Data del document 08/04/2010\nNúmero del document JUS/1126/2010\nNúmero de control 10076228\nRESOLUCIÓ JUS/1126/2010, de 8 d'abril, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l'adequació a la legalitat, s'inscriuen al Registre de Col·legis Professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi de Secretaris, Interventors i Tresorers d'Administració Local de Girona.\nVist l'expedient d'adaptació dels Estatuts del Col·legi de Secretaris, Interventors i Tresorers d'Administració Local de Girona, del qual resulta que en dates 6 d'abril de 2009, 26 de novembre de 2009 i 7 de gener de 2010 es va presentar el text dels Estatuts adaptats als preceptes de la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, aprovat en l'Assemblea general extraordinària del Col·legi de 6 de març de 2009;\nAtesos l'Estatut d'autonomia de Catalunya, aprovat per la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de reforma de l'Estatut d'autonomia; la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals; la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i els Estatuts col·legials vigents declarats adequats a la legalitat per la Resolució de 5 d'octubre de 1995 (DOGC núm. 2121, de 27.10.1995);\nVist que els Estatuts s'adeqüen a la legalitat;\nVist que el present expedient ha estat promogut per una persona legitimada, que s'han aportat els documents essencials i que s'han complert tots els tràmits establerts;\n—1 Declarar l'adequació a la legalitat de l'adaptació dels Estatuts del Col·legi de Secretaris, Interventors i Tresorers d'Administració Local de Girona a la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, i disposar-ne la inscripció al Registre de Col·legis Professionals de la Generalitat de Catalunya.\n—2 Disposar que el text dels Estatuts adaptats a la Llei 7/2006, de 31 de maig, es publiqui al DOGC, com a annex d'aquesta Resolució.\nBarcelona, 8 d'abril de 2010\nEstatuts del Col·legi de Secretaris, Interventors i Tresorers d'Administració Local de Girona\nEl Col·legi de Secretaris, Interventors i Tresorers d'Administració local de Girona (d'ara en endavant, el Col·legi) té com a àmbit d'actuació tot el territori inclòs en la demarcació territorial de la província de Girona, de conformitat amb el que preveu la disposició addicional segona de l'Estatut bàsic dels empleats públics.\nLa seu del Col·legi radicarà a Girona ciutat, al domicili que determinin els seus òrgans de govern. Actualment, aquest domicili correspon al carrer de Santa Clara, 48.\nAquests Estatuts tenen el caràcter de norma d'obligat compliment per totes les persones que s'integrin al Col·legi.\n1. El Col·legi, per la seva situació en l'àmbit territorial que li és propi, es regirà per la Llei del Parlament de Catalunya 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, per les disposicions reglamentàries que la despleguin, pel reglament de règim interior que aprovi el Col·legi i per aquests Estatuts. Amb caràcter supletori, regiran les normes administratives que li siguin aplicables.\n2. Com a corporació de dret públic, el Col·legi està sotmès a les normes del dret administratiu.\nS'exceptuen les qüestions d'índole civil o penal, que seran atribuïdes a la jurisdicció ordinària, així com les relacions amb el personal contractat, que estaran sotmeses a la jurisdicció laboral.\n1. El Col·legi, com a corporació de dret públic representativa dels seus col·legiats i col·legiades per a la defensa dels seus interessos professionals reconeguda i emparada per la Constitució, l'Estatut d'autonomia de Catalunya i la llei, podrà adquirir, posseir, reivindicar, permutar, gravar i alienar tota mena de béns, administrar-los i donar-los-hi la destinació que millor convingui als seus interessos professionals i econòmics.\n2. Podrà, així mateix, comparèixer davant els tribunals i les autoritats dels diferents ordres i graus de jerarquia per a l'exercici de les accions, les excepcions i les peticions que cregui adients en defensa de la professió, del seu patrimoni i, en general, dels drets que dimanin d'aquests Estatuts i de les disposicions concordants.\na) Recolzar, dins el marc de les lleis i les altres normes d'aplicació, l'exercici de la professió dels col·legiats i col·legiades i vetllar perquè l'activitat professional s'adeqüi a la normativa legal.\nb) Representar els interessos generals dels col·legiats i col·legiades, especialment en les seves relacions amb les administracions públiques.\nc) Defensar els interessos generals dels col·legiats i col·legiades.\nd) Informar de les normes que prepari l'òrgan escaient de la Generalitat sobre les condicions generals de l'exercici professional, les funcions, els àmbits i el règim d'incompatibilitats dels secretaris i secretàries, els interventors i interventores i els tresorers i tresoreres de l'Administració local, així com les que puguin correspondre a altres administracions.\ne) Col·laborar amb les institucions competents en l'assistència als municipis que manquin de funcionaris que tinguin atribuït l'exercici de funcions legalment reservades, mitjançant les fórmules que en cada cas convinguin.\n1. Són funcions pròpies del Col·legi, als efectes d'assolir els seus objectius, les que es desprenen del contingut d'aquests Estatuts, de la definició de la professió i, especialment, les següents:\na) Vetllar per l'observació dels principis d'ètica professional i pel respecte als drets dels ciutadans i ciutadanes, i exercir la jurisdicció disciplinària en matèria col·legial i professional.\nb) Participar en els òrgans consultius de l'Administració quan sigui requerit per fer-ho.\nc) Organitzar activitats i serveis comuns de caràcter professional, cultural, assistencial, de previsió i similars que siguin d'interès per als col·legiats i col·legiades.\nd) Evitar l'intrusisme i la competència deslleial entre els professionals.\ne) Intervenir com a mitjancer i en procediments d'arbitratge en els conflictes que, per motius professionals, puguin suscitar-se entre els col·legiats i col·legiades.\nf) Emetre els informes o els dictàmens que li siguin sol·licitats en relació amb qüestions que entrin dins les pròpies de la professió o que, d'alguna manera, hi siguin concordants.\ng) Organitzar cursos de formació i perfeccionament professional.\nh) Informar el Consell de Col·legis de Catalunya sobre qüestions relacionades amb la professió, amb els efectes determinats a la Llei de col·legis professionals.\ni) Intervenir davant el Consell de Col·legis de Catalunya, en la forma establerta en els seus Estatuts, i davant del Col·legi Nacional de Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local en la forma designada per la legislació general de l'Estat.\nj) Establir acords amb altres entitats similars o amb organitzacions o col·legis de les mateixes professions o concordants amb elles.\nk) Totes les altres funcions que es considerin beneficioses per als interessos professionals i que s'adrecin al compliment dels objectius col·legials i, en tot cas, les atribuïdes al Col·legi pels articles 39 i 40 de la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.\n2. Les funcions descrites en el punt anterior s'exerciran en règim d'autonomia, en els termes previstos per l'article 41 de la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.\n1. En tot el que fa referència als aspectes institucionals i corporatius que preveuen la Llei de col·legis professionals i aquests Estatuts, el Col·legi es relacionarà amb la Generalitat de Catalunya per mitjà del departament competent en aquesta matèria.\n2. Les relacions del Col·legi amb l'Administració de la Generalitat es regeixen pels principis de coordinació i cooperació.\nLa intervenció de l'Administració de la Generalitat sobre l'actuació i el funcionament del Col·legi només es pot produir en els supòsits expressament establerts per la llei.\n3. Pel que fa al contingut de la professió, el Col·legi es relacionarà amb la Generalitat per mitjà del Departament de Governació, i amb l'Administració de l'Estat per mitjà del Ministeri per a les Administracions Públiques o d'altres organismes als quals pertoqui per raó de la matèria, sens perjudici de la representació que, a nivell estatal, ostenti el Col·legi Nacional de Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local.\n4. Pel que fa referència a la resta de l'Estat espanyol, es mantindrà estreta relació corporativa i de col·laboració amb el Col·legi Nacional esmentat o bé amb l'òrgan que pugui substituir-lo, amb el Consell de Col·legis de Catalunya, amb la federació de col·legis i amb els col·legis provincials, i es formalitzaran, si escau, els acords corresponents entre els col·legis interessats.\n1. Formen part del Col·legi els funcionaris i les funcionàries de l'Administració local amb habilitació de caràcter estatal, que tot seguit s'indiquen, que pertanyin a alguna de les subescales a què fan referència el núm. 1 de l'article 20 del Reial decret 1174/1987, de 18 de setembre, i l'article 10 del Decret 195/2008, de 7 d'octubre, pel qual es regulen determinats aspectes del règim jurídic del personal funcionari amb habilitació de caràcter estatal de les entitats locals de Catalunya:\na) Els que exerceixin les seves funcions professionals en les entitats locals de la província de Girona en llocs de treball reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter estatal.\nb) Els que es trobin en situació administrativa de serveis especials, mentre duri aquesta circumstància.\nc) Els que estiguin al servei d'una altra administració pública.\nd) Els excedents, en les seves diferents modalitats.\ne) Els suspesos de funcions o destituïts en virtut de procediment disciplinari o judicial.\nf) Els jubilats.\ng) Els col·legiats d'altres províncies.\nh) Els que es trobin en expectativa de destinació.