha d'enfrontar cada dos per tres a la corrent creixent de dissidents del seu propi partit i ha d'aguantar les befes dels altres partits unionistes contraris a l'Acord de Pau, en especial el d'Ian Paisley, que en pot treure avantatge a les properes eleccions. L'acord avortat de la setmana passada és fruit d'una sèrie de reunions bilaterals entre Trimble i Gerry Adams, l'existència del qual Trimble havia ignorat per complet fins fa molt poc, negant-se a saludar-lo, ni tan sols mirar-lo a la cara. Cal suposar que ambdues parts entenien els termes de la negociació. Ara, Trimble vol transparència; Adams adverteix que la transparència d'uns és la humiliació dels altres. Trimble vol la rendició de l'IRA; l'IRA es nega a ser tractat com un exèrcit vençut. La majoria dels habitants d'Irlanda vol la pau; Trimble ha tornat a deixar perdre'n una oportunitat.\nEl dia que s'havia anunciat a so de bombo i platerets com històric, però que va acabar en ràbia, frustració i caos, tots els actors s'ajustaren al guió fins que li va tocar el torn a David Trimble. Pròxim episodi: dimecres, 29 d'octubre, Trimble sotmet les seves pallassades al consell polític del partit. Desenllaç previst: dimecres, 26 de novembre, dia de les eleccions a l'Assemblea.


Inici - Camping Las Palmeras Costa Brava\nSentiu el Mediterrani\nTres piscines, una climatitzada\nper gaudir-ne tota la temporada\nLluny del turisme de masses\nCicloturisme, Rutes BTT\nRestaurant Las Palmeras, un restaurant de premi\nRecomanat a Restaurant Guru 2021\nCàmping a Sant Pere Pescador\nObert del 08/04 al 22/10\nPetit i tranquil\nLas Palmeras és un petit càmping situat a la Costa Brava, molt tranquil i confortable, on segur que els nostres clients gaudiran d’una estada inoblidable. Les instal·lacions estan pensades per a ser un càmping familiar on disposarà de tots els serveis necessaris per fer més agradable la seva estada.\nLa prestigiosa revista National Geographic Traveler, va publicar el 2012 una llista dels millors destins turístics del món i entre els vint primers hi va situar la Costa Brava. La inclusió d’aquest espai és el fruit de l’avaluació positiva de l’entorn que en va fer en el seu moment el comitè editorial de National Geographic.\nUn altre dels atractius del càmping és que es troba just al costat del Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà, un espai únic per descobrir la fauna i la naturalesa d’aquesta zona. Estem situats a tan sols un quilòmetre del petit poble de Sant Pere Pescador, tradicionalment agrícola i allunyat del turisme de masses.\nA 250m es troba una llarga platja de sorra fina amb aigües poc profundes i vigilada per socorristes durant els mesos d’estiu que la fa molt segura per als més petits. Hi trobarà Xiringuitos per menjar o prendre unes copes durant el dia o gaudir de l’ambient nocturn. A més, és un lloc privilegiat per a la pràctica del kitesurf i el windsurf, amb escoles pels que us hi vulgueu iniciar.\nAl Càmping Las Palmeras, tenim una política de respecte al medi ambient i és per aquest motiu que animem els nostres clients a fomentar els bons hàbits i a contribuir amb nosaltres a minimitzar l’impacte de les accions quotidianes en l’entorn.\nRecomanat per Zoover\nTotes les instal·lacions i la major part dels serveis estan obertes i en funcionament, inclosa la piscina climatitzada, des del dia que obrim fins el dia que tanquem.\nVacances a l‘aire lliure en el tipus d’allotjament que desitgeu\nBungalou Suite 6\nAnticipeu-vos i mireu què us trobareu…


ERC escurça distàncies amb DiL al Berguedà i el PSC passa a quarta força - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nERC escurça distàncies amb DiL al Berguedà i el PSC passa a quarta força\nEls convergents mantenen el primer lloc amb la nova formació, però els republicans recuperen presència\nd.p. | d.c. 21.12.2015 | 08:32\nERC escurça distàncies amb DiL al Berguedà i el PSC passa a quarta força Abel Gallardo\nConvergència ha mantingut la primera posició al Berguedà amb la nova formació Democràcia i Llibertat (DiL). Ho fa, però, baixant en nombre de vots respecte de les eleccions del 2011 i amb ERC estalonant-la. Els republicans han escurçat distàncies i s'han posicionat com a segona força amb uns resultats molt positius al Berguedà i s'han situat només a 632 vots de diferència de DiL. En canvi, el PSC cau en picat i queda com a quarta força política a la comarca, darrere d'En Comú Podem.\nDiL ha assolit en aquests comicis 6.706 vots (32,3%) força lluny dels 9.339 del 2011 sota les sigles de CiU. Amb tot, David Font, president de CDC al Berguedà, va fer un bon balanç del seu paper a la comarca i va recordar, anit, que el resultat assolit pels convergents a les generals del 2011 "havia estat excepcional i que per tant la comparació és complicada". Va remetre's als resultats de les darreres europees, "amb una situació similar, ja que vam quedar com a segona força i davant va quedar Esquerra. En aquest cas s'ha tornat a invertir la situació". El president de Convergència va dir que els resultats sumats de DiL i ERC "no són tan bons com els de Junts pel Sí, potser hi ha hagut gent que s'ha quedat a casa, caldrà veure-ho".\nPer contra, ERC ha recuperat presència a la comarca amb 6.074 vots (29,2%). Una xifra molt superior a la del 2011, quan els republicans van aconseguir 2.401 vots. En nombres absoluts, ERC ha crescut de 3.673 vots i s'ha situat com a segona força política al Berguedà, un fet que valora molt positivament el seu president, Toni Pérez. "S'ha demostrat que la gent ha confiat en el nostre projecte i podem dir que al Berguedà hem crescut amb força i a les portes de ser els guanyadors", ha dit. En aquest sentit, tant Pérez com Font coincideixen a assegurar que els resultats d'ahir a la comarca posen de manifest que els berguedans han expressat la seva voluntat d'anar al Congrés de Madrid "per poder decidir la llibertat del nostre país".\nEl PSC ha perdut pes polític al Berguedà i en vuit anys ha passat de ser la primera força, a la quarta. Els socialistes han aconseguit només 1.946 vots (9,38%) i han deixat pas a En Comú Podem, que ha estat la sorpresa en posicionar-se en tercer lloc amb 2.734 vots (13,18%). El PP, amb 1.366 vots (6,59%) també perd impacte a la comarca, mentre que Ciutadans ha aconseguit 884 vots (4,26%). La força amb menys seguidors d'aquests comicis al Berguedà ha estat Unió, amb 487 vots (2,3%).\nA Puig-reig, amb el recompte finalitzat, DiL i ERC pràcticament han empatat, amb el 31,99 i el 31% de vots respectivament. En aquesta ocasió, la distància amb la resta de formacions s'eixampla i En Comú Podem ha quedat amb el 10,75% dels sufragis, el PSOE amb el 8,65%, el PP amb el 7,08, C'2 amb el 5,15 i Unió amb el 2,78.\nMés diferència hi ha hagut en els resultats a Castellar de n'Hug, on DiL s'ha imposat clarament amb el 44,68% dels vots, mentre ERC s'ha quedat amb el 21,28. Unió, en canvi, s'ha posicionat com a tercera força amb el 14,89% mentre En Comú Podem i el PP han tret un 8,51 i un 5,32% respectivament. C's i PSOE han empatat en la última posició, amb el 1,06% dels sufragis.\nA Bagà les dues formacions també han acaparat bona part de l'electorat: DiL ha obtingut el 28,67% dels vots mentre ERC n'ha tret el 25,12. En Comú Podem, en canvi, s'ha quedat amb el 16,47 dels suports i el PSOE amb el 13,18. PP i C's pràcticament han empatat en la cinquena posició (6,34 i 6,18%) i Unió ha tert un 1,86%.\nEn Comú Podem guanya a Sant Jaume\nUn dels primers municipis dels que s'ha fet públic el recompte és Sant Jaume de Frontanyà. En el poble més petit de Catalunya, on hi ha hagut una participació del 68% (17 vots), En Comú Podem ha guanyat les eleccions amb 9 vots, mentre que ERC n'ha obtingut 6 i Democràcia i Llibertat, 2.\nERC i DiL acaparen el 74% dels vots a Avià\nA Avià, amb el 100% escrutat, ERC ha guanyat clarament els comicis amb el 38,21% dels vots emesos, seguida per DiL amb un 35,99%. A molta distància, En Comú Podem s'ha posicionat tercera força amb el 9,45%, lluny del PP (5,09), Unió (3,12), C's (2,88) i PSOE (2,71).\nEls republicans també han obtingut uns bons resultats a Saldes, on han recaptat el 35,03% dels vots, mentre que DiL ha assolit el 29,38. En Comú Podem ocupa la tercera plaça en solitari amb el 13,56%, lluny del 7,91 del PP, el 6,78 del PSOE, el 3,95 de C's i el 2,26 d'Unió.


