L’Olleta de la Plana | Bloc del Grup de Teatre l'Enfilat\n← A l’ombra del Papa Luna\nL’Any de Carles Salvador →\nEl cap de setmana passat, 15 i 16 de novembre, va ser trobat, al Teatre del Raval de la ciutat de Castelló, un curiós objecte d’origen desconegut. Tenia forma d’olla, grandària d’olla, anses d’olla i es podia utilitzar com si fóra una olla. Després de comprovar aquestes característiques, i de llargues discussions, la policia científica va determinar que podria ser un casc de seguretat o una cadira de disseny; encara que grups reaccionaris, amb l’únic fi de desestabilitzar la societat, van estendre el rumor que en realitat es tractava d’una olla. Finalment, per a evitar una revolta popular innecessària, es va acceptar catalogar l’objecte de aquesta manera.\nLa policia científica investigant l’objecte misteriós.\nAquest objecte que, com ja hem explicat, denominarem a partir d’ara “olla”, encara que vaja en contra de tota lògica científica; estava repleta d’unes curioses monedes daurades com l’or, però que el seu interior estava format per una estranya substància fosca derivada del cacau. Va ser necessari que vingueren unes deesses de l’Olimp per aclarir-nos que ens trobàvem davant d’una olla plena de monedes de xocolata.\nLes deesses vingudes de l’Olimp.\nNo obstant açò, el més curiós del cas és que van aparéixer un grup de persones vestides amb indumentàries extravagants mantenint una conversa sense sentit.\nEn quin segle estem?\nEn el segle III abans de Crist.\nI per què comptem els segles en funció d’algú que no coneixem i encara no ha existit?\nCalia posar un punt de referència perquè tots comptàrem igual.\nPer què no han posat com a any zero la fundació de la nostra ciutat, Atenes, que tots sabem quan va ser?\nEn el futur ningú sabrà amb certesa la data i s’embolicaran.\nI es recordaran de quan va nàixer Crist?, un personatge anònim que ningú coneix i passarà desapercebut a la història.\nAçò es diu màrqueting.\nAcalorada discussió sobre qui serà Crist i la seva importància.\nAmb ells anava Euclió, un home espellifat que assegurava que l’olla era seua, que li l’havia donat Licònides, un jove atractiu de bona família, a canvi de poder casar-se amb la seua filla Fèdria. Estava convençut de ser ric, perquè pensava que les monedes eren d’or, i volia invertir tota la seua riquesa en un negoci de gran futur; la construcció d’un aeroport a la província de Castelló que, com que no albergava cap companyia aèria, li permetés tenir un vedat privat de caça.\nEuclió enfadat en descobrir que les monedes són de xocolata.\nFèdria i Licònides formaven una parella perfecta que alçava passions allà on anava. Una incessant música d’arpa els acompanyava sempre mentre no paraven de recitar versos cursis d’amor, de rima lamentable i argument deplorable, que convertia la seua presència en una experiència embafadorament insuportable que provocava la desbandada general del públic assistent.\nLicònides obligant Estròbil a escoltar els seus versos.\nTot apuntava al fet que es tractava d’un grup organitzat que practicava aqueixa denigrant activitat anomenada teatre, més concretament l’obra titulada “la comèdia de l’olla” de Plaute. Una activitat destinada a pervertir les ments inculcant cultura als infeliços que han sigut enganyats a assistir a aquesta demència. L’aparició d’un gall de palla explicant el perquè d’aquesta bogeria, va donar una mica de seny a la situació. L’explicació era senzilla, eren un grup de persones de l’antiga Grècia, que havia utilitzat una màquina del temps per a acudir a l’època actual i poder així degustar una exquisida recepta de la zona…\n… l’Olleta de la Plana\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Actuacions, Castelló a Escena i etiquetada amb Castelló, La comèdia de l'olla, Teatre Raval. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nUna comentari en l'entrada: L’Olleta de la Plana\nVirtual server diu:\n8 de desembre de 2016 a les 7:42 pm\n… cada localidad, comarca o provincia tiene sus tradiciones y especialidades definidas por los productos que ofrece la tierra, o el mar. La Olla de la Plana es una de las especialidades mas populares de Castellon de la Plana, un reconfortante guiso de legumbres y verduras, seguro que muy parecido al que se elabora en otras regiones.\nRespon a Virtual server Cancel·la les respostes


els raves per les fulles: Aquest partit és un esperpent\nEl que està passant a Ferraz és per partir-se el riure. .A Mi m'importa un rave qui és el Secretari General del Partit Surrealista Obrer Espanyol no tinc perquè conèixer-lo, ja que aquest no és el meu partit. Però ara ja em conec de memòria fins als seus Estatuts que sembla no li van tirar un cop d'ull als 17 incauts a les ordres de Susana Diaz que van dimitir ahir amb la intenció d'enderrocar a Pedro Sánchez. i ara es troben que no els deixen tan sols entrar a la seu del partit que encara pertanyen.\nSer secretari general, dóna facultats per concedir el momio a milers d'afiliats i amics que no tenen altra obligació d'acatar sense dir ni piu els seus capricis. Ells que fins ara han estat vivint molt bé amb els meus impostos i que ara pateixen el neguit de perdre el xollo, en perdre 6 eleccions consecutives i amb l'expectativa de canvi de secretari general que els pugui col·locar. Està sent una setmana divertida.\nSembla ser que l'pactar amb Podem i donar-los centenars d'alcaldies no té res a veure amb perdre vots, com el que ha passat a Madrid amb Carmena o el pacte amb Colau a Barcelona per pidolar una paradeta de Tercer Tinent Alcalde. És clar, és poc important per als votants el no disputar la ideologia d'esquerres als comunistes i convertir-se en subalterns d'ells, dels quals protagonitzen una ideologia que ha fracassat a tot el món portant misèria allà on s'instal·lés. Ara acaben de descobrir que hi ha molts psoes. Un en el nord i un altre al sud. Un independentista i un altre constitucional. Un amb Susana i un altre amb Pablo Iglesias.\nSegons el calendari de Sánchez, ell espera ser beneït per la militància del PSOE el 23 d'octubre. De manera que té abans del 31, en què s'han de dissoldre les Corts, el temps just per armar la majoria que el porti a la Moncloa. Tot això si els dimissionaris no aconsegueixen impedir-ho, No obstant això, en ser els terminis tan estrets i haver de celebrar-se el congrés amb les eleccions convocades o la investidura formalitzada, potser no tingui temps més que de ser per tercera vegada candidat i esperar a veure si el predit patacada final de Podem li dóna una oportunitat.\nEl fet és que vaig poder veure en viu i en directe per tv com uns volien entrar a la Casa del Poble i no els deixaven ... (¿La casa de qui?) .... Sense que els assetjats poguessin sortir com no fos pel garatge. Per demà sábadoi s'estan noliejant autobusos des de tota Espanya per omplir el carrer Ferraz de personal aturar envoltar la seu que ja està envoltada de periodistes, no sé si per impedir a uns que entrin o impedir que surtin els de dins. Els veïns del carrer davant de tanta afluència ja han muntat el seu negoci particular, els bars a vessar i l'amo de la immobiliària els repari entrepans per tal que el seu anunci surti a la tele. Els militants a toc de corneta dels caps locals s'ha apostat per controlar qui entra o qui surt davant la possibilitat que es constitueixin 2 meduios comités.en al mateix edifici. Ells es prenen la política com holligans en el futbol, sent d'un equip fins a la mort. Però la política no és futbol que quan hi ha empat, hi ha tandes de penals, A més d'un li agradaria resoldre-a canonades.