\n2. Els funcionaris i funcionàries inclosos en els apartats b) i g) d'aquest article podran formar part del Col·legi només si haguessin ocupat un lloc de treball destinat a personal funcionari amb habilitació de caràcter estatal, en alguna entitat local de Catalunya, amb caràcter immediatament anterior a les situacions a què fan referència aquests apartats.\n3. Als efectes del que disposa la legislació sobre col·legis professionals, els col·legiats i les col·legiades que s'esmenten en els apartats a) i c) del punt 1 d'aquest article, quan prestin serveis en la demarcació territorial de Girona, tenen la consideració d'exercents. La resta dels col·legiats i col·legiades esmentats en els apartats anteriors tindran la condició de no exercents en la demarcació. Les persones col·legiades en exercici i les no exercents en la demarcació tenen en el Col·legi els mateixos drets i obligacions, llevat d'aquells que, per raó de la seva naturalesa, siguin privatius dels col·legiats i col·legiades en exercici.\n1. Quan es produeixi el nomenament d'un funcionari o funcionària per ocupar un lloc de treball dels reservats als d'habilitació de caràcter estatal dins la província de Girona, el president o la presidenta (llevat del cas en què la persona nomenada ja ho hagi fet per pròpia iniciativa) l'instarà perquè es doni d'alta al Col·legi a tots els efectes legals, en el termini màxim d'un mes comptat des de la data de la presa de possessió. Aquest termini podrà ser prorrogat per dos mesos més per raons justificades.\n2. La persona nomenada adquirirà automàticament tots els drets i contraurà totes les obligacions establertes en aquests Estatuts des del moment en què es produeixi la seva col·legiació.\n3. Si la col·legiació es produís després dels terminis establerts en el paràgraf primer, els drets a què fa referència l'article 17 no seran efectius fins que transcorri un termini de 6 mesos des de la seva incorporació al Col·legi, sens perjudici de l'efectivitat de les quotes col·legials des de la data de la incorporació. La incorporació haurà de ser acceptada de forma expressa per la Junta de govern.\n4. La col·legiació dels funcionaris i les funcionàries previstos en els apartats b) i h) de l'article 9 s'haurà de sol·licitar expressament, i requerirà també l'acceptació expressa de la Junta de govern.\n5. En cap cas es podrà denegar la col·legiació als professionals que reuneixin els requisits previstos en aquests Estatuts, sens perjudici de les situacions derivades de la baixa voluntària, la suspensió dels drets col·legials i la posterior pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada i d'expulsió del col·legi.\nDomicili dels col·legiats i col·legiades\n1. Cada col·legiat o col·legiada haurà de comunicar al Col·legi el domicili designat per a rebre notificacions a tots els efectes col·legials.\n2. Així mateix, qualsevol canvi de domicili, per tal que produeixi efectes, haurà de ser comunicat expressament.\nPèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada\nLa condició de col·legiat o col·legiada es perdrà per alguna de les causes següents:\n3. Expulsió del Col·legi com a conseqüència del compliment de sanció disciplinària imposada pel Col·legi.\n4. Baixa voluntària comunicada per escrit pel col·legiat o col·legiada.\n5. Pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada per incompliment de les obligacions econòmiques.\n6. Sanció administrativa o judicial que impliqui la separació del servei.\n7. Passar a alguna de les situacions previstes en els apartats b) i h) de l'article 9 d'aquests Estatuts, excepte que el col·legiat o col·legiada comuniqui al Col·legi la seva voluntat de continuar d'alta col·legial.\nLa pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada no alliberarà del compliment de les obligacions vençudes.\nConseqüències de la suspensió o la destitució\n1. La suspensió de l'exercici professional o la destitució no comporten necessàriament la pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada.\n2. La persona suspesa o destituïda podrà continuar pertanyent al Col·legi, amb la limitació de drets que la causa o els acords de suspensió o de la destitució hagin produït.\n3. La suspensió o la destitució s'hauran de comunicar al Consell de Col·legis de Catalunya.\n4. La separació del servei no impedeix que la persona afectada pugui reincorporar-se al Col·legi si assoleix la condició de jubilat o jubilada.\n1. L'incompliment de les obligacions econòmiques amb el Col·legi comportarà la suspensió temporal dels drets reconeguts a l'article 17 i, posteriorment, podrà produir la pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada.\n2. La suspensió temporal dels drets s'acordarà per manca de pagament íntegre de la quota anual ordinària, sigui de pagament únic o fraccionat. La suspensió temporal s'haurà d'acordar per la Junta de govern i notificar-se a la persona interessada.\n3. Abans d'acordar-se la suspensió temporal s'haurà de requerir a la persona col·legiada el pagament de les quotes ordinàries pendents i escoltar-la perquè al·legui el que cregui convenient.\n4. La suspensió temporal es mantindrà fins a la liquidació definitiva de les quotes pendents i no podrà excedir d'un any. Si, transcorregut aquest termini màxim, les quotes no s'haguessin ingressat o no s'haguessin compromès davant de la Junta de govern garanties de pagament, s'iniciarà la instrucció de l'expedient de pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada.\n5. Les quotes extraordinàries i les altres obligacions econòmiques podran donar lloc a les conseqüències previstes en el punt 4, sempre que així ho acordés l'Assemblea general.\n6. En cas de baixa per impagament, l'abonament de les quotes col·legials pendents, amb l'interès legal meritat, comporta la rehabilitació automàtica de l'alta col·legial, llevat dels supòsits en què subsisteixi algun altre motiu de baixa.\n7. La suspensió temporal no allibera del pagament de les quotes col·legials que es vagin produint durant el període de suspensió. La rehabilitació de la col·legiació requerirà el pagament previ de les quotes pendents, incloses les meritades durant el període de suspensió de drets. Si la pèrdua de la condició es produís per manca de pagament de les obligacions econòmiques que no siguin quotes ordinàries, el pagament de les mateixes amb els interessos de demora serà el requisit de la rehabilitació.\n8. La pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada requerirà la instrucció d'un expedient amb les garanties del procediment sancionador, que serà resolt per la Junta de govern.\n9. Contra els acords de suspensió temporal dels drets i de pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada es podran utilitzar els recursos esmentats a l'article 58 d'aquests Estatuts.\nL'Assemblea podrà nomenar membres d'honor les autoritats, les corporacions, les entitats i els particulars que hagin contret mèrits rellevants en relació amb el Col·legi o amb els col·legiats o col·legiades, sigui quina sigui la seva professió o nacionalitat.\nDrets i obligacions dels col·legiats i col·legiades\nSeran drets dels col·legiats i col·legiades:\na) Concórrer, amb vot i amb veu, a les assemblees.\nb) Fiscalitzar l'actuació dels òrgans de govern.\nc) Ser elegits per a càrrecs representatius, amb els requisits i les condicions que estableixen aquests Estatuts.\nd) Assistir als actes que realitzi el Col·legi.\ne) Rebre suport i, si s'escau, defensa del Col·legi en l'exercici professional o amb motiu d'aquest, si així ho creu adient la Junta de govern.\nf) Participar activament en la vida col·legial i presentar a la Junta totes les proposicions, els suggeriments i les peticions que considerin convenients per a l'aprovació pel mateix Col·legi.\ng) Sol·licitar, en la forma reglamentària, la inclusió de temes de debat en l'ordre del dia de les assemblees.\nh) Presentar-hi la candidatura i exercir els càrrecs representatius pels quals fossin elegits.\ni) Exercir tots els drets derivats d'aquests Estatuts i dels reglaments del Col·legi.\nj) Utilitzar tots aquells serveis que estableixi el Col·legi i assistir als cursos de formació o d'especialització professional.\nSeran obligacions generals dels col·legiats i col·legiades:\na) Observar en tot moment i en qualsevol circumstància una conducta professional correcta, digna de la seva condició i rang i del càrrec que exerceixin, i desplegar-la amb imparcialitat, objectivitat, neutralitat política, honorabilitat, zel i competència, com a qualitats que determinen els principis deontològics del col·lectiu.\nb) Tenir com a guia d'actuació el servei a la comunitat i el compliment escrupolós de les obligacions pròpies de la professió.\nc) Establir, mantenir i reforçar les relacions d'unió i companyonia amb els funcionaris i funcionàries que formen el col·lectiu.\nSeran obligacions especials dels col·legiats i col·legiades:\na) Pagar puntualment les quotes ordinàries, les extraordinàries i les especials que s'aprovin.\nb) Declarar correctament la seva situació administrativa, així com les recompenses i les sancions que els afectin i altres dades que se'ls demanin referides a la seva condició col·legial.\nc) Donar compte dels actes d'intrusisme dels quals tinguin coneixement.\nd) Exercir amb zel les funcions directives o delegades que els siguin encomanades.\ne) Acatar i complir amb disciplina els acords que adoptin els òrgans del Col·legi, en la seva esfera de competència, sens perjudici de l'exercici dels recursos i de les accions a què tinguin dret d'acord amb la llei i els Estatuts.\nf) Prestar la seva col·laboració personal o professional en bé del col·lectiu.\ng) Acceptar la realització de funcions que els hagin estat encomanades pels òrgans rectors del Col·legi, dins el pla d'actuacions que ha d'aprovar l'Assemblea general.\nh) Col·laborar en la redacció d'estudis, ponències i informes que tinguin la finalitat d'ampliar l'activitat col·legial.