CERVESA EN CATALÀ: Fitxa de degustació - Adegas Meduiña - DEMO NEGHRO\nFitxa de degustació - Adegas Meduiña - DEMO NEGHRO\nValeria i Alberte van començar el seu periple en el món de la cervesa en 2002 a la Patagònia on havien anat per una feina i on van descobrir el món de les cerveses artesanes. Com molts productors actuals, a falta d'escola de cap mena, van fer-se primer brouaters casolans i van llançar-se a l'aventura en 2008. El llançament real, però data de 2011.\nAdegas Menduiña significa bodegues Menduiña on aquest nom és el d'una platja de Cangas de Morrazo. No hauria de ser necessari dir que estem parlant de Galícia.\nMés informació es pot trobar en un article de Bars & Beers nº 24 que recomano ferventment.\nRessaltaria que en aquesta broueria s'intenta dur a terme un producció sostenible alhora que variada i imaginativa. Diria que la idea bàsica consisteix en reinterpretar estils clàssics adaptant-los al seu lloc de residència.\nUna altra idea que sembla conduir Adegas Menduiña, és la preocupació per oferir un producte lliure de manipulacions químiques i genètiques de tota classe.\nEs pot trobar un document sobre la Demo Neghro de Adegas Menduiña en aquest enllaç.\nEstrada de Aldán, 16 As Barreiras\nTel: +34 986. 30. 32. 33\nIngredients: malts d'ordi, de blat i d'avena.\nNo ens diuen res dels llúpols.\nFermentació: 2 setmanes\nMaduració: 8 setmanes\nAcondicionament: 10 setmanes.\nEstil: Imperial Stout. Referència BJCP. Referència al nostre blog.\nOlors de caramels torrats i cremats, amb notes de fusta i una mica d'herba. SO2 segur.\nEscuma molt cremosa de color beix, molt persistent però poc donada a fer garlandes.\nCervesa negra amb transparències de color marró/rubí.\nAmb molta escuma, al començament, topem amb el clàssic DMS amb olors de marinada que desapareix ràpidament. Acte seguit apareix una barreja d'herba o de fulla i de caramels diversos. Aquests darrers són els que dominen.\nÉs difícil detallar el fruitat, però diria que apareixen baies, en especial ribes roges. Sinó també hauríem de citar pa de pessic de xocolata.\nL'herba comença dura i una mica metàl·lica, però es va fent més suau i apareixen tons florals, principalment baladre rosa.\nEl SO2 segueix present malgrat l'estona que fa que la tenim abocada.\nTambé hem de parlar de toffee amb un punt de cafè.\nAl final i en forma de tela de fons, parlaríem de crosta de pa ben torrada.\npa més cuit de compte\nOlors fumades i cremades bastant compensades per una amargor refrescant. Aquesta, malgrat els seus 75 IBU, no és abassegadora. Hi és i es nota, però queda molt ben contrarestada.\nEl cos és entre mitjà i fort, però més mitjà. No es detecta una una viscositat especial.\nEls cremats, tot i ser moderats, s'emporten gairebé tot el perfil aromàtic.\nEl glop és molt llarg, especialment en els perfils cremats.\nLa cervesa resulta una mica acre o aspra.\nEn nas, l'escuma ofereix propostes de DMS (altre cop), de fulla amb notes lleugerament caramel·litzades.\nA més de fulla, podem parlar de resina.\nTambé podem anotar rastres de forneria, crosta de pa molt torrada, pasta de pa sense coure i notes llamineres (entre altres, regalèssia).\nBastons de regalèssia\nNo distingeixo clarament cap fruita. El perfil fruitat és molt fluix. Potser una mica de pruna negra seca.\nEfervescència fina amb olors de cremat (en especial fusta cremada). El cos és mitjà. La cervesa és fàcilment bevible.\nL'acidesa només apareix a la llarga. Astringència, no; aspre (acre), més del compte però tampoc res aclaparador.\nTrobo notes cítriques cap al final, especialment llimona, sense cap mena de compensació dolça.\nEl tast és llarg i en aquest temps es manifesta l'acidesa i l'amargor, i aquesta darrera va en augment.\nEl final és sec.\nEs fa un retorn amb notes herboses.\nLa composició general no es perd ens molts matisos: els cremats dominen amb una força poc mesurada i sense compensació apreciable. Tot el demés s'ha de cercar amb esforç perquè sinó no s'aprecia.\nNo es tracta d'una cervesa especialment transcendent ni presenta un perfil molt diferenciat d'altres stout cremades. En especial, he de dir que, com a Imperial Stout, queda molt "Stout" i poc "Imperial". Vull dir que d'una Imperial stout, a part de més alcohol que en una Stout seca ordinària, se li demana que sigui més vellutada, que tingui un cos més consistent, que sigui una mica més viscosa, especialment si hi ha avena, un cereal que ho assuauja una mica tot.\nApte per a afeccionats a la stout una mica acre i amb pocs matisos matisos.\nEtiquetes de comentaris: Adegas Menduiña, Demo Neghro, Fitxes de degustació, Stout, Tasting notes, Verkostungsnoten


Un Xicot de Vilafranca: de març 2014\nBloc de temàtica castellera\nPuja la Temperatura ! Arranca la Temporada triplicant els Assajos !\nAhir divendres dia 7 de març va ser el primer assaig de divendres oficial, però de fet, enguany hi ha novetats, durant el mes de març els assajos es "TRIPLIQUEN", i passen a ser 3 setmanals: Dilluns, Dimecres i Divendres. Per tant, de fet, ja en portem 3 d'assajos al mes de març, una forma d'accelerar la posada a punt dels castells de cara a les primeres actuacions de l'any.\nDe fet no és cap secret que les millors colles actuals del panorama casteller duen a terme una dedicació similar durant tot l'any, i desde fa ja moltes temporades, assajant almenys, 3 dies setmanals. D'assajar dues hores a la semana, a fer-ho 4 o 5, és un canvi important, pel fet que les possibilitats de treball, aprenentatge, correcció, proves, etc ... es multipliquen i augmenten.\nEl d'ahir divendres va ser un bon assaig, destacant:\n- 5 de 6 net sencer.\n- Torre de 6 neta fins acotxador.\n- 4 de 7 net fins acotxador.\n- 3 de 7 sencer, amb pinya, fins acotxador.\n- Torre de 8 amb folre, fins a quarts. ( 1er. folre, fent debutar gent a dalt i a baix...).\nA banda del retrobament dels companys i companys que fa dies que no veies, i que fa il·lusió, és moment de conèixer gent nova, i també, llàstima, de trovar-ne a faltar ... és un hàndicap al que els Xicots ens hem d'afrontar massa sovint. Però no sé com ho fem, sempre ens en sortim. Sap greu no poder partir desde la mateixa base que l'any passat va permetre tancar la temporada amb el primer 5d8 de la colla, però admiro a la nostra tècnica, que ja està treballant de valent per posar-hi remei ...\nEls Xicots i Xicotes que encara no us vau poder incorporar, ganes de veure-us la setmana que ve, i començar plegats a fer que aquesta nova temporada ens porti moments d'alegria i joia castellera.\nPer cert! ahir els Xicots també van fer la primera actuació de la temporada, a la Convenció dels Bombers a Vilafranca, a l'Auditori, una actuació de molt de mèrit, ja que va ser un divendres a les 2 del migdia. Vam ser la única colla castellera de la Vila que hi vam actuar, representant el fet casteller vilafranquí, enlairant 4d6 amb agulla, 3d6, 2d6 i Pilar de 4. Deu ni dó!\nCom deia l'anunci que es va penjar a Facebook per informar a la colla...PUJA LA TEMPERATURA! Arranca la Temporada!\n3d6 a la Convenció de Bombers de Catalunya. 7/3/14\non de març 08, 2014 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Actuació, Assaig, Reflexió, Temporada\nVilafranca del Penedès, Alt Penedès\nSóc Xavi Llenas, i compartiré amb tots i totes un petita part de les meves vivències castelleres... Per contactar amb mi xavillenas@gmail.com Salut !\nFer Pinya !\n“La glòria més gran no consisteix a no haver caigut mai, sinó a haver-se aixecat després de cada caiguda” (Confuci)\nCarta oberta als membres de la Colla Jove Xiquets de Vilafranca\nSoc membre dels Xicots….des de fa gairebé 25 anys. La nostra colla va ser creada a partir d’una escissió de la colla degana de la vila…. ...\nCampions de 9 pisos ! Xicots (Fet Casteller) 1 - Xina (Ajuntament de Tarragona) 0\nA la tercera ha estat la vençuda. Els Xicots de Vilafranca ens vam proclamar justs vencedors de la edició del Concurs de Castells del dissa...\nBrillant com una gran estrella: El Castell de 9 Descarregat.\nBaixar d'un 3 de 9 amb folre, després de descarregar-lo. Donar-te la volta després de l'esforç mirar al públic, i ser conscient qu...\nPuja la Temperatura ! Arranca la Temporada triplic...\nLes Webs d'un Xicot de Vilafranca\nLa meva feina...\nclassica de vuit\nEl fet casteller vist pel TETE | Visió del món casteller, i particularment, dels Castellers de Barcelona\nPilar de 4 a la Diada del 7 d'agost a Vilafranca: Pinya Xicotera + Felix, Jose, Lali i Júlia !\nUn merescut reconeixement a 6 Xicots històrics: Comentant el nou volum de la enciclopèdia castellera.\nXavider Llenas. Tema Picture Window. Amb la tecnologia de Blogger.