Meandre abandonat de Calders – El medi natural del Bages\nMeandre abandonat de Calders\nEl castell de Calders -del qual en queda poc més que un tros de la torre- està situat al capdamunt d’un turó delimitat per un meandre abandonat del riu Calders.\nA la plana en primer terme no hi ha cap riu; el riu Calders hi havia passat fa milers d’anys en un meandre que, posteriorment, va abandonar al tallar i fer drecera pel terreny que queda darrera del castell.\nEl castell està fonamentat a les calcàries esculloses de la Tossa, tan característiques de Calders. Va caldre un corrent considerable d’aigua durant milions d’anys per erosionar aquesta calcària tan dura i aïllar el turó. A la dreta de la imatge, el molí del Castell sí que queda proper al curs actual del riu.\nA partir del meandre abandonat del Castell, el riu Calders circula profundament encaixat en una vall sinuosa, una successió de meandres molt pronunciats -aquests encara ben vius- fins a la seva confluència al riu Llobregat a Navarcles.


Al Cor d’Horta hem iniciat la campanya de rebaixes !!!\nSabem que serà una campanya atípica però de segur que al vostre costat tot serà més fàcil.\nDe moment els primers dissabtes de rebaixes els establiments estaran tancats per decret de la Generalitat i fer front a la pandèmia Covid-19, però de dilluns a divendres en horari habitual t’esperem amb les millors ofertes i descomptes per a què puguis gaudir de la campanya de rebaixes al nostre costat.\nTot i la situació actual fem un repàs d’algunes qüestions importants que cal tenir en compte al moment de planificar la gestió i comunicació de la nostra campanya i aconsellar els nostres consumidors d’alguns aspectes. Luis Álvarez, el Defensor del Client de Barcelona Comerç ens ho recorda:\nprevious post: Immaculàrius del Col·legi Immaculada Concepció d’Horta 11.01.2021 – 15.01.2021\nnext post: Immaculàrius del Col·legi Immaculada Concepció d’Horta 18.01.2021 – 22.01.2021


Pàgina no trobada | El Camí- pàgina 36\nData de publicació: 05/2009 Els gegants de Castellfollit de la Roca Ubicació: Castellfollit de la ... la mainada més petita. MUSICS : Compten amb un grup de gralles i timbals que acompanyen als gegants i la faràndula a tots els ...\nMedi natural i paisatge d'Ordino\nData de publicació: 12/2011 ... ric tant paisatgísticament com pel que fa a les espècies de flora i fauna que l’habiten. Hi trobem pics que gairebé arriben als 3.000 ... ferrades, els barrancs i l’escalada també formen part del grup d’activitats que es poden desenvolupar enmig de la natura canillenca. En ...\nCaminada per la Plana Alta: de Vilafamés a Sant Joan de Moró. El passat 27 de gener del 2018 ... on en aquest moment s'ajuntava tot. Els i les caminants van entrar a veure el mas, jo em vaig reservar aquesta visió ...\nrmarti - 14/02/2018 - 23:55 - 1 comentari\n... S’hi poden comprar productes d’artesania de fusta, de llana, robes estampades, bijuteria, sabons i perfums...També s’hi poden ... que són: Rebrot Teatre, Trocateatre i el grup Tramoia. &nbsp, &nbsp, Text redactat per. Enriqueta ...\nData de publicació: 05/2010 Personatges il·lustres de Sant Joan de les Abadesses Dilluns, 24 maig, 2010 ... : Fill de la vila, juntament amb un grup d'espanyols, es va fer fort en una església a la població de Baler ...\n... Caminada del Genovés a Xàtiva i el castell de Xàtiva. La Costera. El cap de setmana 1 i 2 d'octubre vàrem ... El Grup de Caminants, fent Camí ...\nrmarti - 05/10/2016 - 23:30 - 1 comentari\nData de publicació: 01/2012 L'AGRUPACIÓ SARDANISTA DE CARDEDEU I LA SEVA HISTÒRIA Dilluns, 2 gener, 2012 ... amb diversos músics de la vila, així com del grup de danses “Aires del Montseny”. Tota aquesta activitat històrica ...\nEls Gegants de Sant Esteve de Palautordera Ubicació: Sant Esteve de Palautordera ... a més, s’hi han afegit la canalla amb xanques i també un grup de grallers. La festa continua.&nbsp, &nbsp, Text redactat per: ...\nRecorregut per la part interior i muntanyosa de Mallorca, concloent a Ciutat de Palma. na esplèndida zona que hi ha qui la ... Coanegra (Santa Maria del Camí) AEG Pedra Viva (Binissalem) Grup d’Amics en Defensa del Medi Ambient. GADMA (Binissalem) AEG Eladi Homs ...\nAnònim (no verificat) - 23/03/2017 - 11:07 - 1 comentari\n... tot, la proximitat amb Barcelona i les millores en les vies de comunicació —les carreteres comarcals i les dues línies de ferrocarril ... constituïen la colònia d’estiuejants. La colònia era un grup diferenciat en la vida dels municipis: vestien principalment de blanc ...\nLaiavidal - 24/11/2017 - 14:22\n« primer ‹ anterior … 32 33 34 35 36 37 38 39 40 següent › últim »