\n1. Els òrgans de govern i administració del Col·legi seran els següents:\nc) L'Assemblea general.\n2. Mitjançant acord de la Junta de govern es podrà decidir, a més, la constitució de comissions informatives o col·laboradores, les funcions i el règim de treball de les quals s'hauran d'assenyalar en l'acord de creació. Igualment podrà designar delegats o delegades comarcals, amb les competències que en cada cas s'assignin. A les comissions s'hi podran incorporar membres col·legiats o personal extern als únics efectes de consulta o assessorament per raó de l'especialitat del tema del qual es tracti.\n1. El president o presidenta del Col·legi ho serà també de la Junta de govern i de l'Assemblea.\n2. En cas d'absència, malaltia o vacant, serà substituït pel vicepresident o vicepresidenta, amb plenes atribucions.\n3. Si, per circumstàncies especials, en un moment concret no hi hagués president o presidenta ni vicepresident o vicepresidenta, degudament anomenat, que n'exercís les funcions, restarà circumstancialment habilitat com a president o presidenta el membre de més edat de la Junta de govern.\n1. La Junta de govern estarà formada per 11 membres, que hauran de representar totes les subescales i categories, amb la composició següent:\nGrup a), tres secretaris o secretàries, dels quals n'hi haurà d'haver almenys un de cada categoria.\nGrup b), tres interventors-tresorers o interventores-tresoreres.\nGrup c), tres secretaris-interventors o secretàries-interventores.\n2. Els dos llocs restants es cobriran de la forma següent:\na) Un serà del grup de major nombre de col·legiats o col·legiades existent el dia que s'acordi la convocatòria de les eleccions.\nb) L'altre serà el candidat o candidata, pertanyent a qualsevol de les subescales abans esmentades, que no hagi resultat elegit pel seu grup i hagi obtingut el major nombre de vots.\nSi, com a resultat de la votació, es produeix empat per adjudicar aquest lloc, es dirimirà per sorteig realitzat per la Mesa electoral.\n3. La Junta de govern quedarà disminuïda, en el nombre dels seus components, en una quantitat de membres igual al nombre de representants que no s'hagin pogut elegir en un determinat grup per manca de candidatura o per insuficiència de membres integrants.\nEn aquest cas, se suprimirà el lloc previst a l'article 22.2.b).\nAixí mateix, se suprimirà el lloc previst a l'article 22.2.a) en cas de no tenir representació algun dels grups a) i b) de l'article esmentat.\n4. La Junta escollirà d'entre els seus membres el president o presidenta, el vicepresident o vicepresidenta, el secretari o secretària, el vicesecretari o vicesecretària, l'interventor o interventora i el tresorer o tresorera.\n5. La resta de membres de la Junta de govern tindran la condició de vocals.\n6. En qualsevol cas, serà necessari, sempre que les candidatures presentades ho facin possible, que s'estableixi una discriminació positiva en el conjunt de membres de la Junta de govern de manera que correspongui un mínim d'un 40% de la representació a cadascun dels gèneres.\n1. L'Assemblea és l'òrgan sobirà del Col·legi, i estarà integrada per tots els col·legiats i les col·legiades. Tots hi tenen veu i vot, llevat que estiguin afectats de suspensió de drets col·legials.\n2. Valor del vot. Als efectes del còmput de vots, els emesos pels col·legiats o col·legiades en situació de servei actiu a la província assenyalats en els apartats a), b), c) i g) de l'article 9 tindran doble valor que la resta dels pertanyents al Col·legi.\n3. Els empats a vots seran dirimits pel vot de qualitat del president o presidenta de l'Assemblea.\nElecció dels membres directius\nCondició dels candidats o candidates electors\n1. Els/les membres de la Junta de govern s'elegiran en votació en la qual podran ser candidats i candidates tots el col·legiats i col·legiades en situació de servei actiu de la província que ocupin llocs de treball corresponents a alguna de les subescales determinades en l'article 22.\n2. Seran electors/ores tots els col·legiats i les col·legiades.\n3. Tant per exercir el dret de vot com per poder-se presentar com a candidat o candidata serà necessari que en la data de la convocatòria de les eleccions el col·legiat o col·legiada no tingui declarada la suspensió temporal dels drets col·legials.\nSituació especial dels/de les membres\nUn cop s'ha pres possessió del càrrec, la baixa en el servei actiu a la província o el canvi de categoria o lloc de treball no comportaran com a conseqüència immediata el cessament de la Junta. Malgrat això, a petició d'una quarta part del cens electoral corresponent a la subescala i categoria que, com a conseqüència d'aquests canvis, quedi sense representació a la Junta, aquesta haurà de convocar eleccions parcials en el termini màxim de 3 mesos, llevat que la petició es realitzi quan falti menys d'un any per a la renovació total de la Junta.\nDurada dels càrrecs\nLa designació per als càrrecs de la Junta ho serà per un termini de 4 anys, transcorregut el qual es renovarà en la seva totalitat. L'exercici d'un mateix càrrec en aquest òrgan queda limitat, comptant les reeleccions que es puguin produir, a un màxim de 12 anys consecutius.\n1. La convocatòria de les eleccions dels membres de la Junta s'acordarà per la Junta de govern, s'efectuarà pel president o presidenta del Col·legi i s'haurà de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\n2. La convocatòria i el calendari electoral s'hauran de comunicar a tots els col·legiats i les col·legiades.\n3. Un exemplar de la convocatòria i dels censos electorals romandrà exposat a la seu col·legial, a disposició i examen dels col·legiats i col·legiades.\n4. Dins els 15 dies següents a la publicació de la convocatòria, i durant les hores d'oficina que s'assenyalin, podran presentar-se a la seu col·legial candidatures per a les eleccions. Cada col·legiat o col·legiada candidat haurà de ser proposat per un mínim de quatre electors o electores del grup a què fa referència l'article 22.1, sense que cap elector pugui proposar més d'un candidat o candidata.\nTambé podran presentar-se candidatures col·lectives de cada grup, amb un nombre de signatures de suport equivalent al doble de les necessàries per la seva presentació individualitzada, sempre que es compleixi la proporcionalitat exigida a l'article 22. En aquest cas, cada candidatura podrà incloure un nombre de candidats o candidates igual al màxim elegible pel seu grup respectiu (més un altre corresponent al torn a què fa referència l'apartat b) del núm. 2 de l'article 22 d'aquests Estatuts).\n5. De la mateixa manera, cada candidatura col·lectiva podrà incloure el nom d'un o d'una suplent per cada grup, als efectes que, de ser candidatura única per cada grup, pugui adjudicar-se el lloc de l'article 22.2.b) per la Mesa electoral, mitjançant sorteig, entre aquests suplents.\n6. Quan el nombre d'electors o electores que formi el cens electoral d'un grup sigui inferior a vuit i superior a tres, aquell nombre serà suficient per proposar la candidatura col·lectiva del seu grup. Per presentar candidatures individuals, en aquest supòsit, serà suficient la proposta d'un col·legiat o col·legiada del grup. Si el nombre d'electors és de tres o menys, aquests podran presentar-se, directament, com a candidats.\n7. A les 17 hores del cinquè dia feiner següent al de la finalització del termini de presentació de candidatures, la Junta de govern examinarà i comprovarà les presentades, la quantitat dels electors elegibles, dels proponents i dels candidats o candidates, i en farà la proclamació.\n8. Als candidats o candidates que ho demanin se'ls lliurarà certificació de l'acord de proclamació. L'acord esmentat haurà d'incloure una relació nominal de les candidatures, per grups, i dels candidats i/o candidates proclamats, per ordre alfabètic.\n9. En cas que les candidatures presentades siguin igual al nombre de vacants a cobrir en cada subescala i categoria, la proclamació de candidats o candidates equivaldrà a la seva elecció com a membres de la Junta de govern.\n10. En cas que en alguna de les subescales no es donés aquesta circumstància, la votació es mantindrà només per a aquella subescala.\n1. La votació tindrà lloc el dia que determini la Junta, entre un màxim de 30 dies i un mínim de 15 dies hàbils comptats a partir l'endemà de la publicació de la convocatòria al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\n2. La votació es farà a la seu del Col·legi, i tindrà una durada de tres hores comptades a partir de l'hora de començament que assenyali la Junta de govern en l'acte de convocatòria.\n1. La Mesa electoral estarà formada per un o una representant de cada grup, designats pel president o presidenta del Col·legi per sorteig en sessió de la Junta de govern, que tinguin la condició d'elegibles i no candidats o candidates, el mateix dia en què es faci la proclamació de candidats i candidates. Serà president o presidenta de la Mesa la persona de més edat, i secretari o secretària la de menys edat, mentre que la resta actuaran com a vocals. Juntament amb els titulars es designaran els suplents necessaris. La Mesa es constituirà el dia de les eleccions.\n2. Els candidats o les candidates proclamats tindran dret a presenciar totes les operacions electorals per ells mateixos o per mitjà de representació, a nomenar un interventor o interventora i un suplent, a formular reclamacions, que caldrà fer constar en acta, i a formular els recursos que creguin convenients.\n1. Excepte en el cas d'elecció automàtica, amb tots els candidats o les candidates proclamats es configurarà una llista ordenada en la forma que determina l'article 27.8 d'aquests Estatuts.