Triple podi del Cànic en grau III\n3 feb 15 Dissabte a Igualada triple podi del Cànic en la màxima categoria amb unes pistes molt exigents i molt de fred\nA la màxima categoria de Canina, van anar a passar fred a Igualada, en Drac, la Gamma, la Coma i la Sacha. Aquesta última estava malatona i sols va poder competir diumenge.\nDissabte per la tarda, sense sol i amb un fort vent s'havia d'estar molt motivat per fer les pistes. A l'agility, en Jordi anava amb ganes de provar el "parche" de la passarel·la, el "baixa" que va sortir molt bé però va tenir mala sort i un túnel trampa sota la rampa el va eliminar després, una llàstima! La Coma i en Drac van tenir més sort i van aconseguir acabar la mànega amb un 0 dintre de temps.\nEl Jumping va ser una escabetxada, una sortida molt ràpida i tècnica va matxacar a la majoria d'equips, però no als nostres que van solventar sense problemes aquest punt. Tot i això, la Gamma va sortir-se del eslàlom ja que en Jordi la va animar massa. La Coma va tirar el penúltim pal però va aconseguir un doble excel·lent brut i en Drac la va fer a zero obtenint un doble excel·lent net. Finalment, un complet al podi: Drac i Coma, primers de les seves respectives categories i Gamma, tercera.\nDiumenge, la Sacha ja estava més animadeta i va fer un bon agility però va tirar un pal i no es van quedar al jumping per no forçar la gosseta que ja té un pleno de jumpings. La Diana, amb la seva puntualitat habitual, no havia reconegut pista i la va fer prou bé amb ajuda externa del públic però com no sempre estaven ben situades, la Coma va tirar un pal. En Drac també va tenir mala sort amb la guia, desprès de dues manegues amb en Morgan, l'Elisenda va fusionar pistes i també es va despistar i fins i tot el va cridar com a Morgan en algun moment; amb molta sort, van acabar només amb un pal a terra, podria haver estat molt pitjor. La Gamma i en Jordi van seguir de pega. La Gamma va fer el baixa sense parar-se i quan en Jordi li va fer el time-out, el jutge li va marcar un refús; amb el punt perdut en Jordi va optar per repetir la passarel·la, eliminat-se en aquesta mànega. En el jumping, la Coma i en Drac el van clavar però penalitzant per temps i la Gamma, per fi, es va treure el mal gust de boca del cap de setmana amb un molt bon temps en aquesta mànega i per fi, un cero. Aquest cop, vam rascar el podi, amb un quart tant de la Coma com d'en Drac.\nPer finalitzar la jornada, amb vent, però aquest cop amb sol, la Nina i la Diana van participar al pre-agility, on van fet una pista força llarga que consistia en hops i túnels, sense cap error i sols tirant un pal. Es nota que hi han ganes de començar!


L'Alternativa 2020 - Mentoring Projects Fitxa d'inscripció\nEn inscriure un projecte, estàs acceptant els termes i condicions de les bases d'aquesta convocatòria. Pots omplir el formulari en català, castellà o anglès. Tingues en compte que si el projecte és preseleccionat et demanarem que ampliïs o actualitzis la informació en anglès.\nConvocatòria pel 8è Mentoring Projects\nFacilita un e-mail vàlid en el qual et puguem contactar més endavant i que coincideixi amb el que faràs el pagament.\nEspecifica si el títol és provisional.\nSinopsi breu *\nSinopsi o descripció del projecte *\nEstat actual del projecte *\nDurada estimada de la pel·lícula (minuts) *\nData d'estrena estimada *\nLocalitzacions del rodatge *\nIdiomes de la pel·lícula *\nSi no hi ha diàlogs, especifíca-ho.\nNecessitats del projecte *\nExplica les necessitats del projecte, les inquietuds dels/de les creadors/es i què esperes obtenir de les activitats de Cinema Pendent.\nFormats permesos: .jpg, .jpeg, .png, .gif.\nMides: 1800px ample x 1000 px alt (300 dpi).\nPes: màxim 2 MB.\nEnllaços per veure material del projecte\nTeaser, tràiler, seqüència, primer tall, etc. No es tindran en compte enllaços amb data de caducitat ni arxius descarregables.\nSi tens documentació per afegir (tractament, notes d'intenció, cartes d'interès, compromisos adquirits, possibles coproductors, acords confirmats, pla de finançament, fitxa tècnica o artística o altres informacions que consideris rellevants), inclou-la, si us plau, en un sol document en format PDF i d'un pes màxim de 10 MB.\nSom conscients que la informació del teu projecte pot experimentar variacions durant el nostre procés de selecció. Si fos així, envia'ns la informació actualitzada o ampliada a mentoring.alternativa@gmail.com. Aquestes variacions no es tindran en compte si ens envies la documentació sense indicar què s'ha afegit o modificat o si envies arxius de més de 10 MB.\nInformació de l'autor/a\nNom i cognoms del/de la director/a\nPoden ser múltiples. Si no n'hi ha, deixa-ho en blanc.\nNom i cognoms del/de la guionista\nEspecifica lloc de naixement i residència actual\nEnllaços a treballs previs\nNo s'acceptaran enllaços amb data de caducitat ni arxius descarregables.\nMides: 300px ample x 300 px alt (300 dpi).\nPes: màxim 500KB.\nInformació del/de la productor/a\nSi no n'hi ha, deixa-ho en blanc.\nEspecifica aquí una adreça de contacte si no coincideix amb l'anterior\nPrimera o segona obra del/de la director/a\nPagament de la taxa d'inscripció\nPer inscriure un projecte cal abonar la quantitat de 10 €, que no seran reembossables en cap cas.\nTorna aquí i copia el localitzador que has rebut.\nLes dades que ens has proporcionat seran tractades amb totes les garanties respecte a la seva seguretat, confidencialitat i integritat. El Festival de Cinema Independent de Barcelona, l'Alternativa, pren les precaucions necessàries per evitar l'accés no autoritzat o l'ús indegut de les dades dels seus usuaris per part de tercers.\nEn fer clic aquí certifico que la informació enviada és correcta, acredito que estic en possessió dels drets del projecte, cosa que em permet formalitzar aquesta inscripció, i manifesto que el contingut de l'obra respecta la legislació vigent, i que no perjudica obres protegides ni el dret a l'honor, la intimitat i la imatge de tercers. *