Els Manyacs de Parets celebren la seva IV Diada Castellera - Vallès Visió\nEls Manyacs de Parets celebren la seva IV Diada Castellera\nLa temporada castellera encara la recta final al territori. Prova d’això és la diada dels Manyacs de Parets que tanca la seva temporada. Els de la camisa morada han fet una gran actuació on han descarregat tots els castells de sis que han assajat aquests dies.\nTot i la pluja del matí els Manyacs han pogut actuar a la plaça de la vila de Parets perquè finalment el temps els ha acompanyats. Ho han fet en la seva quarta diada juntament amb els seus padrins els Castellers de Mollet i amb la Colla de Montcada i Reixach. Els de la camisa morada han descarregat tots els castells que han portat a plaça; el 4de6 amb agulla, el 5de6 i la torra de sis que l’han descarregat en la ronda de millora.\nPer la seva banda, els castellers de Mollet han fet una actuació més relaxada, renunciant als castells de 7 i apostant per les construccions de sis. Els de la camisa verd claret actuaven després de la seva diada i han descarregat el 3de6 amb agulla, el 4de6 i el 2de6.\nEls Castellers de Montcada i Reixach també han descarregat tres castells de la categoria de sis. Per la colla ha estat la primera vegada que participava en la diada de Manyacs.\nEls pilars de tancament han posat el punt final a una jornada castellera on les tres colles han assolit els reptes que s’havien marcat per aquesta actuació.\nEls Manyacs organitzen activitats lúdiques per tothom abans de la seva Diada


Estrena oficial: noves coreografies Les Mills del 18 al 23 de març!\nEstàs a punt? Del 18 al 23 de març, llancem les noves coreografies de totes les activitats Les Mills que t'oferim a Can Caralleu. Les coreografies que presentarem seran les que farem durant el proper trimestre a les sessions d'aquestes activitats. Del 18...\nFins al 9 de març celebrem la Setmana de la Dona! Guanyeu 1 mes gratis! Si portes una amiga a entrenar amb tu i s'abona al teu club guanyeu 1 mes gratis cada una. A més, gaudirà de la promoció vigent. Tothom hi guanya!\nForma el teu equip i participa als 1ers Jocs de primavera Carthago\nEl 20 de març arriben els 1ers Jocs de Primavera Carthago del Claror Cartagena! Una competició per equips mixtes de 3 persones on posaràs a prova la teva agilitat, força i velocitat. 1ers Jocs de primavera Carthago 20 de març a les 20.30h A...\nEl 6 i el 8 de març: esport i salut en femení\nAl Claror Cartagena celebrem el Dia Internacional de la dona, el 8 de març, amb activitats pensades i dedicades a tu. Totes les activitats són obertes a tothom i només cal reservar plaça. Dimecres 6 de març 11.30h...\nCelebrem el dia de la dona amb una nova edició de L'Espartana Race de L'Esportiu\nEl proper dissabte 9 de març vine a l'Esportiu Espartana Race! Celebrem el dia de la dona amb la cursa d'obstacles més canyera de L'Esportiu, posa a prova la teva agilitat, força i velocitat. · Categoria Adults a les 11h ·...


Aquesta informació de galeta es va actualitzar per última vegada el 29 Octubre, 2020 i s’aplica als ciutadans de l’Espai Econòmic Europeu.\nEl nostre lloc web, https://calmaestudis.com?lang=ca (d’ara endavant “el lloc web”) utilitza galetes i altres tecnologies relacionades (per comoditat, totes les tecnologies es denominen “galetes”). Les galetes també són col·locades per tercers que hem contractat. En el document següent us informem sobre l’ús de les galetes al nostre lloc web.\nQuan visiteu el nostre lloc web per primera vegada, us mostrarem un missatge emergent amb una explicació sobre les galetes. Tan bon punt com feu clic a “Save cookies preferences”, ens consentiu a utilitzar les categories de galetes i extensions que heu seleccionat al missatge emergent, tal i com es descriu en aquesta Política de galetes. Podeu desactivar l’ús de galetes a través del vostre navegador, però tingueu en compte que pot ser que el nostre lloc web ja no funcioni correctament.\nJuniper Serra 26, àtic · 07500 Manacor – Balears\nLloc web: https://calmaestudis.com?lang=ca\nCorreu electrònic: info@calmaestudis.com\nNúmero de telèfon: +34 971 847 254\nAquesta política de galetes s’ha sincronitzat amb cookiedatabase.org el 29 Octubre, 2020


Pa de blat xeixa (Mallorca) - Gremi de Flequers de la Provincia de Barcelona\nEstàs a:Home»Receptes»Pa de blat xeixa (Mallorca)\nPa de blat xeixa (Mallorca)\n17 Maig, 2017 Receptes\nBlats antics i saludables\nLa xeixa és un cereal que, una vegada panificat, té unes característiques digestives notables i un sabor més intens.\nAmb aquesta recepta proposem un pa elaborat amb la varietat local de blat “xeixa”, típica de Mallorca. Aquest gra presenta un alt risc de regressió enfront de les varietats actuals usades en la fleca industrial. Ara per ara, el seu cultiu és molt limitat, encara que alguns joves agricultors que practiquen l’agricultura ecològica l’estan sembrant de nou, ajudant, així, a difondre aquest patrimoni genètic.\nConsiderat varietat de blat antic, presenta diferències respecte d’altres varietats més modernes que han estat manipulades, ja que, una vegada panificat, té unes característiques digestives notables, un sabor més intens i un índex al·lergènic pràcticament inexistent.\nEl cereal de ‘Ses Illes’\nLa xeixa és el tipus de blat més esmentat en contes, poesies i llegendes del folklore de les illes, prova del fervor popular que ha rebut al llarg de la seva història i gastronomia.\nPertany a la família dels blats tous panificables i a les Illes Balears es troben altres subvarietats com la Xeixa Rotja i la Garonzona.\nÉs un blat rústic, adaptat a qualsevol terreny i que arriba a tenir un índex panificable major, és a dir, amb més ‘força’, quan prové de terres de difícil cultiu.\nCal ressaltar que la producció d’aquest pa es realitza tan sols amb blat de certificació ecològica, reconegut per l’organisme competent, CBPAE, el Consell Balear de la Producció Agrària Ecològica.\nLa farina es mol en molí de pedra antic i tradicional (l’últim molí tradicional en funcionament a Mallorca) i això repercuteix en la conservació del sabor i les propietats del blat.\nDesprés de moldre, es garbella i es procedeix a la neteja integral, a la qual no es descarten ni el segó, ni la capa proteica, ni el germen. Així es produeix una farina completa, molt més rica i amb més propietats nutritives. Al final el procés de mòlta, una part de la farina integral rep un lleuger cribratge per eliminar algunes partícules de segó més gruixut i passa a convertir-se en la farina fosca o ‘bruna’, de gust més suau i encara més digestiva que\nla farina integral.