\n2. La votació serà secreta, i cada elector o electora podrà elegir per cada grup a tants candidats o candidates com puguin integrar-se a la Junta de govern, d'acord amb el previst a l'article 22. Amb aquesta finalitat, en la convocatòria d'eleccions es concretarà el grup al qual corresponen 4 representants a la Junta, segons el que preveu l'article 22.2.a). Per al lloc assenyalat a l'article 22.2.b) es podrà escollir lliurement a qualsevol candidat o candidata dels proclamats.\n3. Seran nul·les les paperetes que continguin qualsevol inscripció diferent a les marques amb què s'hagin d'assenyalar els candidats o les candidates escollits, així com aquelles que continguin més d'11 marques o en les quals apareguin elegits més candidats o candidates dels que, segons l'article 22, corresponen a cada grup.\nIncidències en la votació\nEl president o presidenta de la Mesa tindrà plenes atribucions per mantenir l'ordre de l'acte de les eleccions i per resoldre, de ple, en primera instància, les reclamacions, els dubtes o els incidents que puguin presentar-se.\n1. L'escrutini el realitzarà la Mesa electoral, nomenada de conformitat amb l'article 29, immediatament després de finalitzada la votació.\n2. La Mesa, que a aquests efectes tindrà la condició de Junta electoral, farà la proclamació dels electes entre els candidats o candidates que hagin obtingut major nombre de vots vàlids.\n3. Totes les resolucions que adopti la Mesa, així com les que adopti el seu president o presidenta en els casos establerts en aquests Estatuts, podran ser objecte de recurs davant la Junta de govern en el termini de 3 dies hàbils.\nEls recursos electorals\nContra els actes de la Junta de govern s'escauran els recursos que preveuen aquests Estatuts amb caràcter general.\nPresa de possessió dels càrrecs\n1. La presa de possessió dels càrrecs representatius es realitzarà, normalment, a la seu del Col·legi, en una reunió extraordinària convocada pel president o presidenta de la Junta de govern cessant, el/la qual lliurarà a cada possessionat o possessionada una credencial acreditativa de la seva elecció, la presa de possessió, el càrrec assignat i la durada del mateix.\n2. L'acte de presa de possessió i la constitució de la nova Junta de govern es realitzaran en el termini màxim de 15 dies a partir de la proclamació dels electes per la Mesa electoral. Si no hi hagués convocatòria expressa, els membres electes s'autoconvocaran a la seu col·legial el dia hàbil que es correspongui amb el 15è a partir de l'endemà de la proclamació d'electes, a les 17.00h.\n3. Els nomenaments es comunicaran en el termini de 10 dies, comptats a partir de la presa de possessió, a la Generalitat de Catalunya, al Consell de Col·legis de Catalunya i al Col·legi Nacional de Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local.\n4. Efectuada la presa de possessió pels membres de la Junta, elegiran d'entre ells un president o presidenta, un vicepresident o vicepresidenta, un secretari o secretària, un vicesecretari o vicesecretària, un interventor o interventora i un tresorer o tresorera.\n5. Per ser candidat als càrrecs de la Junta es requerirà, en primera volta, ser presentat per un vocal de cada subescala i ser elegit per majoria absoluta dels membres de la Junta.\n7. En segona volta podran ser candidats qualssevol membres de la Junta, i es requerirà també majoria absoluta de vots per ser elegit.\n8. L'elecció es realitzarà davant una Mesa que presidirà el/la vocal electe de major edat i on actuarà de fedatari o fedatària el/la de menor edat.\n9. Amb la presa de possessió del nou president o presidenta es produirà el cessament automàtic de l'anterior.\n10. Amb el mateix quòrum de majoria absoluta, els càrrecs de la Junta podran ser cessats pels membres de la mateixa.\nAtribucions dels òrgans de govern\nCorresponen al president o presidenta, com a òrgan rector del Col·legi, les atribucions i les facultats següents:\na) Tenir plenament i en tots els casos la representació del Col·legi davant qualsevol mena d'autoritats, organismes, tribunals, entitats, corporacions i particulars.\nb) Convocar, presidir, obrir i aixecar les sessions ordinàries i extraordinàries de la Junta de govern i de l'Assemblea, canalitzar les deliberacions i evitar que es tractin altres assumptes que no figurin en l'ordre del dia, a excepció de les mocions que en la mateixa sessió siguin declarades d'urgència per vot majoritari dels assistents.\nc) Executar els acords de la Junta i de l'Assemblea.\nd) Adoptar, en cas d'urgència, les resolucions provisionals necessàries, i donar-ne compte a l'òrgan competent en la primera sessió que tingui lloc.\ne) Designar representants del Col·legi per a tribunals, comissions i organismes de tota mena.\nf) Disposar la incoació d'expedients disciplinaris i decretar la suspensió preventiva del personal al servei del Col·legi.\ng) Ordenar el pagament amb càrrec als fons col·legials.\nh) Decidir quina tramitació s'ha de donar als assumptes per a la seva millor i més diligent gestió.\ni) Vetllar pel compliment exacte de les disposicions legals que afectin les professions dels col·legiats i col·legiades i del que es preveu en aquests Estatuts.\nj) Decidir, amb el vot de qualitat, els empats que es produeixin en qualsevol tipus de votació, si ho considera convenient.\nk) Assistir en representació del Col·legi a les reunions del Consell General de Col·legis de Secretaris, Interventors i Tresorers d'Administració Local i a les del Consell de Col·legis de Catalunya, així com a les reunions de les entitats i dels organismes de la professió, dins i fora de Catalunya, i delegar aquesta representació a qualsevol altre membre de la Junta de govern.\n1. La Junta de govern tindrà les atribucions i les facultats següents:\na) Determinar el règim interior del Col·legi i les seves oficines.\nb) Acordar les peticions, les propostes i els informes que calgui adreçar a autoritats i organismes oficials.\nc) Designar delegats o delegades comarcals, així com ponències o comissions, temporals o permanents, per estudiar, informar o intervenir en la redacció de projectes i informes, o bé en l'estudi de qüestions d'interès per al col·legi o pels seus col·legiats i col·legiades.\nd) Acordar la suspensió temporal dels drets col·legials, la pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada per incompliment de les obligacions pecuniàries i la imposició de multes.\ne) Concedir ajudes, dins els crèdits pressupostats.\nf) Acordar els actes de contractació i disposició necessaris, dins els crèdits pressupostats.\ng) Formar la plantilla i, si s'escau, els escalafons de personal del Col·legi, i nomenar-lo i sancionar-lo, si escau, d'acord amb les disposicions vigents.\nh) Aprovar els pressupostos i les seves modificacions i visar els comptes.\ni) Determinar les quotes col·legials de tot tipus, tant ordinàries com extraordinàries, dins els límits aprovats per l'Assemblea general.\nj) Proposar la modificació d'aquests Estatuts a l'Assemblea.\nk) Denunciar l'intrusisme davant els tribunals competents i evitar la competència deslleial.\nl) Adoptar qualsevol resolució urgent en defensa dels interessos dels col·legiats o del Col·legi, sens perjudici de donar-ne compte a l'Assemblea en la primera sessió que tingui lloc.\nm) Decidir respecte de l'admissió de nous membres al Col·legi, tant si exerceixen com si no ho fan.\nn) Aprovar el cens col·legial i les seves modificacions.\no) Aprovar els padrons de quotes i les seves modificacions.\np) Exercir les facultats disciplinàries respecte dels col·legiats i col·legiades, d'acord amb la normativa inclosa en aquests Estatuts, i nomenar instructor o instructora de l'expedient o ratificar, si s'escau, el designat per la presidència.\nq) Proposar el nomenament de membres d'honor del Col·legi.\nr) Determinar les entitats bancàries o d'estalvis on s'hagin d'obrir els comptes corrents o d'estalvis del Col·legi, i designar la persona que conjuntament amb l'interventor o interventora i el tresorer o tresorera pugui signar talons per retirar fons dels comptes esmentats.\ns) Vetllar molt especialment pel compliment, per part dels col·legiats i col·legiades, de les obligacions generals i especials que els corresponen segons els articles 18 i 19 d'aquests Estatuts.\nt) Amb caràcter residual, totes les no atribuïdes expressament a la presidència o a l'Assemblea general.\n2. Així mateix, i sens perjudici del que disposa l'article 37.1 en relació amb la competència de l'Assemblea general per aprovar i modificar el reglament de règim interior, correspon a la Junta de govern l'exercici de la potestat reglamentària.\nL'aprovació dels reglaments o d'altres normes organitzatives i de funcionament s'ajustarà al que preveu l'article 42 de la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.\nEn tot cas, el projecte normatiu haurà d'incloure un període d'informació pública d'un mes, durant el qual el text íntegre del projecte estarà a disposició dels col·legiats i col·legiades a la seu del Col·legi, per tal que puguin conèixer la memòria justificativa del projecte, els informes, les consultes i el seu contingut, i formular les al·legacions, els suggeriments o les esmenes que considerin convenients. La presentació d'al·legacions, suggeriments o esmenes requerirà que els col·legiats o col·legiades que els formulin no es trobin en situació de baixa o inhabilitació d'acord amb el que preveuen aquests Estatuts.\nLa Junta de govern disposarà d'un termini de 30 dies, a comptar de l'endemà de l'acabament del període de consultes i al·legacions esmentat, per prendre en consideració i donar resposta, si s'escau, a les al·legacions, les esmenes o els suggeriments formulats. El transcurs del termini sense resposta expressa permetrà entendre desestimats els suggeriments, les esmenes o les al·legacions.\nContra l'acord de la Junta de govern que aprovi els reglaments i les normes organitzatives i de funcionament previstos en aquest article es podran interposar els recursos previstos en aquests Estatuts i en les lleis.