Com posicionar la meva pàgina web a Google?\nUna de les grans preocupacions actual de les empreses, siguen B2B, B2C o eCommerce, és sortir a posicionar la seta pàgina web a Google, és a dir, sortir en la primera pàgina de Google quan els usuaris han buscat paraules relacionades amb la teva indústria.\nI és que no és el tema no és anar a les palpentes. Diuen que si no surts en les primeres posicionas a Google no ets ningú o, dit d'una altra manera, el millor lloc per amagar un cadàver és la segona pàgina de Google.\nSi, molts de nosaltres sabem de la importància de què la nostra pàgina web surti en la primera pàgina de Google, però, el que ja no sabem és tan bé és com fer que funcioni. Senyors i senyores, ens trobem davant del temin SEO. Com? No has sentit mai parlar d'això? Deixa'm resumir-t'ho\nEl SEO (Search Engine Optimization), es refereix a l'optimització d'una pàgina web en les primeres posicions d'un buscador a través millores internes i externes per aconseguir un augment del tràfic que una pàgina web rep dels motors de cerca.\nPerò anem al gra. Si vols començar a aplicar el SEO a la teva web, t'explicarem com posicionar la teva pàgina web en les primeres posicions a Google mitjançant aquesta tècnica.\n5 Tips bàsics per a posicionar la teva web a Google gratuïtament.\n1. No hi ha vareta màgica quan parlem de SEO\nEl primer i més important que hem de tenir a la nostra ment, és que quan tracta de SEO i de posicionar la teva pàgina web, no hi ha varetes màgiques que funcionin.\nÚnicament obtindràs resultats amb la suor del teu front. Està bé, no serem tan dramàtics! Però la veritat és que per posicionar la teva pàgina web hauràs de treballar de valent i de manera constant. Tot i que els resultats seran del més gratificant, ja ho veuràs.\n2. Utilitza paraules claus i focalitza els teus esforços.\nÉs impossible que la nostra pàgina web surti en la primera posició de totes les paraules que es cerquin a Google. Però tampoc ens interessa.\nEl per si de cas no funciona. Hem de focalitzar la nostra atenció en aquelles cerques en les quals realment volem aparèixer. I per fer-ho utilitzarem les paraules claus.\nLes paraules claus seran una llista de paraules, terminis o frases que són rellevants pel nostre negoci i amb les que volem sortir en les primeres posicions a Google. Hem de definir-les molt bé i tenir-les sempre presents. Una vegada fet això haurem de començar a utilitzar-les amb més freqüència en la nostra pàgina web.\n→ Et recomanem aquest post: Com posicionar paraules claus en la teva web? Rank Tracker l'eina SEO ←\n3. Utilitza link building\nA Google li encanta que les webs estiguin enllaçades i que un usuari es pugui moure d'una pàgina a un altre sense barreres. D'això va precisament link building: de construir enllaços que permetin als usuaris navegar de manera senzilla i connectada.\nEl link building ens ajuda a posicionar-nos millor en els cercadors, ja que Google entén que amb això l'usuari tindrà una millor experiència en la nostra pàgina web. Per això, els experts en SEO recomanen enllaçar, sempre que sigui possible i sense excedir-se, els nostres continguts amb continguts relacionats.\nPer aquelles persones que vulguin fer un pas més a link building el millor és aconseguir que altres pàgines web enllacin la nostra pàgina web. Amb aquestes accions Google ens començarà a veure com experts.\n4. Màrqueting de continguts i molta constància\nMoltes empreses optimitzen la seva pàgina web per posicionar a Google una vegada i amb això queden satisfets. Tot i que optimitzar els textos de la nostra pàgina web pot ser un bon començament, no ens he d'estancar aquí.\nAposta pel màrqueting de continguts, és a dir, crear un blog per poder parlar de la teva indústria o sector d'acció. El blog et servirà per anar posicionant paraules claus, tenir més enllaços interessants i també per atraure més tràfic. Sens dubte, el Content Màrqueting tot són avantatges.\n→ Et recomanem aquests post: Perquè hauries d'apostar pel Content Màrqueting? →\n5. Ajudat d'eines SEO\nEl SEO, com anem dient, és una tasca constant. Per aquest motiu no recomanem mai enfrontar-se a ell sense ajuda. Tots els professionals del posicionament SEO s'ajuden d'eines que els hi faciliten el treball de posicionament web. Fes el mateix.\nLes nostres preferides són:\n- SEO Quacke: Un pluguin de Chrome que et permet obtenir dades de densitat de les teves paraules claus, entre altres dins de la seva auditoria SEO.\nGoogle Search Console: Un servei gratuït de Google que ens permet veure si Google està rastrejant correctament la nostra pàgina web això com solucionar problemes d'indexació i consultar dades de tràfic.\n- Rank Tracker: Una eina completíssima per analitzar, no només, el posicionament SEO de la teva pàgina web sinó també per investigar noves paraules claus importants per a la teva empresa, fer un seguiment complet de les nostres posicions i comparar-ho amb les empreses competidores que escollim.\nAmb aquests 5 tips t'animem que comencis a posicionar la teva pàgina web a Google tenint en compte les claus del SEO que et faran marca la diferència en els teus esforços.\nWeb, SEO, Rank Tracker\nAnterior Tècniques de NeuroMàrqueting per vendre més\nSiguiente Cercar paraules claus per SEO: Guia Rank Tracker. Part 2\nUna de les grans preocupacions actual de les empreses,siguen B2B, B2C oeCommerce, éssortir a ...\nOptimitza la teva pàgina web pas a pas. Guia completa\nCercar paraules claus per SEO: Guia Rank Tracker. Part 2\nPosicionament web SEO: Guia de Rank Tracker. Part 1


El tren vol ser tramvia - Regió7\nL’executiu conseller Jaume Giró, titular d’Economia i encarregat de confeccionar els pressupostos, està fent una gira per Catalunya per presentar-los. Són aquells rebolcats per la CUP i salvats de la rebregada final pels Comuns. Els comptes que Joan Canadell, diputat del grup que empara l’exdirectiu de Caixabank, va provar de rebentar des de la tribuna del Parlament.\nLes sumes i les restes presentades en format d’actes intercomarcals m’han fet posar l’ull en dues o tres xifres dels 39.000 milions d’euros del total. Les inversions per a tot el país són 1.500 milions, i els que arribaran per aquí, uns escassos 85. Proposo deixar per a un altre dia o per a un article dominical dels del professor Franch l’explicació de cap on van tots els altres milers.\nEls nostres s’empraran en general per a un seguit d’obres menors o mitjanes en escoles, hospitals, carreteres i altres. De totes les partides, ha despertat el meu interès la dels 12,8 milions dedicats al «manteniment i millora dels ferrocarrils al Bages». Els crèduls han de saber que no serviran per reduir el temps total dels trajectes viaris. La intencionalitat és diferent i es focalitzaran en les anunciades obres de soterrament de línies a la ciutat de Manresa. Apareixerà un nou barri. A partir d’aquí, els escarransits lobbies locals hauran de competir entre ells per aprofitar aquesta transformació i fer aparèixer ramals nous on portar el tren enllà de la perifèria manresana. Sembla altament probable l’arribada al poble de la consellera Vilagrà i potser la continuació cap a Súria, adaptant les vies de la potassa per a les persones.\nEn aquesta mena de tramvia bagenc hi caldria alguna acció més agosarada. N’hi ha una d’aquelles d’ara o mai. Altres han tingut la idea abans, però l’adopto amb fervor.\nAprofitant les ferrovies que han quedat sense ús a les mines de Sallent i un complex industrial entrant en decadència, és allà on hi hauria d’haver una aposta multicomarcal: «Estació Sallent-Berguedà» o «Estació Alt Llobregat». Un gran aparcament acolliria els cotxes dels passatgers al costat d’una andana per pujar al tren cap a la capital de la Colau sense saturar-la de vehicles. En la direcció contrària, els de les ciutats grans podrien fer camí cap a la neu, cap als bolets, les cases rurals o al Pedraforca.\nA la terra de les colònies el van perdre ara fa cinquanta anys, seria una compensació menor però de gran valor estratègic. Els que sempre arrufen el nas se’ls podria desactivar si s’aprofiten les vies actuals i es posen busos elèctrics per moure passatgers més amunt.\nMentrestant, dels autors de lemes comercials com «Benvinguts a pagès» (Generalitat) o «Vine a pasturar» (Consell del Berguedà), ens arriba ara una curiosa campanya de difusió. Venen comarca amb retolacions d’esportistes locals als trens del Vallès.\nSegur que la seva intenció és bona i la meva crítica àcida, però no em negaran ni els autors ni els lectors que el suport en vehicles ferroviaris per la promoció d’un indret sense cap tren és un acte de masoquisme publicitari.