Primer dia complicat per als pilots de Reale Avintia Racing a Jerez - Esponsorama\nPrimer dia complicat per als pilots de Reale Avintia Racing a Jerez\nGP de Espanya FP1-FP2\nEl primer dia d’entrenaments lliures per al Gran Premi d’Espanya ha estat complicat per als pilots de Reale Avintia Racing. La primera sessió de 45 minuts s’ha disputat sota la pluja i, davant les previsions de sol per la tarda, Héctor Barberá ha preferit no sortir. Loris Baz sí que ha completat la sessió en mullat per agafar sensacions amb la seva nova moto i el resultat ha estat força positiu.\nA la tarda amb l’asfalt sec, tot i que encara amb algun toll d’aigua, s’ha pogut disputar sense més problemes. Loris Baz ha començat força bé, però a meitat de sessió ha patit una caiguda en frenar en una zona humida. Això li ha condicionat durant la resta de la sessió i no ha pogut millorar els seus temps, però el pilot francès de Reale Avintia Racing confia a poder fer-ho demà. Per Héctor Barberá ha estat més complicat. El valencià segueix tenint una gran falta de sensacions i ha dedicat la sessió a provar diferents posicions sobre la moto i a treballar en el seu estil de pilotatge sense mirar massa el cronòmetre.\nDemà els dos pilots lluitaran per fer-ho el millor possible en el FP3 i FP4, per atacar el cronòmetre en els entrenaments classificatoris que decidiran les posicions de graella per al diumenge.\n“L’inici del FP2 ha estat força bo. Jo em sentia còmode i la moto anava bé, però frenant en un revolt ha trepitjat una zona humida i he caigut. Quan he sortit amb la altre moto no m’he trobat igual i crec que Paolo, el meu cap de mecànics, o fins i tot el meu pare haurien fet millor el final d’aquesta sessió … Ara seriosament, hem d’oblidar-nos d’aquestes últimes voltes i recuperar les bones sensacions del principi. Aquest matí he rodat en mullat per treballar amb aquesta moto en aigua, perquè encara no la coneixem bé. Ha estat bé i així tenim una base per quan hi hagi una carrera en mullat, que segur que alguna tindrems.”\n“No ha estat la millor manera de començar el Gran Premi de casa. Aquest matí he decidit no rodar per no perdre confiança, perquè a Austin vam fer un pas endavant i la pista no estava en les millors condicions. Així que he vist l’entrenament des al box. Aquesta tarda sí que hem rodat, però segueixo tenint els mateixos problemes de sempre. no sento el tren davanter i no aconsegueixo fer funcionar el pneumàtic davanter , hem de començar un altre cop de zero, aquests pneumàtics són molt durs i necessiten molta pressió , anem a provar a canviar la meva posició sobre de la moto per carregar més pes davant i veurem com va.”


per Redacció , 27 de juliol de 2020 a les 15:18 |\nSé que no em coneixes ni llegiràs això però... Vaig saber qui eres perquè un dia a la fira del poble em van dir que eres la germana d'un noi amb qui anava a classe. Des d'aquell moment et vaig començar a stalkejar (seria més fàcil si m'acceptessis la sol·licitud però bé...) i m'estic pillant de tu. Ets una noia de 16 anys, morena i el teu nom comença per V. Crec que ets bi per tant jo no perdo les esperances...\nFarà un mes que et vaig veure assegut a una taula del Taco Bell de la Maquinista. Anaves amb un amic i jo amb una amiga però tots dos ens vam quedar esperant-los asseguts a la nostra taula, tu fumant. Fèiem contacte visual de tant en tant i em vas semblar guapíssim, no he parat de pensar en tu des d'aquell dia.\nEns coneixem des que érem petits i els nostres pares són amics i tu ets pràcticament com un germà per mi. Sempre m'has agradat i sempre et llenço indirectes quan quedem però no les pilles mai, simplement rius possiblement pensant que són conyes, però vull anar en serio amb tu. També haig de dir que ets molt sec parlant per xat i això no m'ajuda a saber si jo també t'agrado. No crec que llegeixis això tampoc, però si es dona el cas i jo també t'agrado, m'agradaria que m'escrivissis per quedar algun dia i veure si funciona.\nSé que passes de mi, un dia vas d'amic i l'altre ni em parles. Però ja saps que porto 2 anys fixant-me en tu i tu tan il·lús ni te n'adones. El el teu nom comença per I, digues alguna cosa.\nAnem a la mateixa classe, des de principi de curs que em vaig fixar en tu. Va haver-hi un dia que crec que em vas pillar empanat mirant-te (jo em vaig girar fent veure que mirava el rellotge). Un dia vam fer una sortida amb l'escola i al lloc on vam anar només hi havia dues cadires. Jo estava assegut a una i una amiga que tenim en comú a l'altre. Tu li vas demanar que si et deixava seure al meu costat i ella et va dir que sí. Total... al cap d'una estona ens vam mirar i et vas llepar els llavis... em vaig posar molt hot i em penedeixo de no haver-te contestat: Què mires? Però t'haig de donar les gràcies perquè per tu i els meus millors amics he acceptat que sóc bi.\nSé que no llegiràs això, però necessitava dir-ho. Et vaig conèixer fa gairebé un mes al meu poble, tu hi puges des de fa molts anys però no havíem parlat mai. Vam parlar una mica i després per insta. Em vas semblar molt crush, i m'estic pillant de tu, tant de bo ho vegis.\nEts brutal Som millors amics des de la infància però és que em poses massa. Vivim a Barcelona a la part alta, tu vas a l'insti de la zona, i jo em vaig canviar al de la part més baixa. Sempre vens a buscar-me al meu insti i anem a dinar a casa teva o meva. Sé que no llegiràs això, però necessitava treure'm aquest pes de sobre. Ja són 3 anys...I altra cosa que no saps, és que vaig descobrir que era gai per tu. T'ESTIMO massa. S'està carregant...