\nCorresponen a l'Assemblea les atribucions i les facultats següents:\na) Nomenar els membres d'honor del Col·legi.\nb) Concedir ajuts i socors fora dels crèdits pressupostats.\nc) Acordar actes de contractació que excedeixin dels crèdits pressupostats.\nd) Aprovar les memòries anuals del secretari o secretària i de l'interventor o interventora.\ne) Aprovar els comptes del Col·legi.\nf) Fiscalitzar l'actuació de la resta d'òrgans del Col·legi.\ng) Determinar les quotes de tot tipus, a abonar pels col·legiats i col·legiades, amb l'establiment d'un màxim i un mínim per tal que la determinació concreta sigui fixada per la Junta de govern.\nh) Adoptar els acords, necessaris per la bona marxa i l'administració del Col·legi, que la presidència o la Junta sotmetin al seu coneixement i a la seva resolució.\ni) Aprovar i modificar els Estatuts, mitjançant sessió extraordinària convocada especialment a aquest efecte.\nj) L'adquisició, la venda, l'arrendament, les transaccions i els gravàmens de béns immobles.\nk) Decidir sobre la destitució de la Junta de govern d'acord amb aquests Estatuts.\nl) Aprovar i modificar el reglament de règim interior.\nm) Resoldre sobre qualsevol qüestió que li atribueixin les lleis, els reglaments o els Estatuts i que no estigui reservada a la Junta de govern, i qualssevol altres gestions que afectin la vida del Col·legi, quan la seva resolució no hagués estat atribuïda a altres òrgans.\nFuncions d'alguns càrrecs en particular\nb) Rebre els actes de comunicació dels col·legiats amb els diferents òrgans del Col·legi.\n2. El secretari o secretària serà substituït pel vicesecretari o vicesecretària. Si, per circumstàncies especials, en qualsevol moment no hi hagués titular de la Secretaria ni de la Vicesecretaria que n'exercís les funcions, restarà habilitat com a tal el vocal o la vocal a qui pertoqui d'acord amb l'ordre que preveu l'article 22 d'aquests Estatuts.\nL'interventor o interventora\na) La fiscalització de qualsevol acte, document o expedient que doni lloc al reconeixement de drets i obligacions de contingut econòmic o que puguin tenir repercussió financera o patrimonial.\nc) La comprovació formal de la destinació de les quantitats assignades a la seva finalitat.\nh) Correspon també a l'interventor o interventora substituir, en casos d'absència o malaltia, el tresorer o la tresorera del Col·legi en les seves funcions, d'acord amb el que determina el Reial decret 1174/1987, de 18 de setembre.\nEl tresorer o tresorera\n1. Corresponen al tresorer o tresorera les funcions següents:\na) La realització dels cobraments i els pagaments que corresponguin amb fons i valors del Col·legi.\nb) La custòdia dels fons, els valors i els efectes del Col·legi.\nc) La realització de consignacions i dipòsits en entitats bancàries en representació del Col·legi.\nd) La realització de plans de tresoreria, de cara a una distribució eficaç en el temps de les disponibilitats dineràries.\n2. Correspon també al tresorer o tresorera substituir, en casos d'absència o malaltia, l'interventor o interventora del Col·legi en les seves funcions, d'acord amb el que determina el Reial decret 1174/1987, de 18 de setembre.\nRègim de les sessions\nLes reunions de la Junta de govern i de l'Assemblea podran ser ordinàries o extraordinàries.\n1. La Junta de govern es reunirà en sessió ordinària en els períodes que ella mateixa determini en l'acte de la seva constitució o renovació, amb un mínim d'una vegada al trimestre.\n2. Es reunirà en sessió extraordinària quan així ho decideixi el president o presidenta, o bé a petició o iniciativa d'una tercera part dels membres de la Junta.\n3. La convocatòria escrita de sessió ordinària s'haurà de realitzar amb un mínim de 8 dies hàbils, i haurà d'indicar l'ordre del dia dels assumptes a tractar.\n4. Les sessions extraordinàries podran convocar-se amb només 24 hores d'antelació, àdhuc per telèfon, fax, per via telemàtica o per qualsevol mitjà que permeti acreditar la seva recepció, i s'hauran d'indicar, en tot cas, els assumptes a examinar.\n5. En les sessions extraordinàries no poden tractar-se més assumptes que els que figurin a l'ordre del dia.\nSessions de l'Assemblea general\n1. L'Assemblea es reunirà en sessió ordinària almenys una vegada a l'any.\n2. L'Assemblea general es reunirà en sessió extraordinària:\na) Quan així ho decideixin el president o presidenta o la Junta de govern.\nb) Si ho demana un nombre de persones col·legiades exercents superior al 5% del total o un nombre de delegats o representants superior al 20% del total.\n3. L'Assemblea general també es reunirà en sessió extraordinària, amb caràcter necessari:\na) Per aprovar o modificar els Estatuts col·legials.\nb) Per prendre els acords de caràcter extraordinari previstos a la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, al Reglament que la desenvolupa o en aquests Estatuts.\n4. Llevat dels casos d'urgència, la convocatòria, amb indicació dels assumptes a tractar, es publicarà al Butlletí Oficial de la Província amb una antelació mínima de 10 dies hàbils.\n1. Per dur a terme una sessió en primera convocatòria serà necessària l'assistència del president o presidenta o del secretari o secretària o de qui reglamentàriament el substitueixi, i el nombre necessari de membres de l'òrgan de govern corresponent fins a sumar un terç dels seus components.\n2. En segona convocatòria la sessió podrà realitzar-se mitja hora més tard de la fixada, sigui quin sigui el nombre d'assistents, i en tot cas amb l'assistència del president o presidenta i del secretari o secretària.\n3. En primer lloc els assumptes seran deliberats, i després votats.\n4. En les deliberacions es consideraran dos torns a favor i dos en contra. Les intervencions del president o presidenta i dels ponents (si n'hi hagués) no consumiran torn.\n5. Els acords s'adoptaran per majoria simple dels vots emesos pels assistents a l'assemblea, o si s'escau, a la Junta de govern, i es considerarà que s'obté la majoria quan el nombre de vots computats a favor de la proposta que es debat sigui superior al dels computats en contra.\nQuan a la Junta de govern es produeixin vacants en nombre superior a la meitat dels seus membres, el quòrum de constitució al qual es fa referència en el punt 1 d'aquest article s'entendrà referit al nombre de fet dels integrants de la Junta, sens perjudici d'actuar d'acord amb el que disposa l'article 25.\n6. En cas d'assenyalament de quotes extraordinàries, d'aprovació o modificació d'Estatuts i d'adquisició, venda, arrendament, transaccions i gravàmens de béns immobles, el total dels vots computats a favor ha de representar la majoria absoluta dels que correspondria emetre als assistents a l'assemblea.\n7. Les votacions podran ser ordinàries, nominals o secretes. Seran nominals quan ho demani qualsevol dels assistents, i secretes quan ho exigeixin les disposicions legals, el president o presidenta, o bé ho demani la majoria dels assistents.\n8. El president o presidenta dirigirà les deliberacions, concedirà, denegarà o retirarà l'ús de la paraula, mantindrà l'ordre, i adoptarà, segons el seu prudent criteri, les mesures que cregui adients per a l'eficàcia i l'ordre de les reunions.\n9. De qualsevol sessió dels òrgans de govern s'estendrà l'acta corresponent, que serà validada amb les signatures del president o presidenta i del secretari o secretària, que rubricarà tots els fulls o plecs de l'acta.\n10. Les actes seran passades mecanogràficament en fulls individualitzats, que es numeraran correlativament i, quan es cregui convenient, es relligaran per formar un volum dels llibres d'actes.\n1. El Col·legi podrà adscriure personal retribuït al seu servei, en qualsevol de les modalitats previstes legalment.\n2. El règim del personal, el seu nomenament, la sanció i la separació seran competència de la Junta de govern, llevat de les facultats del president o presidenta, d'acord amb el núm. 6 de l'article 35.\n3. Contra la resolució d'expedient disciplinari, el personal contractat al servei del Col·legi podrà interposar els recursos jurisdiccionals corresponents.\nEl Col·legi es nodrirà econòmicament amb els recursos següents:\na) Les quotes ordinàries dels col·legiats i col·legiades.\nb) Les quotes especials dels col·legiats o col·legiades per aixecament de les càrregues corporatives. Aquestes quotes tindran el mateix import per als col·legiats o col·legiades esmentats als apartats a), b), c) i g) de l'article 9, i es reduiran a la meitat per a la resta.\nc) Les quotes extraordinàries dels col·legiats i col·legiades.\nd) Les rendes, els fruits, els interessos i els drets que s'obtinguin dels béns col·legials.\ne) Les donacions i els llegats.\nf) Les subvencions, els donatius i les aportacions d'ens públics, persones jurídiques o particulars.\ng) El rendiment que s'obtingui per la prestació de serveis, la realització d'activitats col·legials i els beneficis en contractes o concerts amb entitats o particulars.\nh) Les multes que s'imposin per la Junta de govern.\nLes quotes ordinàries i les especials s'assenyalaran per la Junta de govern dins els límits que hagi acordat l'Assemblea general en aprovar el pressupost de l'any que hagi de dotar. Les quotes extraordinàries requereixen per a la seva imposició acord exprés de l'Assemblea general. Les quotes ordinàries no requereixen per al seu ingrés notificació expressa, sinó que és suficient l'aprovació, per la Junta de govern, del padró, dels terminis i de les formes d'ingrés. Les quotes especials i les extraordinàries requereixen la notificació prèvia i la designació del termini per al seu ingrés.