Pràctiques remunerades a la Unió Europea | DocuBlog\nPràctiques remunerades a Europa\ndocublog 12 May 2016\nLes pràctiques són una de les vies més importants per a que els estudiants facin front a contextos professionals específics on aplicar els coneixement i les habilitats assolides durant els estudis. A més, les pràctiques són molt valorades pels ocupadors. D’altra banda, el mercat laboral valora molt el treball i l’experiència en entorns internacionals.\nPer això, us recomanem molt que envieu la vostra candidatura a la convocatòria de pràctiques del Tribunal de Comptes Europeu. Aquesta institució ha convocat tres places per realitzar estades de pràctiques de entre 3 i 5 mesos a alguna de les seves seccions, inclosa la biblioteca i l’arxiu. Les pràctiques s’inicien el mes de setembre i tenen una remuneració de 1.120 euros mensuals.\nCal realitzar la sol·licitud en línia . A més, s’ha d’enviar un missatge informant de l’enviament de la sol·licitud a Sabine Probst, responsable de la biblioteca. El seu correu és: sabine.probst@eca.europa.eu.\nInformació facilitada per Candela Ollé i Montserrat Garcia\n← CRECS 2016: comença\nLa Ciència Ciutadana a les Escoles: projecte de recerca →


Josep Virós va néixer a Llessui l’any 1905. Marxà del Pirineu per estudiar, i més tard exercir d’advocat. L’any 1929 es vinculà professionalment a la productora nord-americana Warner Bross, fet que el va portar a conèixer bé el món del cinema i a afeccionar-s’hi. L’any 1957 publica la novel·la Verd madur, molt lligada a la seva terra d’origen i que es tradueix al castellà com Siega verde. Per escriure la novel·la, l’autor utilitzà lèxic pallarès; fet que va suscitar que diversos mots fossin recollits al Diccionari català-valencià-balear.\nAl 1960 fundà amb el joier Amadeu Bagués la productora Pirene Films SA amb la voluntat de promoure el cinema català. El mateix any porta al cinema Siega verde, tot un esdeveniment al Pallars Sobirà, que aporta bona part dels escenaris. Després d’anys de gestions amb la Dirección General de Cinematografía, aconsegueix estrenar el 1968 la versió original en català. Contribuí a més al finançament de les primeres pel·lícules d’Antoni Ribas, conegut especialment pel seu cinema reivindicatiu a favor dels perdedors a la Guerra Civil.\nAl 1976 escriu una nova novel·la, Una altra mena de fosca.\nMor a Barcelona el 1987.\nVerd Madur. (novel·la)\nLes novel·les i els seus autors Autors Josep Virós


SOLUCIÓ DE CONTROL D’HORARI BASAT EN EL NÚVOL - boadaseguretat.com\nSOLUCIÓ DE CONTROL D’HORARI BASAT EN EL NÚVOL\nSISTEMES DE CONTROL D’HORARI TECNOLOGIA I BIOMÈTRICA\nTerminals amb tecnologia intel·ligent que combina ús de la biometria d'empremta dactilar, el reconeixement facial, la targeta de proximitat i una clau numèrica.\n– Empremta dactilar\n– Registre facial\n– Targeta Rfid\n– Clau numèrica\n– Web i mòbil\n– Portal de l’empleat\nSOFTWARE TIME CLOUD MODULAR, CONFIGURABLE, FLEXIBLE I SEGUR\nPermet una identificació inequívoca del treballador i la possibilitat de fitxar mitjançant un terminal biomètric, web, app o sistema de veu.\nRegistra tots els tipus d'entrada i sortida que afecten la suma total del temps de treball, ordinari o extra, segons conveni i ajustat a la normativa.\nDetalla totes les hores extres en trams configurables o entre dates concretes. El treballador disposa d'una eina de borsa d'hores per a regularitzar les hores necessàries dins del període que marca la llei.\nInformació sempre disponible per al treballador, per a l’empresari i per a inspecció de treball.\nDisposem d'exposició de diferents sistemes de control d'horari, control d'accés.\nTelèfon 24h: 93 886 01 76


El Madrid naufraga a Sevilla i perd el liderat de la Lliga - Empordà\nSevilla 3 2 Madrid\nEl Madrid naufraga a Sevilla i perd el liderat de la Lliga\nEls blancs es veuen superats en una segona part desastrosa i el Barça arribarà amb avantatge al clàssic del dia 21\nEFE | REDACCIÓ 09.11.2015 | 06:30\nEl Madrid naufraga a Sevilla i perd el liderat de la Lliga Julio Muñoz\nEl Reial Madrid ha patit la primera derrota de la temporada al Ramón Sánchez Pizjuán al sucumbir per 3-2 davant el Sevilla. El conjunt blanc ha realitzat una molt mala segona part i ha perdut el liderat de la Lliga BBVA. La derrota ha lliurat el primer lloc al Barça que, liderat per un gran Neymar, ha superat l'exigent prova del Vila-real (3-0) , de manera que arribarà al clàssic del Santiago Bernabéu per davant del seu etern rival.\nEl conjunt blaugrana, que va perdre el liderat a la cinquena jornada, disposa de tres punts d'avantatge sobre l'equip de Rafa Benítez i quatre respecte a l'Atlètic de Madrid, que ha obtingut un agònic triomf davant l'Sporting (1-0) amb un gol en la prolongació del francès Antoine Griezmann.\nConeixedor del triomf del Barcelona, ??el Reial Madrid no ha pogut rendibilitzar el bonic gol de Sergio Ramos, de mitja xilena als 22 minuts, en una acció en què ha tornat a fer-se mal a l'espatlla dreta i que l'ha obligar a retirar-se.\nEl Sevilla, que havia començat massa enrere, no ha tingut més remei que fer un pas endavant. El quadre d'Unai Emery necessitava els punts a causa de la seva mala situació classificatòria, molt lluny de les places de 'Champions' a què aspira per potencial. L'empenta dels seguidors sevillistes i la passa enrere del Madrid ha fet trobar premi al Sevilla. En un altre córner l'italià Ciro Immobile ha rematat al segon pal i ha empatat el partit (m.36).\nNo ha tingut les idees clares el Reial Madrid per plantejar problemes a un Sevilla que arribava més i millor. La segona part dels blancs ha sigut desastrosa. Els andalusos han culminat la remuntada per mitjà de l'argentí Ever Banega (m.61), després d'una brillant jugada de l'ucraïnès Yevhen Konoplyanka, un autèntic malson per a la defensa de Benítez durant tot el partit.\nTots els temors sobre aquest partit planaven sobre l'equip madridista, que no ha aprofitat diverses ocasions davant un encertat Sergio Rico i ho ha pagat amb el tercer gol local, obra de Fernando Llorente (m.73), que ha sentenciat el partit, tot i que els locals han pogut fins i tot aconseguir una victòria més àmplia. Amb un Reial Madrid rendit, el colombià James Rodríguez ha establert el marcador definitiu amb un xut llunyà.


Inici > Anem a l’escola! > Educació primària (6-12 anys) > Què diu la llei? > Recull de legislació\nEl Pacte Internacional de Drets Econòmics, Socials i Culturals (1969) en l’article 13 reconeix el dret a l’educació de tota persona en el marc del ple desenvolupament de la seva personalitat i del sentit de dignitat, garantint la gratuïtat de l’educació primària i el foment de la secundària i superior.\nLa Llei orgànica 2/2006, d’educació, assenyala en l’article 4:\nLa Llei orgànica 4/2000, de drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social, reconeix en l’article 9,1:\n“Els estrangers menors de setze anys tenen el dret i el deure de l’educació, que inclou l’accés a un ensenyament bàsic, gratuït i obligatori. […]. Aquest dret inclou l’obtenció de la titulació acadèmica corresponent i l’accés al sistema públic de beques i ajudes en les mateixes condicions que els espanyols.”