Es constitueix a Barcelona la Federació d’Associacions Empresarials TIC de Catalunya (FAETICC) | Programarilliure.cat\n← SESSIÓ INFORMATIVA: PROJECTES DE MODERNITZACIÓ DE LES PIME DEL SECTOR TIC AL “PLAN AVANZA 2″\nSerán las CC.AA. quienes decidan si los PCs infantiles llevan Linux o no →\nEs constitueix a Barcelona la Federació d’Associacions Empresarials TIC de Catalunya (FAETICC)\tPosted on Mai 5, 2009\tby InformaTIC La FAETICC demanarà a la Generalitat la creació d’una taula sectorial TIC per impulsar el sector.\nEl 28 d’abril es va constituir la Federació d´Associacions TIC de Catalunya – FAETICC al districte tecnològic 22@ de Barcelona on tindrà la seva seu. La federació la constitueixen sis associacions d’empeses TIC de Catalunya:\nAENTEG – Associació d’Empreses de Noves Tecnologies de Girona\nASEITEC – Associació d’Empreses d’Informàtica i Tecnologies de la Comunicació\nCatPL – Associació Catalana d’Empreses per al Programari Lliure\nGENTIC – Grup d’Empreses de Noves Tecnologies de la Informació i la Comunicació del Maresme\nTICOsona – Associació d’Empresaris de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació de la Comarca d’Osona\nque en conjunt representen prop del 90% de les empreses TIC de Catalunya.\nLa FAETICC neix després de diversos intents per constituir un organisme que aglutinés tots els interessos de les pimes TIC. Finalment, durant la tardor del 2008, les diferents associacions van arribar a un acord base que ha permès crear la Federació.\nEls presidents de les sis associacions han signat l’acta fundacional de la FAETICC: Joan Ribas per l’AENTEG; Jaume Planas per l’ASEITEC; Jordi Marín per CatEi i President de la FAETICC; Albert Calvet per CatPL; Josep Lluís de Gabriel per la GENTIC i Meritxell Feu per TICOsona, (a la foto amb el Degà del COEINF).\nA l’acte de signatura de la Federació van assistir una numerosa representació de les associacions signants de l’acord i del Col.legi Oficial d´Enginyeria en Informàtica de Catalunya – COEINF representat pel seu Degà, I.llm. Sr. D. Antoni Rodríguez de la Torre, així como diversos Vicedegans i el Director/Gerent.\nJordi Marin, President de CatEi i de la FAETICC i membre del Consell Assessor del Col·legi Oficial d’Enginyeria en Informàtica, va agrair especialment al Degà i al Director del COEINF “el paper de mediació i diàleg realitzat pel Col.legi per impulsar la Federació i arribar a la seva constitució”.\nJordi Marin va continuar el seu discurs manifestant: ” La Federació és un esforç d´integració i col.laboració de les entitats empresarials TIC de Catalunya i que el repte més important consisteix en establir un diàleg fluid amb l´Administració de Catalunya que com a país li cal tenir un sector TIC diversificat, altament competitiu i internacionalitzat.”\nAlbert Calvet, President del CatPL i membre del Consell Assessor del Col·legi Oficial d’Enginyeria en Informàtica va manifestar: ” La FAETICC transformarà molt positivament la activitat de les associacions empresarials TIC a Catalunya”.\nLa FAETICC està formada per pimes catalanes del sector TIC i la seva missió consisteix en defensar i representar els seus interessos davant l’Administració i els agents socials. La FAETICC treballarà per augmentar la competitivitat del sector i impulsar l’increment de volum de negoci de les empreses a través de la generació de mercat, la internacionalització, la realització de projectes conjunts i la generació d’economies d’escala i de serveis per a les pimes TIC\nAquesta entrada ha esta publicada en General. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\t← SESSIÓ INFORMATIVA: PROJECTES DE MODERNITZACIÓ DE LES PIME DEL SECTOR TIC AL “PLAN AVANZA 2″


Sonya Levien - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n25 desembre 1888\ngubèrnia de Kaunas\n19 març 1960 (71 anys)\nOscar al millor guió original, per l'obra Interrupted Melody\nSonya Levien fou una guionista estatunidenca d'origen rus, nascuda Sara Opesken a Panemunėlis — Panemunek en jiddisch — (llavors part de l'Imperi Rus, actualment a Lituània el 25 de desembre de 1888, traspassada a Los Angeles — districte de Hollywood (Califòrnia, Estats Units) el 19 de març de 1960.\nSara Opesken (Sonya és un diminutiu rus) va néixer a Panemunek, un petit poble a la Zona de Residència el 25 de desembre de 1888 (després canviaria la data a 1898.) Era la filla gran de Julius (nascut pels volts de 1863) i Fanny (nascuda vers el 1865), Sonya tenia dos germans, Arnold i Max.\nDurant aquest període, les autoritats russes mantenien un ull vigilant sobre els ciutadans, especialment els jueus amb afiliacions radicals.. El pare de Sonia tenia una connexió remota amb un diari radical, així com un cert acord amb les idees anarquistes de príncep Piotr Kropotkin. Julius Opesken també es va unir a un cercle d'estudi naródniki abans de ser detingut i enviat a treballar a les mines de Sibèria. Mentre el seu pare complia la condemna,la família Opesken va anar a viure amb el pare de Julius, un rabí, que va destacar la importància del llenguatge a una jove Sonia. El seu avi la va instruir en rus, francès, alemany, i hebreu, i també la va animar a llegir el Talmud i el Xulhan Arukh com a guia de referència diària.\nEl 1891, el seu pare va escapar de l'exili i es va dirigir als Estats Units: va decidir prendre el cognom del seu salvador alemany, Levien. Va portar la resta de la seva família al llarg de 1896, i es van reunir amb ell al Lower East Side de Manhattan. No eren els únics jueus de Rússia entre 1891 i 1900: de fet, en aquests nou anys, més de 150.000 jueus van arribar a Nova York. Un cop instal·lats als Estats Units, els seus pares van tenir dos fills més, Edward i Nathan. La família va rebre els seus papers de naturalització el 1905.\nDesprés d'haver escrit algunes històries per a revistes, Sonya Levien debuta al cinema el 1919 (com a autora d'una història adaptada). Col·labora en setanta-dos films estatunidencs fins al 1960, any de la seva mort, com a guionista principalment, però també com a autora d'històries originals.\nEl 1956, Sonya Levien guanya un Oscar al millor guió original per Interrupted Melody (1955). Anteriorment, el 1934, havia tingut una nominació a l'Oscar al millor guió adaptat, per State Fair (1933). Val a dir que també va participar el 1945 en l'adaptació d'aquesta última, sota la forma de film musical (que serà objecte d'un remake el 1962, on se l'acredita en genèric per aquesta adaptació del 1945) — vegeu l'apartat "Filmografia —.\nOscar al millor guió original (compartit amb William Ludwig) el 1956, per Interrupted Melody.\n↑ Levy-Reiner, Sherry. «Sonya Levien». Jewish Women's Archive, 2009.\n↑ 2,0 2,1 Ceplair, Larry. A Great Lady: A Life of the Screenwriter Sonya Levien. Lanham: Scarecrow Press, 1996, p. 1.\n↑ 3,0 3,1 «Sonya Levien | Jewish Women's Archive».\n↑ 4,0 4,1 Ceplair, Larry. A Great Lady:: A Life of the Screenwriter Sonya Levien. Lanham: Scarecrow Press, 1996, p. 4.\n↑ Ceplair, Larry. A Great Lady:: A Life of the Screenwriter Sonya Levien. Lanham: Scarecrow Publishing, 1996, p. 5.\n↑ 6,0 6,1 6,2 6,3 Ceplair, Larry. A Great Lady:: A Life of the Screenwriter Sonya Levien. Lanham: Scarecrow Publishing, 1996, p. 6.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sonya_Levien&oldid=20473762»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 nov 2018 a les 15:50.