\nDemora en el pagament de les quotes\nEn cas de demora en el pagament de les quotes, i sens perjudici del previst en l'article 15 d'aquests Estatuts, es realitzaran els tràmits legals corresponents per reclamar el pagament. A la quantitat pendent s'afegirà el tipus d'interès que assenyali la llei de pressupostos de l'Estat o altra normativa equivalent vigent en el moment de produir-se el venciment del període del pagament voluntari.\nNo es podrà imposar cap sanció col·legial sense la prèvia instrucció d'expedient disciplinari, la tramitació del qual es regirà pel que disposa el Reglament del personal de les entitats locals de Catalunya.\nNo es pot imposar cap sanció col·legial sense la prèvia instrucció d'expedient disciplinari, la tramitació del qual es regeix per la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals o norma que, si s'escau, la substitueixi.\n1. Totes les sancions, així com la incoació de qualsevol expedient disciplinari i el seu resultat, es faran constar en l'expedient personal del col·legiat o col·legiada. S'exceptua d'aquesta regla, si s'escau, la instrucció d'informacions reservades.\n2. Si la sanció és de caràcter greu o molt greu, podrà publicar-se en el butlletí i en les circulars periòdiques del Col·legi.\nTipificació de les faltes\nEls col·legiats i col·legiades incorren en falta en els supòsits següents:\na) Per ocultació de la situació administrativa de serveis especials.\nb) Per faltar al respecte degut als seus companys i companyes de professió o bé als membres dels òrgans de govern del Col·legi.\nc) Per reiteració en l'incompliment de les seves obligacions econòmiques envers el Col·legi, si ja s'hagués passat pel procés de pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada per aquesta causa.\nd) Per incompliment de les normes d'ètica professional dictades pel Col·legi o que es derivin de les funcions del seu càrrec.\ne) Per actes o omissions en l'exercici de la professió que s'allunyin greument dels seus deures professionals, desprestigiïn la dignitat de la professió o atemptin contra el bon nom del Col·legi.\n1. Els col·legiats i col·legiades que formin part de la Junta de govern podran ser sancionats per actuacions o omissions derivades del seu càrrec representatiu del Col·legi.\n2. L'inici de l'expedient sancionador podrà sol·licitar-lo la Junta al Consell dels Col·legis de Catalunya, per acord dels dos terços dels seus components, o bé realitzar-se d'ofici pel mateix Consell, al qual correspondrà decidir, en tot cas, si n'escau la incoació.\nL'exercici de la potestat disciplinària derivada d'infraccions comeses per membres directius correspon al Consell dels Col·legis de Catalunya, el qual iniciarà l'expedient corresponent, que tramitarà i resoldrà.\n3. En el supòsit que es preveu en el punt anterior, la persona objecte de l'expedient no tindrà vot en la decisió sobre incoació de l'expedient, a adoptar per la Junta.\n4. La motivació de la sol·licitud d'obertura de l'expedient sancionador per part de la Junta només podrà respondre a les faltes determinades en l'article 50 d'aquests Estatuts, encara que en aquest cas hauran de ser derivades dels seus càrrecs. També serà motiu suficient per demanar la instrucció de l'expedient la sanció ferma, greu o molt greu, imposada com a col·legiats o col·legiades.\nAls efectes d'aquests Estatuts, les faltes seran les següents:\na) Faltes lleus: les indicades en els punts 1r i 2n, ambdós inclosos, de l'article 50 d'aquests Estatuts.\nb) Faltes greus: les indicades en els punts 3r i 4t de l'article 50 i la reincidència, en el termini d'un any, en faltes lleus degudament sancionades.\nc) Faltes molt greus: les indicades en el punt 5è de l'article 50 i la reincidència, en el termini de dos anys, en faltes greus degudament sancionades.\n1. Les sancions que es podran imposar són les següents:\na) Sancions de caràcter lleu:\na.1. L'amonestació privada verbal.\na.2. L'amonestació privada per escrit.\nb) Sancions de caràcter greu:\nb.1 Inhabilitació professional durant un temps no superior a un any.\nb.2 Multa d'entre 1.001,00 euros i 5.000,00 euros.\nc) Sancions de caràcter molt greu:\nc.1 Inhabilitació professional durant un temps no superior a cinc anys.\nc.2 Multa d'entre 5.001,00 euros i 50.000,00 euros.\n2. En cas de reiteració en la comissió de les infraccions molt greus es podrà imposar la sanció d'expulsió. En tot cas, sempre s'ha de tenir en compte el dret de la persona sancionada de sol·licitar la rehabilitació en el termini de tres anys a comptar des de l'efectivitat de la sanció. La sanció d'expulsió només és executiva si la resolució que la imposa posa fi a la via administrativa.\n3. El règim sancionador que estableix aquest article és independent del procediment previst a l'article 15 d'aquests Estatuts per incompliment de les obligacions econòmiques.\n1. Les faltes molt greus prescriuen als 3 anys, les greus als 2 anys i les lleus al cap d'1 any.\n2. Les sancions imposades per faltes molt greus prescriuran als 3 anys, les imposades per faltes greus prescriuran als 2 anys i les imposades per faltes lleus prescriuran al cap d' 1 any.\n3. El còmput del termini de prescripció de les infraccions s'inicia el dia mateix en què es comet la falta; i el còmput de finalització o de prescripció de la sanció s'inicia l'endemà del dia en què esdevé ferma la resolució que la imposa.\n1. La persona sancionada podrà demanar a l'òrgan sancionador la seva rehabilitació, amb la cancel·lació conseqüent de la nota en el seu expedient personal.\n2. Els terminis de rehabilitació, un cop complerta la sanció, seran els següents:\na) Per les faltes lleus, 6 mesos.\nb) Per les faltes greus, 2 anys.\nc) Per les faltes molt greus, 4 anys.\n1. L'acord d'incoació d'expedient disciplinari correspon a la Junta de govern, per majoria absoluta del nombre legal dels seus membres.\n2. La imposició de sancions correspon igualment a la Junta de govern, amb el mateix quòrum, excepte la sanció d'expulsió del Col·legi, que requerirà la ratificació de l'Assemblea general.\n1. Les sancions imposades que tinguin el caràcter de multa hauran de fer-se efectives en metàl·lic, en el domicili del Col·legi, en el termini fixat en la resolució.\n2. En cas contrari, seran exigides en la forma descrita a l'article 47 d'aquests Estatuts.\n1. Les resolucions del president o presidenta, de la Junta de govern i de l'Assemblea general posen fi a la via administrativa i podran ser objecte de recurs directament davant la jurisdicció contenciosa administrativa per les persones afectades. No obstant això, poden ser objecte de recurs potestatiu de reposició davant l'òrgan que les ha dictat.\n2. Si transcorre 1 mes des de la interposició del recurs sense que s'hagi dictat resolució expressa, la persona interessada podrà considerar desestimat el recurs.\n3. Els acords i els actes del president o presidenta, de la Junta de govern i de l'Assemblea general dictats en exercici de funcions delegades poden ser objecte de recurs davant l'administració delegant. La resolució d'aquest recurs, d'acord amb l'article 67.2 de la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, posa fi a la via administrativa.\nUnió, fusió, absorció i segregació\n1. Qualsevol unió, fusió o absorció d'aquest Col·legi podrà portar-se a terme d'acord amb el que disposa la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.\n2. Caldrà tenir en compte la mateixa normativa en el cas d'una hipotètica segregació de part de l'àmbit territorial d'aquest Col·legi per constituir-ne un de nou.\nLa dissolució del Col·legi tindrà lloc:\na) Per acord de l'Assemblea adoptat per les tres cinquenes parts del cens de col·legiats i col·legiades.\nb) Per unió o per fusió.\nc) Per absorció per part d'un altre Col·legi.\nd) Per la manca de col·legiats o col·legiades suficients per cobrir els llocs de la Junta de govern sense coincidir o duplicar càrrecs.\ne) Quan la professió que representa el Col·legi perdi el caràcter de col·legiable, d'acord amb una llei aprovada pel Parlament de Catalunya.\nf) Per escissió del Col·legi en diversos col·legis.\nLa dissolució del Col·legi, ja sigui per iniciativa del mateix Col·legi o per decisió de la Generalitat, requereix un decret del Govern, que haurà d'establir el procediment de liquidació del patrimoni, el nomenament de les persones o de la comissió encarregades per dur-la a terme i la destinació del romanent, que serà, en primer lloc, la cobertura del passiu. A l'actiu que resti se li donarà la destinació que hagi acordat l'Assemblea.\nAls efectes de l'article 26, en el termini màxim de 6 mesos comptats a partir de l'entrada en vigor d'aquests Estatuts s'iniciaran els tràmits d'elecció de la nova Junta de govern i es renovaran la totalitat dels seus càrrecs.\nLes persones amb habilitació de la subescala de secretaria-intervenció que figurin a l'escalafó corresponent podran ser afiliades amb igualtat de drets i deures.\nAls col·legiats i col·legiades que no estiguin al corrent en el pagament de les seves obligacions econòmiques se'ls lliurarà el requeriment de pagament amb la transcripció de l'article 15. Si el requeriment no fos atès en el termini de 3 mesos amb l'ingrés de les quantitats pendents, s'iniciarà el procés previst a l'article esmentat.\nEn el procés electoral serà d'aplicació, en general, el règim electoral previst a la Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, i en particular tot el que determinen aquests Estatuts.\nEn allò no previst per aquests Estatuts seran d'aplicació les fonts normatives vigents a Catalunya per raó de la matèria o el sector de l'activitat col·legial de què es tracti.\nAquests Estatuts entraran en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nLa seva modificació, acordada necessàriament per l'Assemblea general, s'haurà d'ajustar a les disposicions que per a la seva aprovació i modificació estableixen aquests Estatuts i, particularment, a l'article 46 de la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.