Maragall amb els regidors i consellers de districte d'ERC, enmig de les càmeres / Meritxell M. Pauné\nper Sílvia Barroso Directora del TOT Barcelona 13 de setembre de 2019 14:22\nLa situació a l'Ajuntament de Barcelona aquest mandat és tan anòmala que cada dia poden passar coses que mai s'havien vist. Mai havia passat que el partit més votat quedés fora del govern municipal, i això és el que hi ha, amb ERC a l'oposició. El cas és que aquesta formació política, que té deu regidors i 46 consellers de districte –més els assessors que li corresponen–, no es rendeix. I no només recorden que van guanyar les eleccions cada vegada que parlen, sinó que s'han proposat marcar les pautes del mandat. Tenen temps i recursos per intentar-ho. I ganes.\nErnest Maragall no llança la tovallola, i vol assegurar-se que el govern de Colau i Collboni nota el seu alè al clatell. Per això aquest divendres ha presentat el que anomena un "govern d'impuls", una denominació amb la qual intenta no quedar-se en el concepte de "govern a l'ombra" que va fer servir el seu germà Pasqual en l'última legislatura de Jordi Pujol. En un plantejament conceptualment complex –com sempre amb Maragall, al·lèrgic a les simplificacions–, aquest equip ha de fer el paper de fiscalització d'un govern a l'ombra tradicional però també ha de tenir un altre vessant "propositiu", "d'impuls".\nTemes com la inseguretat –"no deixarem el discurs sobre seguretat a la dreta", proclama el portaveu del grup municipal, Jordi Coronas–, l'habitatge, el turisme i els drets i llibertats –el vessant nacional i republicà– són els eixos amb què volen marcar els pròxims quatre anys.\nPerò davant s'hi trobaran un altre equip que no està disposat a deixar-se menjar el terreny i que ha arribat al mandat tan embalat com els republicans: el del PSC, amb Jaume Collboni –i la relació estreta que té amb un estrateg com Miquel Iceta– al capdavant.\nERC vol intentar portar els comuns cap al seu terreny i obligar-los a votar diferent dels socialistes –com en el ple per reclamar una investigació al Congrés sobre la relació del CNI amb l'imam de Ripoll, cervell del 17-A–, aspira a construir "majories alternatives" en què participi un dels partits de govern i l'altre no. Això, combinat amb l'objectiu de "no posar bastons a les rodes" i, per exemple, aprovar el pressupost del 2020.\nUna operació d'alta complexitat en què encara està per veure quin paper hi té Elsa Artadi –que tampoc està disposada a fer de comparsa– i l'eventual capacitat de recuperació dels comuns, que van quedar exhaustos i estabornits després de la dura negociació per mantenir l'alcaldia contra la llista més votada i que han estat molt eclipsats pel PSC durant l'estiu.\nErnest Maragall Ajuntament de Barcelona\nErnest Maragall reivindica que Barcelona sigui més que "el lloc on passen les coses" per la Diada\nMaragall s'ofereix a aprovar el pressupost de Colau i Collboni "sense un xec en blanc"\nEl govern de Colau celebra la "predisposició" de Maragall a aprovar els pressupostos


Novotel Panama City Panama City Panamà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"Satisfy with price and service"\nCalle Jose Fabrega Con Calle Thays De Pons Bellavista El Cangrejo, El Cangrejo, Panama City, Panamà, 00000 - Veure al mapa\nSuite Superior amb Llit Extragran (3 Adults) (Superior King Suite (3 adults))\nHabitació Quàdruple Superior amb 2 Llits Dobles (Superior Quadruple Room with Two Double Beds)\nBarri El Cangrejo El Cangrejo El Cangrejo Punta Paitilla Obarrio Altres\nMés informació sobre Novotel Panama City\nBen situat a la compres, l'oci nocturn, els casinos area de Panama City ciutat, Novotel Panama City us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, servei de despertador, escriptori, mini bar, despertador a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com centre esportiu, parc infantil. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Panama City, faci de Novotel Panama City la vostra llar.\nComentaris de Booking.com (950)Comentaris d'Agoda (20)\nTots els tipus de viatgers (20)Viatger de Negocis (5)Parelles (6)Viatgers en solitari (5)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (3)


Govern i sector privat demanen una gestió "eficaç" dels fons europeus en el marc de la Trobada Empresarial al Pirineu — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Govern i sector privat demanen una gestió "eficaç" dels fons europeus en el marc de la Trobada Empresarial al Pirineu\nGovern i sector privat demanen una gestió "eficaç" dels fons europeus en el marc de la Trobada Empresarial al Pirineu\nLa reactivació econòmica centra la 31a edició de l'esdeveniment, que enguany s'ha ofert en format telemàtic i amb una sola jornada. La inauguració ha estat a càrrec d'Albert Castellanos i per a la cloenda s'ha escollit Francés Boya\nConferència de Xavier Marcet a la 31a Trobada Empresarial (@trobadapirineu)\nLa reactivació de l'economia i la necessitat de replantejar el model de creixement després de l'actual situació d'emergència sanitària generada per la covid-19 ha planat en la 31a Trobada Empresarial al Pirineu, que enguany s'ha programat de forma virtual. Estava previst que l'acte d'inauguració anés a càrrec del vicepresident del Govern amb funcions de president, Pere Aragonès, però, finalment, el secretari general de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, Albert Castellanos, n'ha excusat la seva presència davant la imminent aprovació de noves mesures de restricció de la mobilitat per fer front a la pandèmia. Tant ell com el president de la Trobada, Vicenç Voltes, han demanat una gestió "eficaç" dels fons europeus de reconstrucció.\nMentrestant, el president de la Trobada ha dit que cal "aprendre a coonviure" amb la pandèmia i "continuar lluitant". A més, ha demanat a les administracions que facilitin els tràmits administratius, ambientals i urbanístics per tal d'evitar que les inversions acabin desplaçant-se a altres comunitats veïnes, assegurant que el sector públic ha de fer el paper de "facilitador" de la inversió privada. Per últim, ha destacat que si s'alineen esforços s'aconseguirà atreure inversions, talent i ocupació.\nPer a l'última conferència s'ha convidat el conseller delegat d'Endesa, José Bogas. I per a la cloenda, un representant del Govern espanyol, que finalment ha estat Francés Boya, nomenat tot just unes hores abans com a nou secretari general per al Repte Demogràfic. Així, aquest ha estat el primer acte públic en el qual ha participat des del nou càrrec el fins ara síndic d'Aran.


D'acord amb les competències establides per al Secretariat, per al curs acadèmic 2006-2007 hem de destacar les actuacions dutes a termes en els camps següents:\na) Promoció de la investigació\nEl Vicerectorat d'Investigació, Desenvolupament i Innovació ha continuat amb la tasca d’anys anteriors de potenciar la incorporació de joves valors a la plantilla investigadora de la Universitat. En aquest sentit, a la tradicional convocatòria d'ajudes per a beques i contractes destinades a la formació de doctors, durant el curs 2006-07 s’ha apostat per captar per a la investigació el millor alumnat pròxim a finalitzar els estudis mitjançant 25 beques d’introducció a la investigació, i també per desenvolupar el conveni entre la Universitat d'Alacant, Caja Mediterráneo i Unión Fenosa mitjançant tres ajudes per a la formació de doctors en temàtiques relacionades amb l’ús racional de l’energia, les energies renovables i la protecció del medi ambient.\nAixí mateix, amb la convocatòria d'ajudes per a la realització de projectes d'investigació emergents, el Vicerectorat d'Investigació, Desenvolupament i Innovació ha tractat de facilitar al personal docent i investigador de la Universitat d'Alacant amb menor experiència la posada en marxa de nous projectes o línies d’investigació bàsica o aplicada, incentivar-ne la incorporació al sistema competitiu de captació de recursos externs i potenciar-ne la consolidació com a grups d’investigació.\nb) Plantilla investigadora\nA més del personal adscrit als cossos docents universitaris i a les diferents figures de professorat contractat, la plantilla investigadora de la Universitat d'Alacant es completa actualment amb mig miler d’investigadors incorporats a aquesta mitjançant beques o ajudes de diferents programes, públics o privats, de caràcter nacional, autonòmic o propi de la Universitat d'Alacant. Entre aquests mereixen destacar-se els 23 investigadors Ramón y Cajal, els 8 investigadors Juan de la Cierva o els 201 investigadors acollits a l'Estatut del personal investigador en formació.\nc) Grups d'investigació\nEn la Universitat d'Alacant hi ha actualment un total de 223 grups d’investigació, cosa que permet oferir al teixit social i empresarial una àmplia oferta investigadora que abasta tots els camps científics i tecnològics.\nDurant l'últim any s'han creat 32 nous grups.\nA més, la Universitat d'Alacant, amb el propòsit de potenciar la investigació en equip, ha iniciat els passos que permeten el desenvolupament d’una normativa interna que regule la creació i funcionament d'aquests grups d'investigació, al mateix temps que s'han convocat una sèrie d'ajudes pròpies del Vicerectorat d'Investigació, Desenvolupament i Innovació destinades a premiar la seua activitat investigadora per compliment d’objectius, la contractació de personal investigador o de suport tècnic, com també la possibilitat d’incorporar temporalment investigadors convidats de reconegut prestigi (en actiu o ja jubilats).\nd) Instituts universitaris d'investigació\nDurant el curs acadèmic 2006-07, s’han adequat els 14 instituts universitaris d’investigació de la Universitat d'Alacant al Reglament general d'instituts universitaris aprovat pel Consell de Govern al juliol de 2006. Alguns dels avantatges obtinguts han sigut l’optimització de la plantilla investigadora adscrita a departaments i instituts universitaris, i també el fet de garantir als investigadors el reconeixement de l’activitat investigadora feta en aquests instituts.\ne) Centres d'investigació\nEl Secretariat de Promoció i Desenvolupament Institucional de la Investigació també coordina tres centres d'investigació situats fora del campus universitari. Es tracta del CIMAR (Centre d'Investigacions Marines) amb seu al municipi de Santa Pola, de l'estació científica Font Roja-Natura-UA a Alcoi i de l'estació biològica Torretes-Font Roja a Ibi. Aquests centres han desenvolupat durant l'últim any una intensa activitat, no només en l’àmbit de la investigació aplicada, sinó també en el vessant formatiu mitjançant la impartició de diferents cursos de postgrau i especialització.\nf) El Parc Científic d'Alacant\nDurant el curs acadèmic 2006-07 el projecte d’un parc científic liderat per la Universitat d'Alacant s’ha convertit definitivament en una realitat amb la posada en marxa del Parc Científic d'Alacant.\nEl Parc Científic d'Alacant, els terrenys del qual es troben al costat de l'actual campus de Sant Vicent del Raspeig del qual el separa la CV-95 (autovia Alacant-Alcoi), s'ha dividit en tres grans àrees: un àrea científica, on s’assentaran els centres de gestió del coneixement (instituts d’investigació) i els laboratoris mixtos d'I+D; un àrea tecnològica, on tindran cabuda els centres de creació d’empreses (pre-incubadores o plantes pilot, incubadores i centrifugadores) i les empreses d’alt contingut científic; i un àrea destinada al terciari avançat, on es podran establir empreses de comunicació i publicitat, consultoria, informàtica, enginyeria, disseny, organització i gestió, especialment dedicades als serveis de suport i assessorament professionalitzat.\nEls interessats a participar en el Parc Científic d'Alacant poden fer-ho per diferents vies: creant una nova empresa, incorporant una empresa ja existent o associant-se al parc sense l'obligació d'instal·lar-s’hi, però amb la mateixos avantatges i serveis que si ho hagueren fet.\nAmb l’adquisició definitiva per la Universitat d'Alacant dels terrenys previstos en l'àrea destinada al Parc Científic d'Alacant s’ha obert una nova etapa per a establir el marc urbanístic que permeta un desenvolupament més ràpid de la zona.\nEstà prevista la inauguració en breu de l’edifici destinat als Serveis Tècnics d'Investigació, i abans de final d’any començaran a construir-se els edificis que han d'albergar, respectivament, els instituts universitaris d'investigació i el Centre de Creació d'Empreses de Base Tecnològica.\nD’altra banda, l’aposta del Parc Científic d'Alacant per la sostenibilitat es plasma també en la societat Proyectos Universitarios de Energías Renovables SL, constituïda entre la Universitat d'Alacant, Caja Mediterráneo i Unión FENOSA, la principal acció de la qual és la instal·lació d’una planta fotovoltaica al Parc. Aquesta nova planta fotovoltaica utilitzarà tecnologia innovadora i es constitueix com una instal·lació de referència per a l'estudi, la investigació i l'assaig d'aquest tipus d'energies netes. Està previst que la inversió es recupere en quinze anys, fet que permetrà tant l'autofinançament de la mateixa planta com l'obtenció de recursos destinats a activar projectes d'investigació en energies renovables.