Abril | 2011 | AMPA el Solell\nAquesta entrada va ser publicada a MENJADOR i etiquetada DOCUMENTS, MENJADOR el 29 Abril 2011 per AMPA El Solell.\nSant Jordi: PROGRAMA d’ACTES\nDia 15 d’abril de 2011, al pati de l’escola.\n10:00-12:30 Fira-exposició-venda d’objectes realitzats pels alumnes. Tallers de participació organitzats pels mestres i per alguns pares i mares. Venda de llibres i exposició d’entitats del poble.\n15:30-16:30 Lliurament de premis del XXV Concurs literari Sant Jordi.\n16:30-17:00 Batut de xocolata i coca per als alumnes.\nLa major part dels diners recaptats per Sant Jordi van destinats a la fundació Vicenç Ferrer.\nAquesta entrada va ser publicada a FESTES i etiquetada FESTA el 12 Abril 2011 per AMPA El Solell.\nAquesta entrada va ser publicada a FESTES i etiquetada FESTA el 6 Abril 2011 per AMPA El Solell.


eduard.cat: Trens de molt baixa velocitat\nAquests dies que tothom parla del tren d'alta velocitat em sembla oportú recordar els trens on sens dubte m'ho he passat millor, els de l'Índia. No són els més ràpids del món, ni els més còmodes, ni certament tampoc guanyarien el premi als més nets, però com a experiència viatgera donen mil voltes a qualsevol AVE.\nHi ha qui diu que un no s'hauria d'autoanomenar viatger fins que s'ha mogut per l'Índia en tren. Evidentment no cal exagerar tant, però és cert que és una experiència inesborrable, especialment en trajectes de llarga distància. La velocitat i la comoditat no ho són tot quan un viatja. Compartir un dia sencer amb famílies locals dintre d'un vagó Sleeper Class, mentre travesses a pas de tortuga qualsevol estat de l'Índia, senzillament no té preu. I això no vol dir que mai no m'hagi desesperat dins un d'aquests trens. La massificació, l'estat de salut, o algunes escenes corprenedores sobretot a les estacions, poden esguerrar-te un viatge, però també et formen, n'aprens i creixes. En aquest blog n'he parlat sovint de trens. Podeu buscar tren al cercador que hi ha dalt de tot d'aquesta pàgina a la dreta, i trobareu uns quants articles entretinguts (i no només de l'Índia).\nI si teniu deu minutets podeu llegir el relat Preetha i Hobbes, que transcorre en un tren i en una estació del sud de l'Índia. El vaig escriure el 2009, i es va endur el premi al millor relat curt dels III Jocs Florals del Katalanischer Salon de Berlín.\nLa fotografia és d'un viatge per l'Índia de l'estiu del 2010. Publicat per l'


Un espectacle creat pels mateixos alumnes, en què res no és el que sembla\nEl proper dissabte, 11 de desembre, el grup d’adults de l’Escola Municipal de Teatre d’Igualada, La Tarima, representarà 'Off' al Teatre de l’Aurora. La funció serà a les 21:30h i l’entrada és gratuïta.\nEs tracta d’una obra de creació col·lectiva on res no és el que sembla. Dotze personatges expliquen els seus somnis i les seves preocupacions, tot sotmetent-se a teràpies d’hipnosi que acaben complicant-se... L’espectacle, treballat durant el curs de l’any passat, va sorgir després de conèixer i aplicar a classe diferents tècniques de construcció del personatge. Seguidament, cada alumne va triar el personatge que volia interpretar i, entre tots, es va crear la història.\nLa companyia de teatre igualadina Teatre Nu gestiona des de fa cinc anys l’Escola Municipal de Teatre La Tarima. El centre ofereix cursos per a totes les edats (actualment, hi ha inscrits un centenar d’alumnes amb edats compreses entre els 5 i els 70 anys) i les classes tenen lloc, tant en horari escolar com extraescolar, a l’Espai Cívic Centre (carrer de la Trinitat, 12). Cada mes de\njuny, els alumnes presenten en públic i a sobre d’un escenari els muntatges treballats durant el curs en el marc de la Marató de teatre.\n2 La segona setmana de curs acaba amb dos grups confinats a l'Anoia 5318 lectures