::Portada >Núm. 61: Abril - Juny >Àlbum de Records\nAquell juny de 1958\nJa fa uns mesos, quan en els petits cenacles de gent inquieta pels esdevenidors del nostre poble, començava a plantejar-se la celebració dels 850 anys de “la Donació de Privilegis y Ordinacions de la Vila y Terme de ALFORGE del Camp y Arquebisbat de Tarragona, una persona sempre present en tots els “saraus” que s’han celebrat en els últims seixanta anys, se m’acosta i m’etziba confidencialment: “Potser caldria repensar-se de bell nou tornar a baixar la Mare de Déu de Puigcerver des del seu Santuari i organitzar un altre cop la festa dels barris, com cinquanta anys enrera...” Amb tota sinceritat, no sabria dir-vos si em parlava seriosament o amb el meu malmès enteniment no vaig copsar la ironia típicament alforgenca del meu interlocutor. Ben cert és que me’l vaig mirar de dalt a baix, incrèdul, com si m’hagués assegurat que aquell matí havia vist aterrar un O.V.N.I al camp de futbol. Algú, amb dos dits de seny, seria capaç d’ imaginar-se amb els temps que corren una novena de preparació a l’església, una rebuda triomfal a la Verge venerada, processons i altres cerimonials? Alforja, per bé o per mal, - això mai ho sabrem - ha canviat molt. Lluny de les meves intencions al reobrir el meu fantasmal i rebregat “àlbum de records”, de ferir sensibilitats sempre a flor de pell quan es tracte d’advocacions que es perden en el vertigen dels temps. He patit experiències gens agradoses de persones que mai han entès que els meus escrits estan expressats des del respecte a totes les creences i que encara conservo un petit racó en la meva memòria d’adolescent de les devocions i dogmes que ens varen inculcar en la nostra infantesa i que són difícils d’oblidar. No obstant això, aquestes ratlles volen retre un sentit homenatge a tots els nostres avantpassats que varen fer possibles aquells vuit dies de juny inoblidables i que, desprès del pas inexorable de cinquanta anys, han quedat gravats en el record col·lectiu de tot un poble. Fem memòria i situem-nos en aquells anys en el que es feia omnipresent un nacional - catolicisme granític sense cap escletxa d’oposició. Què podien fer els homes d’aquella generació? Doncs adaptar-se a una situació imposada, llepar-se les ferides obertes per què un esdeveniment d’aquesta magnitud, res menys que “el VIIIè Centenari de la fundació d’Alforja”, no podia transcórrer d’amagat i calia donar-li tot el relleu i ostentació institucional apropiat de les grans solemnitats. Es tractava d’un retrobament amb la nostra pròpia història.\nTanmateix, com ja queda apuntat eren altres temps i les anomenades “fuerzas vivas locales” van organitzar-ho conseqüentment i calia comptar al capdavant amb la presència imprescindible d’aquell mossèn de la nostra adolescència omnipresent en tot el teixit social de la vila i ben aviat van prendre la decisió sublim de recuperar les antigues “festes de barri” i res millor per tal d’aglutinar les sensibilitats més pregones dels alforgencs que baixar la Mare de Déu de Puigcerver des de llur Santuari i fer-la alcaldessa honoraria per presidir tota la festa.\nFem un incís per recordar que a l’any de 1958, alguna cosa es bellugava en la política monolítica d’aquella dictadura implacable. El govern franquista per subsistir, havia acabat acceptant les recomanacions del Fons Monetari Internacional i aquesta decisió significava el principi de la fi de “l’autarquia” predominant. Hi havien símptomes clars de que el malaurat país volia entrar en una època d’una certa modernització. Això va significar la devaluació de la pesseta i cal recordar que un any abans, havia sortit de la factoria de la SEAT el primer mític “600” que tot seguit va acumular comandes fins a cent mil unitats. Això, més aviat que tard, significaria un canvi radical de costums. Encara però, haurien de passar uns quants anys...\nTornant als dies del juny de cinquanta anys enrera, recordo que tot el poble va acudir al Camí de Sant Antoni per donar la benvinguda a la Mare de Déu de Puigcerver, amb tota la Corporació Municipal al capdavant i al mig, elegant, tibat i solemne el nostre mossèn, mirant a cua d’ull el fet més insignificant, per què res se l’hi escapés de les mans i l’acte s’esdevingués enlluernant i sense precedents. L’alcalde d’aleshores, molt donat a les emocions i la llagrimeta fàcil, va donar-li la benvinguda a la imatge venerada, fent-li donació de la vara de comandament a la Mare de Déu.\nConten les cròniques que foren vuit dies intensos de celebracions i solemnitats. Cada barri rivalitzava amb el veí per donar-li més lluentor a l’estada de la Verge de Puigcerver. Es muntaren altars i cal remarcar que eren petites obres d’art, d’elaboració molt acurada, amb arcades enramades i motius florals d’una gran bellesa. Al capvespre es traslladava la Mare de Déu al barri que li pertocava, en processó solemne i, un cop entronitzada, es celebrava la missa i l’escolania inoblidable, creació indiscutible d’aquell rector, cantava la Salve. Tothom hi participava mudats de vint-i-un botó com si es tractés de la festa major i els més jovenets - un servidor entre d’altres -, amb el vestit típic de català portant a les nostres espatlles la venerable imatge. A la nit cada barri organitzava els torns de vetlla i càntics i, els més agosarats, crec recordar que fins i tot ballaruca.\nA l’endemig d’aquells vuit dies viscuts intensament, es devia adossar al principi del carrer –cruïlla amb el de La Font – el mosaic d’homenatge al fundador Ramon de Ganagot en el vuitè centenari, amb un acte institucional i solemne, inscrit definitivament en la història i posteritat del nostre poble. Anys a venir, estudis molt rigorosos i documentats posen en dubte el cognom del fundador fins afirmar de si no fos en realitat “Gavalgando” o “Gavalgandi”. Us recomano carament la lectura assossegada de l’escrit de Mossèn Isidre Saludes en les pàgines centrals d’aquest INFORMATIU. Val la pena.\nPermeteu-me unes reflexions finals. Avui amb la perspectiva dels cinquanta anys transcorreguts, hom pensa amb l’encoratjament en el que van treballar aquells homes i dones que feren possibles aquells vuit dies de juny. Foren sens dubte, la primera gran catarsi col·lectiva de tot un poble després d’anys de silencis i de recels. Em ve a la memòria la figura d’aquell mestre inoblidable el senyor Josep Taverna que havia iniciat anys enrera una tasca de reconciliació molt difícil d’aconseguir, envoltat de incomprensions i menyspreus perquè moltes de les ferides encara restaven obertes. Però calia un esdeveniment així, d’oblidar i que fos l’inici d’una nova etapa de convivència. La llavor escampada generosament per aquell mestre començava a donar els seus fruits. Molts de nosaltres vivíem les nostres primeres experiències d’adolescents en aquell món de silencis impenetrables. Però recordem que, potser, mai hem vist un poble tan unit com aquells vuit dies inoblidables de juny.\nAquell any de 1958 arribava un aparell que ho revolucionaria tot: la televisió, amb aquells telefilms americans doblats amb un llenguatge que se’ns feia molt difícil d’entendre. A la tardor d’aquell mateix any desapareixeria la figura de Pius XII, el Papa dels silencis i d’actituds sospitoses mai explicades ni aclarides. El règim dictatorial, perdut ja el sentit de la ridiculesa més absoluta, decretava nou dies de dol rigorós i els funcionaris havien de portar en lloc visible un braçal negre. Pocs dies després la fumata blanca de la xemeneia del Vaticà s’enlairava, anunciant que havia estat elegida l’entranyable figura del cardenal Giuseppe Roncalli, que prendria el nom de Joan XXIII. Havia de ser un Papa de transició, donada la seva edat avançada. Sortosament, un cop més, els “entesos” de torn van errar el tret, perquè des d’aleshores tot va començar a canviar accelerada i sostingudament. Amb una certa timidesa, s’albiraven temps d’esperança.


Mostrant de 21 a 30 de 160 entrades disponibles.\nDestacats de recerca - Dijous, 17 de gener de 2019\nDestacats de recerca - Divendres, 21 de desembre de 2018\nConsulta l'Informe Biocat 2017\nVols tenir una fotografia actualitzada de l'ecosistema català de les ciències de la vida i de la salut? Consulta l'Informe Biocat 2017 i descobreix l'evolució que ha experimentat la BioRegió en els darrers anys, així com l'ambiciosa visió 2025 que Biocat té per al sector, situant Catalunya com a una de les principals destinacions de la inversió de capital risc internacional.\nDestacats de recerca - Dijous, 18 d'octubre de 2018\nLa 27a edició del programa es farà el diumenge 16 de desembre.\n"1 de cada 2 homes i 1 de cada 3 dones tindran càncer en algun moment de la seva vida", ha explicat Ramon Salazar, director de Recerca de l'Institut Català d'Oncologia (ICO) i cap d'Oncologia Mèdica de l'ICO l'Hospitalet.\nAl voltant de 225.000 joves s'acostaran a la realitat humana i mèdica del càncer amb les 5.300 sessions divulgatives que es faran fins la mateixa setmana del programa.\nEl grup de pop rock català Blaumut ha regalat a La Marató el tema musical "Partícules", inclòs en el vídeo divulgatiu.\nLes inscripcions per fer de voluntari es podran fer fins al 31 d'octubre a través de la web de La Marató.