Gall amb cava - Cuines - TV3\nLa pastanaga és una de les hortalisses més riques en betacarotens (provitamina A), nutrient imprescindible per a la visió, el sistema immunitari i la pell.Amb la col·laboració de:\n1 gall del Penedès\n3 gots de cava\n1 got de most\n1- Demanem que ens tallin el gall en dues meitats: cada meitat ha de contenir pit i cuixa.\n2- Preparem una solució d'aigua i sal triturant 2 litres d'aigua mineral i 50 g de sal fina.\n3- Posem el gall en un recipient i li fem un marinat amb la solució d'aigua i sal, un got de cava (uns 250 ml), un grapat de fulles fresques de sàlvia i un grapat de fulles fresques d'orenga. Ho tapem i ho deixem a la nevera 12 hores.\n4- Fem mantega perfumada tallant ben menut un grapat de fulles fresques d'orenga, un grapat de fulles fresques de sàlvia, un grapat de julivert fresc, un gra d'all i un tros de bulb de fonoll. Ho posem tot dins un bol gros i hi anem incorporant 250 g de mantega pomada (és a dir, mantega que haurem tingut fora de la nevera per tal que agafi consistència tova). Ho anem barrejant amb una forquilla fins que quedi tot ben integrat. Estenem un paper film, hi posem la mantega i l'emboliquem fent que amb les mans agafi la forma de botifarró. Ho compactem tornant-lo a embolicar amb un altre tall de paper film i ho deixem 10 minuts al congelador.\n5- Passades les 12 hores del marinat, traiem el gall de la nevera, l'eixuguem amb paper absorbent i el posem, amb la pell a dalt, damunt d'una safata de forn amb reixeta. Sota aquesta safata hi posarem una safata fonda que en pugui recollir els sucs de la cocció.\n6- Posem un parell de cullerades de mantega clarificada al damunt del gall, juntament amb dos claus d'olor tallats ben menut i un polsim de sal. Ho remullem amb un raig d'oli d'oliva verge extra i el suc d'un llimona. A la safata de sota hi posem, cara amunt, una cabeça d'alls partida per la meitat, i cap al forn, dues hores i mitja a 160º. Durant la cocció hem d'anar remullant el gall de tant en tant amb els seus propis sucs i un parell de gots de cava. A mitja cocció l'hem de remullar amb un got de most.\n7- Quan faltin 10 minuts per acabar la cocció del gall, tallem un grapat de fulles de julivert fresc i desfullem una branqueta de farigola fresca. Ratllem una mica de gingebre (si el tenim pelat i congelat és molt fàcil de ratllar) i ho barregem tot en un bol amb 20 minipastanagues netes.\n8- Traiem el gall del forn i el posem a la safata fonda on hi haurà tots els sucs, amb la pell amunt. Hi incorporem la barreja de pastanagues i herbes fresques, el tornem a remullar amb els sucs, i ho duem de nou al forn els 10 minuts que falten per les dues hores i mitja de cocció.\n9- Servim el gall amb un tall de mantega perfumada per damunt. L'acompanyem amb les herbes i pastanagues. L'acabem amb unes voltes de pebre blanc per sobre.\nGall del Penedès amb IGP\nGall amb cava en 1 minut


Institut Vilamajor - Inici\nData i hora oficial 30.09.2020 | 04:47\nConulteu la pàgina web del Centre.\nL’Institut Vilamajor és un centre públic d’Educació Secundària que dóna servei als municipis de Sant Pere i Sant Antoni de Vilamajor. Oferta ensenyaments d’ESO i Batxillerat (Humanístic i Social, Tecnològic i Científic). Va iniciar el seu funcionament el curs 2006/2007. Actualment ocupa un edifici plenament equipat i amb unes instal·lacions integrals per a facilitar un ensenyament de qualitat amb els serveis necessaris.\nLa proposta educativa es basa en l’educació integral, fonamentada en la col·laboració de tota la comunitat educativa i arrelada a l’entorn. La cultura de l’esforç i del treball, l’atenció educativa de la diversitat, l’orientació a l’alumnat i les famílies i l’organització del centre són elements bàsics per arribar als objectius contemplats en el Projecte Educatiu del Centre.\nL’institut Vilamajor prioritza la tasca informativa i comunicativa amb les famílies (web i twitter ) i això ho fa treballant les noves tecnologies com a instruments no només didàctics sinó, també, per millorar la comunicació entre la comunitat educativa. Un altre aspecte destacable és l’esforç per tal de treballar els idiomes (anglès, francès i alemany) afavorint la possibilitat d’impartir algunes matèries en llengua anglesa.\nEl PEC (Projecte Educatiu de Centre) planteja els objectius pedagògics a assolir, per realitzar-los és imprescindible un bon equip docent, l’institut compta amb un claustre de professors i professores amb una qualitat professional i personal que facilita l’assoliment dels objectius des de l’equitat, el respecte i el tractament a la diversitat així com l’excel·lència acadèmica.\nEquipaments: Tallers de Tecnologia, Laboratoris de Física, Química i Biologia, Aules específiques de Música i Visual i Plàstica, Biblioteca i aula d’informàtica, Gimnàs amb escenari i pista poliesportiva, Cantina (en projecte), Servei de transport escolar gestiona pel Consell Comarcal.\nCarrer de Can Llobera, s/n - 08458 Sant Pere de Vilamajor\nFax: 93 845 20 28\nCorreu electrònic: a8062791@xtec.cat\nDarrera actualització: 25.09.2018 | 13:57\nTwitter IES Vilamajor