La situació sociopolítica i els castells des dels seus inicis fins a l’actualitat.\nEls castells i la sociopolítica\nJúlia Montserrat, alumna de 2n de Batxillerat\nQuan des de l’escola ens van demanar escollir un tema pel treball de recerca vaig tenir una cosa ben clara des d’un bon inici: l’havia de fer sobre algun tema vinculat als castells. No pas per ganduleria o desídia (ja que sabia que tenia fàcil accés a molts documents que em podien ajudar), ni per falta d’interès en altres qüestions, d’interessos en tinc molts. Però era conscient que hauria de dedicar moltes hores al treball i que la major part d’aquestes hores hi serien invertides durant l’estiu, per tant, havia d’escollir un tema que pogués gaudir i pel qual no em fes gaire mal sacrificar alguns luxes de les vacances en cas que acabés sent necessari, i els castells són ni més ni menys que la meva passió.\nUna passió hereditària, tenint en compte que sóc la cinquena generació castellera de la meva família, i actualment formo part de la Colla Joves Xiquets de Valls. Precisament per aquesta relativament llarga línia d’antecedents que em precedeixen, he estat sempre, volent o no, molt conscient que la vida del casteller i de la castellera no ha estat sempre tan fàcil i ben vista o acceptada com actualment. I justament per això vaig decidir vincular i relacionar la meva major afició amb l’evolució sociopolítica de Catalunya.\nUna vegada vaig tenir l’anuència des de la direcció del batxillerat de l’escola per a tirar endavant i procedir amb el tema que havia plantejat, era l’hora de començar a fer-me preguntes i plantejar-me hipòtesis, i a partir d’aquí començar a forjar el que serien els fonaments del treball, i poder anar estirant del fil per a arribar a desenllaços satisfactoris de les qüestios que m’havia plantejat. Vaig pensar que els castells, com qualsevol país, han progressat, retrocedit i/o s’han aturat sempre gràcies o per culpa de la situació social i política en què es trobaven.\nCalia, però, fer prèviament, abans d’aprofundir, un repàs superficial de la història de Catalunya per tenir una idea cronològica ben clara, i en veure tantes guerres vaig tenir molt clar que si alguna cosa havia fet perillar l’existència dels castells havien estat aquestes confrontacions. Nogensmenys havia de demostrar-ho.\nPer fer-ho vaig seleccionar els esdeveniments polítics i socials que vaig considerar més rellevants o significatius (òbviament m’és impossible esmentar-los tots en un espai tan limitat com és el d’un article) d’entre el 1813 (any en què es forma la primera colla castellera tal i com les entenem avui en dia, l’actual Colla Joves Xiquets de Valls) fins a l’actualitat.\nLògicament uns dels primers esdeveniments que vaig incloure van ser les tres guerres carlines. Però, sorprenentment, em vaig adonar que durant els anys que va durar cada una de les guerres, l’activitat castellera no es va aturar pas, i, és més, vaig poder observar que fins i tot els castells que s’assoliren un cop acabada cada guerra, eren del mateix nivell o superior als que s’havien fet abans que comencés el conflicte bèl·lic.\nArribat aquest punt, em vaig adonar que la hipòtesi que m’havia plantejat, on afirmava que sempre que hi ha hagut moments de conflicte bèl·lic o canvis socials importants, l’evolució dels castells s’ha vist influenciada negativament, començava a trontollar perquè acabava de veure que no era cert. No va ser el cas, però, de la Guerra Civil, durant aquest conflicte sí que es van aturar totalment els castells, tot i així, un cop finalitzada, l’activitat es va reprendre immediatament.\nEl cas és que submergida en un total desconcert vaig seguir recercant i em vaig adonar que el que gairebé va provocar l’extinció del fet casteller va ser una crisi econòmica al camp, la de la fil·loxera. La majoria dels castellers treballaven al camp i es van veure obligats a emigrar cap a les ciutats, la qual cosa va deixar les colles quasi sense efectius. Aquest fet, sumat amb l’arribada de noves modes i tendències que posaven en un primer pla activitats esportives com el futbol o el ciclisme, sobretot desenvolupades a les ciutats, va acabar d’enfonsar gairebé totalment l’activitat castellera, cosa no gaire complicada, perquè com ja he comentat, cal fer avinent que els castells no estaven gens ben vistos i eren una tradició molt arrelada als pobles, la qual cosa els donava un aire molt antiquat i “poc fi”, tot el contrari del que buscava aparentar la gent de l’època.\nL’arribada de noves modes i tendències van posar en un primer pla activitats esportives com el futbol o el ciclisme, sobretot desenvolupades a les ciutats, i van acabar d’enfonsar gairebé totalment l’activitat castellera.\nSortosament tots aquests estereotips i estigmes s’han superat i actualment formar part d’una colla castellera és quelcom del qual es pot fins i tot presumir. La vigent globalització també la podem extrapolar als castells, que han traspassat fronteres fins a arribar a altres continents com l’americà i l’asiàtic. Aquest fet i el de la proclamació dels castells com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la UNESCO, són, al meu parer, les dues manifestacions més representatives de l’acceptació dels castells que havia estat inexistent durant bona part dels dos segles pretèrits.\nÉs una etapa ja superada, però que mai hauria de ser oblidada, ja que el millor homenatge que podem fer a tots els castellers que van seguir lluitant malgrat les adversitats, i per això avui és per tants la nostra passió, és recordar-los cada vegada que s’assoleixen fites que ells mai no haurien ni somiat.\nNo voldria acabar, però, sense fer una especial menció a la figura de la dona castellera, ja que em toca de tan a prop. Una peça indispensable en les estructures que estem acostumats a veure. Tanmateix la seva incorporació dins del món casteller ha anat molt vinculada al canvi de mentalitat i a l’evolució de la nostra societat, des de qualsevol punt de vista, respecte la posició i la condició de la dona. Malgrat tot el que encara quedi per recórrer, que no és poc.\nLa relació entre la situació sociopolítica a Catalunya i els castells des dels seus inicis fins a l’actualitat.\nDarreres publicacions, TR 1617, Articles Tagged With: EL Fil, IPSI, Escola, Batxillerat, Alumnes


Pascual Iranzo i Oliete - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPascual Iranzo i Oliete és un perruquer català.\nA finals dels anys 1940 va rebre la perruqueria del seu pare, oberta el 1924. Amb 17 anys marxà a París, on el 1959 va guanyar el Festival Internacional de París "La Rose d'Or". Va tornar el 1960 i va obrir una nova perruqueria al carrer Tuset de Barcelona, on ensenya la tècnica de tallar el pèl a navalla. Posteriorment va posar a la venda tota una gamma de productes de perruqueria, ha editat llibres i articles, ha organitzat cursos i conferències. El 1998 va rebre la Creu de Sant Jordi.\nNueva visión de la Peluquería Masculina (1961)\nUn Ser que se peina (1974)\nEstudio Psicoestético de la elegancia personal (1975)\nIntroducción a la coquetería de los líderes (1976)\nEl erotismo y los líderes políticos (1978)\nNo hay peluquería moderna posible sin la psicoestética (1980)\nMás allá de la elegancia trivial (1982)\nPsicoestética de la elegancia personal (1984)\nHacia la seducción (1993)\nMasculino singular: el hombre un negocio desatendido. (1996)\nHombres clónicos u hombres singulares (1997)\nPàgina del perruquer Iranzo[Enllaç no actiu]\nPascual Iranzo: el artista hecho a sí mismo entrevista a beautymarket.es\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pascual_Iranzo_i_Oliete&oldid=27232888»


Numerologia Tàntrica Evolutiva: Primavera\nEl dia 20 d'aquest mes de març hem entrat a la primavera. Els dies s'allarguen, la claror és més viva, però el temps no s'acaba d'arreglar. I avui justament ha plogut tota la nit i part del matí amb cops de vent fort, la sort és que no fa gairebé fred i quan no bufa el vent, era un ventet suau, fins i tot era força agradable. Pel carrer he caminat a poc a poc per assaborir aquest airet que sí que tenia, encara que subtilment, olor de primavera.\nL'entrada a la primavera representa un canvi, no només de temps, sinó l'hem d'entendre com una renovació interior, és moment de saber-nos adaptar a les necessitats de cada moment que vivim, repassar les nostres tendències mentals, emocionals i d'actituds. Ara és un moment propici per fer aquesta endreça personal. La llum clara ens invita a treure'ns la mandra dels dies d'hivern, per començar a pensar en nous projectes, i posar-los en marxa.\nL'activitat es mou amb més ànims, per això és ara quan podem moure aquestes energies encara adormides, amb una empenta esperançadora.\nVull compartir amb vosaltres un petit tema sobre la primavera, que he llegit en l'ALMANAC que es diu del cordill, perquè porta un cordill per poder-lo penjar, es titula L'ARRIBADA DE LA PRIMAVERA: diu així.\nEstigueu atents...Sembla que no passi res, però just ara, al nostre voltant, el món canvia de colors. ¿O és que no veieu l'aparició sobtada dels verds sobre els camps? ¿No heu vist pels camins del bosc les humils violetes? Flaireu..., potser teniu un ametller en flor a l'abast del nas. I un esclat de brots, capolls, borrons... a un pam dels vostres ulls.\nDoncs apa, que no se'ns escapi la bellesa de la primavera.\nLa cita d'aquest mes: "Formular una afirmació és com sembrar una llavor que donarà el seu fruit"\n(Aquesta vegada no puc posar cap imatge perquè hi ha un aspecte de l'ordinador que no funciona)\nPublicado por Maria Lapuente en 12:16