Quan un home escriu com si fora una dona | Descriu\nPer Carme Pinyana\t Última actualització 15 jul., 2019 137\nAquesta novel·la de cent cinquanta pàgines, escrita l’any 1991-92, està centrada en els fets que es van viure en una família humil valenciana, de vençuts republicans, acabada la Guerra Civil espanyola.\nCom Flaubert, Tolstoi o Clarín, Rafael Chirbes (1949-2015) es posa en la pell d’una protagonista femenina, Anna, per explicar allò que va ser la postguerra per als perdedors de la contesa, i el paper de les dones, amb parents a les presons, en la supervivència difícil. En el relat, ben tramat i amb moments d’una autenticitat molt remarcable, la protagonista descriu amb paraules reals, sense cruesa ni sensacionalisme, a més de les circumstàncies penoses i precàries, les relacions amb altres membres de la família. Hi traspuen amb nitidesa els sentiments d’esforç i de contenció, el desencís i la frustració, i la trista resignació d’una dona que veu, al final de la vida, com tampoc els que vénen darrere valoren i conserven el seu llegat, ni la casa: “… he resistit, m’he cansat amb la lluita, i he arribat a saber que tant d’esforç no ha servit de res.” (p. 148) I amb açò ja fa menció a l’especulació immobiliària, tema d’altres novel·les seues que han tingut un gran ressò popular, com Crematorio, del qual se’n va fer una sèrie televisiva.\nAquesta obra, als primers del noranta, ja tractava el gènere del testimoniatge en la memòria històrica, ara en voga. Ha estat traduïda per Carles Mulet ja que va ser escrita com tota la producció de Chirbes en castellà, malgrat que ell era un clar defensor de la seua llengua, i és l’única novel·la de l’autor disponible en valencià.\nUna lectura que sense endinsar-se en els detalls més inhumans i bàrbars, sí que trasllada, el patiment i la inclemència que es va viure en els nostres pobles. Una novel·la, ben traduïda, que cal llegir, perquè és real i entenedora.\nAutor: Rafael Chibes\nL’editora Mercè Climent, en parla a Escriptors Valencians.\nAlfons CerveraCarls MuletEditorial Lletra Impresafamíliguerra civil espanyolallibres en catalàllibres en valenciàmemòria històrica


Habitant-global: de març 2017\nEra la primavera d'ara fa uns seixanta anys quan els pares van carregar totes les seves pertinences mobiliàries i domèstiques en el carro de l’oncle Manel, el germà petit del meu pare. Dalt de tot l’embalum de mobles i paquets van ficar-m’hi amb instruccions de tenir cura de la bossa de xarxa de fils verds on dúiem el gat d’ulls de diferent color, era un mascle blanc de grans taques grises. Aquell dia, hauria de ser diumenge, des del carrer de la Rutlla vam traslladar-nos al lloc que mostra la foto, a una de les cases dites angleses, oculta en la imatge per l'arbrat de la vorera esquerra. Ens vam instal·lar tot i que la casa era encara per acabar, només havien dues portes, la del carrer i la del pati; la cuina era una taula senzilla, en un racó del menjador, de fusta sense polir i un fogó de petroli comprat a la "Cuina Moderna", una coneguda botiga d'estris per a la llar ubicada entre els carrers de Sant Pau i del Cardaire amb la façana mirant al carrer de Puig Novell, cantonada amb el de la Font Vella.\nDels anys anteriors poc recordo: la cremada de les mans al braser de ca la iaia Maria, la brillant llum de carbur, les germanes i alhora veïnes de la iaia, l'Anna i la Carme; el marit de la Carme, Conrad. A l’època del carrer de la Rutlla compartia les hores de joc amb el fill petit del veí que tenia un pou al soterrani i gallines a la galeria del primer pis del patí. D’aquells dies va ser el primer contacte amb l’escola, una aula d'altíssim sostre regida per una petita professora de més que de mitjana edat, era l'únic element del sexe femení en la més prestigiosa institució educativa local com era la “Escola Pia de Terrassa”. Allà vaig ser alumne de pàrvuls poc menys d'un curs. D'aquell trasllat de la casa de lloguer a la nostra va ser el canvi de centre escolar el que vaig percebre con una pèrdua important. Pensava, amb tota la raó, que no trobaria en la nova escola l’afabilitat de la professora ni la majestuositat de l’edifici, del qual m’havien impressionat les altes portes amb fallebes i aquells estranys senyors tan amables amb sotana.\nPer fer-vos una idea més fidel a l'ambient familiar que va caracteritzar la meva infantesa passo seguidament a descriure els elements més rellevant. El meu pare havia nascut primer fill d'un matrimoni resident en un dels poblets que sovintegen al llarg del riu Andarax en la versant oriental de les Alpujarras. El poble, actualment d'uns 600 habitants, està ubicat, aprofitant la millor orientació defugint la radiació solar dels estius i cercant les fonts d’aigua. És situat en una obaga orientada al Nord i Nord-est, des d'on es contemplen els cultius en la plana del riu que en aquell indret és de règim torrencial. Els avis eren propietaris de petites parcel·les de vinya en "emparrat" horitzontal dedicant la producció a l'exportació, generalment al mercat britànic. Hi dedicaven algun tros a productes de l'horta, per al consum familiar i per a vendre les hortalisses en el mercat majorista d'Almeria.\nLa família de l'àvia Maria es dedicava al transport de mercaderies i de passatgers en tartana; d'aquí el renom de la tartranera. L’avi havia fet oficis diversos relacionat amb l'agricultura i la ramaderia, però en èpoques de necessitat, que eren la major part, havia treballat en les mines d'aquelles terres sistema d'economia del sector primari vigent fins mitjans segle passat.\nDesprés d'un festeig de pel·lícula dramàtica, que relataré més avall, el matrimoni va portat al mon sis fills, el primer el meu pare i el sisè un noi que moriria tràgicament als 20 anys atropellat per un camió al carrer Sant Pere de Terrassa allà on desemboca l'actual carrer Gaudí. Ell baixava en bicicleta, no sé per quin dels dos carrers i per l'altre el camió que el va empaitar tirant-lo a terra passant les rodes per sobre del pit produint-li la mort. L’avi era al poble cuidant-se de les terres mentre els fills i l'àvia vivien a Terrassa, l'home va venir només a cobrar la indemnització que l’asseguradora del camió va abonar i va tornar al poble, on s'estava llargues temporades. Els meus pares tenien programat el seu casament per poc mesos després del fatal accident. Consta, per la única foto del grup d'assistents a la cerimònia, que l'avi va ser present. Conseqüència de la mort del seu benjamí l'àvia va mantenir un rigorós dol i no va assistir a la cerimònia. D'aquí que jo, el primer net, en comptes d'heretar el nom de l’avi patern tal com m'estava reservat per tradició, vaig assolir el del meu difunt oncle. El nom de l’avi va ser el del meu cosí nascut vint dies després de fer-ho jo.\nLa família del pare havia emigrar a Terrassa on van llogar una casa en el barri on s'iniciava la carretera de Rellinars. La casa d'una sola planta era construïda a mitges: sense canyís ni portes a les dues habitacions de que constava. Per accedir-hi des del carrer s'havia de pujar un esglaó i després baixar-ne dos, el nivell del terra dins la casa era per sota del nivell del carrer; de les dues habitacions, arrenglerades a l'esquerra del passadís, només la primera ventilava per una finestra a la façana del carrer, la segona ventilava prou pel sostre inexistent que permetia contemplar les altes bigues de fusta que suportaven la teulada a dos aigües. Després de les habitacions s'arribava a la sala menjador amb una bancada d'obra a la paret de la dreta on l'àvia cuinava. Recordo les nits il·luminades per la brillant flama d'acetilè generat en el pot del carbur, on s'hi ficaven pedres de carbur càlcic amb aigua. Encara més viu conservo el record del braser que escalfava pobrament els hiverns familiars. Encara conservo les lleus cicatrius a la mà esquerra de quan vaig caure de mans sobre de les brases de carbonet.\nUna gran porta de dos batent amb vidres i finestrons permetia accedir al petit pati amb safareig, a la dreta del qual una porta donava accés a la quadra amb pessebre on tancaven el mul propietat de la família que permetia treballar fent transports el meu oncle Manel el qual vivia amb la seva dona i fill en una casa de veïns no gaire lluny de casa de la iaia. La particularitat de la casa de l'oncle es que era sota una torre de transport d'electricitat a alta tensió.\nDe l'avi només conservo un únic record, quan va agafar-me per sota les aixelles i em va enlairar fins fer-me seure sobre l'ample llom del mul, que jo creia cavall; va ser una tarda que l'oncle Manel havia arribat abans de la posta del sol i mentre desenganxava l'animal del carro per dur-lo al corral l’avi va voler que el nét experimentés la vida d'un món destinat a desaparèixer sota la petjada de ferro dels combustibles fòssils.\nPoc mesos després l’avi va marxar a Instinción on va morir abans de fer els seixanta anys; encara no havia nascut la meva germana, per tant jo encara no tenia set anys, ja vivíem al carrer 25C. L’àvia i la resta de familiars van acordar fer anar al poble el meu pare, que era l’hereu, per cuidar-se dels tràmits burocràtics derivats de la defunció de l’avi. Allà restaven unes vinyes per les que, després de malvendre-les a una cosina, van obtenir prop de tres mil pessetes que van repartir-se entre els cinc germans tots residents a Terrassa.\n(1) Nova edició de 16.03.17: Corretgit els noms del carrers de la Cuina Moderna.