Como ir en bicicleta | Como ir en bicicleta – Cata de Vida\nenero 27, 2013by Josep Paris\nEn recuerdo de los míos en el cementerio\nAnónimo 9 febrero, 2013 at 6:30 pm\tResponder\nJosep: quanta veritat i necesitat per la persona que està hospitalitzada.\nEspero i desitjo que totes, i escric un altre cop, TOTES les enfermeres siguin concients o es facin conscients d'aquesta primera necesitat de la persona malalta.\nJosep París Gimenez 10 febrero, 2013 at 8:49 am\tResponder\nBé, anònim, la base teòrica per fer-ho la tenen, la tenim. Cal posar-la a la pràctica cada dia. Com quasi tot a la vida.\nNoemi Ramirez 23 febrero, 2013 at 9:07 am\tResponder\nEl valor afegit que aportem les persones és incalculable. Un magnífic post.\nJosep París Gimenez 23 febrero, 2013 at 11:21 am\tResponder\nGràcies per la teva valoració i el teu comentari.\nPrecisament crec que es tracta de que cadascú aporti el valor afegit que tingui, gran, mitjà o petit, però que l'aporti.\nRompiendo el tabú del suicidio\nUn fin de semana de solidaridad con sabor agridulce


Treball de Fi de Màster - M. U. en Estudis Internacionals sobre Mitjans, Poder i Diversitat (UPF)\nPublicació del treball de fi de màster\nEvaluació del Treball de Fi de Màster\nTribunal del TFM\nGuia d'elaboració del TFM.\nEl TFM es du a terme sota la supervisió del tutor de l'estudiant que assigna el coordinador del Màster en el moment de la tutoria de matrícula durant el segon trimestre.\nDipòsit fins al 19 de juny. S'incentiven els lliuraments abans d'aquesta data.\nNo s'admeten prorrogues. Els estudiants que no presentin o no superin del TFM podran tornar a matricular-lo el curs següent, amb el recàrrecs de matrícula corresponent i sempre que compleixin el requisit de permanència i màxim de convocatòries.\nIdioma de Presentació del Treball de Fi de Màster\nEl TFM es pot escriure en català, castellà o anglès\nLes defenses públiques es duran a terme entre el 5 i el 7 de juliol. Els horaris es publicaran oportunament en aquesta pàgina.\nS'ha de presentar a la Secretaria del Departament de Comunicació:\nUna còpia del Treball de Fi de Màster en format PDF enviat a l'aula global del màster, indicant a l'assumpte TFMnom.cognom (màxim de 40 MB), d'acord amb els requisits formals establerts en la Normativa "Acord de la Comissió del Programa Oficial de Postgrau de 9 d'abril del 2009, modificat per la Comissió del Programa Oficial de Postgrau de 30 de novembre del 2009, de 14 d'octubre del 2010, de 10 de juliol del 2013, de 27 de març del 2014 i modificada per la Comissió Acadèmica de Màster de 31 de juliol del 2014" (veure art.4 de la Normativa)\nEn el cas d'obtenir una qualificació de 9 o superior, la normativa implica l'obligatorietat de publicar el treball a RECERCAT, repositori de documents digitals de recerca de les universitats i dels centres d'investigació de Catalunya, amb la finalitat d'augmentar-ne la visibilitat (veure apartat Publicació del Treball).\nLa nota final del TFM s'obtindrà a partir de dues avaluacions:\nAvaluació del tutor (30% de la nota final)\nAvaluació final del Tribunal (70% de la nota final)\nPer al càlcul de la nota final, cap de les qualificacions esmentades als paràgrafs anteriors pot ser menor de 4.\na) Avaluació del tutor\nLa participació a les tutories (presencials o virtuals).\nEl compliment del pla i ritme de treball.\nInforme escrit: raó de ser, formulari (pàgina principal, paginació, esborrany, fonts de la recerca i la bibliografia), hipòtesis formulades, fonaments teòrics, creativitat i innovació, metodologia i treball de camp, bases documentals.\nb) Avaluació del Tribunal\nL'avaluació final del TFM es farà mitjançant la seva presentació i defensa oral. El tribunal avaluador estarà format per tres membres docents i investigadors del Departament de Comunicació de la UPF. El tribunal emetrà una nota que haurà de tenir en compte els elements a continuació:\nQualitat del projecte (75% de la nota final del tribunal).\nPresentació oral (25% de la nota final del tribunal)\nPer calcular la nota final, cap de les qualificacions pot fer inferior a 4.\nPer a més detalls sobre els criteris utilitzats pel tribunal per avaluar tant el treball final com la presentació, si us plau consulteu la Guia del Treball Final (disponible a Moodle).\nLa qualificació final del TFM, tal com hagi acordat el tribunal, es notificarà de forma privada a cada estudiant un cop finalitzin totes les presentacions públiques.\nTribunal curs 2021-2022:\n- El/la tutora del projecte (com a president/a del tribunal)\n- Dos professors doctors escollits per la coordinadora del màster\nTots els tipus de TFM han d'incloure:\nEl nom de la col·lecció: Treballs de Fi de Màster Universitari en Estudis Internacionals sobre Mitjans, Poder i Diversitat\n- En la primera pàgina s'ha d'afegir:\nTipus de projecte (proposta de doctorat, informe de recerca, article acadèmic)\nEl document s'ha de penjar en format PDF. En cas que hi hagi annexos, cal que estiguin inserits a l'arxiu de text. El límit de l'arxiu ha de ser inferior a 100MB. Si cal, es pot penjar un segon arxiu amb material complementari (gravacions d'àudio i vídeo, imatges addicionals, etc.) Es remomana fer servir formats estàndard.\n- Normativa sobre el treball de recerca dels Programes de Postgrau (Màster i Doctorat pre-Bolonya) del Departament de Comunicació


"Pandemials": testimonis per a la història - Levante-EMV\n"Pandemials": testimonis per a la història\nAlumnat de Secundària del Col·legi Luis de Santángel de València protagonitza un documental que reflexa de manera fidedigna com les i els estudiants visqueren el confinament i la posterior tornada a les classes\nValència | 19·01·22 | 01:23 | Actualizado a las 10:01\nFoto de grup de part de l’alumnat, el dia de la presentació, a Patraix. levante-emv\nLa covid-19 ens ha transportat als llibres d’Història, a eixes pandèmies que s’estudien a classe, a la grip «espanyola» o la pesta, conegudes per haver assolat una Europa fosca sumida en la misèria i una alta mortalitat que encara s’estudien segles i dècades després.\nLa pandèmia de SARS-CoV-2, que ja dura més de 600 dies ha convertit a la població actual en protagonistes d’una part de la història que també quedarà als llibres i a internet, i que ha convertit a l’alumnat del Col·legi Luis de Santángel de València en els rostres de l’excepcional documental «Pandemials».\nEn ell, estudiants de 1r a 4t d’ESO donen la cara per a contar en primera persona com visqueren el confinament a casa, amb les seues famílies; i com va ser la repesa de classes posteriors, a més dels seus desitjos i anhels per a un futur incert.\nEl documental —de poc més de 20 minuts i realitzat per la productora La Cosecha— arreplega de manera breu i ben filada les diferents experiències i impressions de l’alumnat d’este centre concertat de València, pel que suposa un reflex real de les vivències —físiques i emocionals— que ha provocat la covid-19.\nCom explica Carolina Tarrazona, professora de Ciències Socials del centre, la idea va sorgir d’un claustre del professorat el març del 2021, precisament quan els docents prengueren consciència «de l’excepcionalitat de la situació», en vore’s tots amb mascaretes, distància i protocols. «Era interessant deixar testimoni de què estava passant i com s’han tirat endavant les classes en una situació tan complicada i desconeguda», justifica la docent.\nPerò no només això, l’inici del documental —que està disponible al YouTube per al seu visionat—, és un dur colp de realitat, doncs l’alumnat, amb els seus testimonis encadenats, explica clarament com els va afectar el confinament de la primera onada: la mort o hospitalització de diversos familiars propers; l’atur sobrevingut dels pares; la separació de la mare a causa del tancament de fronteres; tindre cura de germanes menudes, o superar problemes d’autoestima o d’acceptació del propi cos... són situacions que enfrontaren. A més, també parlen d’habitatges massa menuts per a passar una quarantena; així com de la manca de dispositius electrònics suficients per a tots els membres de la família quan no es podia eixir.\nProfessorat i direcció del centre, amb tècniques del Centre Municipal de Joventut de Patraix.\nUn instant de la gravació del documental.\nDe València al món: la MICE arriba a més de 350.000 escolars en la seua segona edició a Cuba\nL’exposició dels escolars del Cabanyal, ara al Teatre El Musical\nInclusió social, creativitat i socialització s’unixen al Santiago Apóstol\nMés de 8.700 alumnes participen este curs en la represa de "L’escola canta"