Pol Parareda premi extraordinari Màster en Enginyeria del Cuir de la UdL\nPol Parareda enginyer d’Aqpel,\npremi extraordinari del Màster en Enginyeria del Cuir de la UdL\nPol Parareda Ordeig ha estat guardonat amb el premi extraordinari del Màster Universitari en Enginyeria del Cuir, menció explícita atorgada per la Universitat de Lleida, per l’esforç acadèmic continuat i el compromís personal amb la superació, havent destacat en el nivell de qualificacions excel·lents. El diploma corresponent es va lliurar en un acte solemne a la sala d’actes de l’edifici del Rectorat.\nEn Pol, graduat en Enginyeria Mecànica per la Universitat Politècnica de Catalunya, després d’entrar a treballar al sector de la pell a l’empresa Aqpel, va decidir cursar el Màster en Enginyeria del Cuir de la Universitat de Lleida al Campus Universitari d’Igualada. L’empresa Aqpel de Tona, està associada a Leather Cluster Barcelona i compta amb una àmplia trajectòria sempre centrada en la innovació, producció i comercialització de pells.\nA l’oferta formativa relacionada amb el sector de la pell que ofereix el Campus Igualada – UdL, sempre ha destacat el Màster universitari en Enginyeria del Cuir. Únic a Europa, aquest màster proporciona els coneixements científics, tecnològics i de gestió necessaris per projectar, calcular i dissenyar productes, processos, instal·lacions i plantes en l’àmbit de l’enginyeria del cuir, tot aplicant sistemes de qualitat i gestió mediambiental. El Màster universitari en Enginyeria del Cuir té com a finalitat que els seus estudiants adquireixin una formació avançada multidisciplinària així com les habilitats necessàries, orientades a la formació de professionals que contribueixin a la competitivitat, sostenibilitat i innovació de les activitats relacionades amb les diferents empreses i agents de la cadena de valor de la indústria de la pell.\nAmb una xifra d’inserció laboral del 100% en els darrers anys, el màster ofereix la possibilitat de desenvolupar diferents carreres professionals en el sector de la pell.\nLa inquietud d’en Pol Parareda de rebre una formació integral i continuada en l’àmbit de la pell, posa de manifest que el talent jove aposta pel sector i la creixent demanda de professionals especialitzats, en una indústria la de la pell, que obre oportunitats que van des del món de l’economia circular a la moda sostenible passant per la internacionalització.\nEl Campus Universitari d’Igualada – UdL i A3 Leather Innovation Center, com a centres que aporten formació, investigació i innovació al sector, són pilars bàsics i absolutament estratègics pel Leather Cluster Barcelona. Amb la col·laboració i complicitat del clúster, són un mitjà per ajudar a augmentar la competitivitat de les empreses associades, facilitar la innovació en el sector, integrar globalment el sector de la pell en el marc de l’economia circular, impartir formació d’alta qualitat i dinamitzar l’economia.


Nucli Antic - Pratencs.cat\nArxiu de: Nucli Antic\nComença la campanya estival de promoció del comerç local\ndimecres, 1 de juliol del 2015 (11:00)\nReforça les idees de proximitat, varietat i qualitat\nTall a Santiago Rusiñol i Mossèn Cinto Verdaguer durant dues setmanes\ndivendres, 20 de març del 2015 (13:00)\nA partir de dimecres 25 de març\nEl bar de l’Artesà reobre les seves portes\ndilluns, 23 de juny del 2014 (19:00)\nEl bar de l’Artesà reobre les seves portes després d’un any i escaig tancat per obres de rehabilitació. El nou espai de l’Artesà, de més de 500 metres quadrats, ha patit diversos canvis amb la reforma: ha desaparegut la petita sala construïda a la part final de l’edifici, també s’ha eliminat el petit escenari de […]\nPunt i final a les rebaixes amb botigues al carrer\ndimarts, 10 de setembre del 2013 (11:00)\nLes botigues de la ciutat han sortit al carrer per celebrar la Fira Fora Estoc i la Fira de Rebaixes. Aquestes rebaixes són beneficioses tant pels comerciants com pels compradors. Els venedors aprofiten aquesta oportunitat per oferir els seus productes a preus més reduïts i treure l’estoc d’estiu, mentre que els compradors tenen l’opció de comprar productes a preus rebaixats.\n15 anys dels gegants de Mare de Déu del Carme\ndijous, 20 de juny del 2013 (17:30)\nEls gegants de l’AMPA Mare de Déu del Carme fan 15 anys i ho celebren amb una trobada gegantera a la plaça de la Vila amb 11 colles d’arreu de Catalunya.\nUn documental repassarà la història de l’Artesà\ndimarts, 28 de maig del 2013 (10:00)\nQuin ha de ser el futur de l’Artesà? Des de l’entitat amics del Prat així com l’associació de veïns del Nucli Antic defensen un pla d’actuació per recuperar el teatre. Asseguren que el barri necessita dinamització i que l’Artesà compliria, com ja va fer durant anys, aquesta funció.\nEntenen però que la situació econòmica actual fixa altres prioritats. Tot i així reclamen un calendari d’actuació. En primer lloc que s’aturi el seu abandonament\nPer reivindicar aquesta actuació el realitzador pratenc vol fer un documental explicant la història del teatre per la gent jove que mai ha vist el seu interior.\nPer finançar-lo ha engegat una campanya de micro-mecenatge\nTot plegat al mateix moment en que el bar i el pati de l’Artesà tancarà les portes per les obres de reforma.\nCDC estrena nova seu al Nucli Antic del Prat\ndimarts, 9 de abril del 2013 (20:00)\nConvergència Democràtica al Prat ja té nova seu, situada al carrer Maurici Vilomara. El seu portaveu, Jordi Gili, assegura que s’han canviat de local per una qüestió econòmica tot i que el nou és més gran i està millor condicionat. El secretari d’organització del partit, Josep Rull, ha assistit a la inauguració.\nDesprés de les reformes l’Artesà no acollirà més festes nocturnes\ndimecres, 16 de gener del 2013 (20:00)\nEl bar i pati de l’emblemàtic Artesà del Prat romandrà tancat unes mesos per unes reformes necessàries que afecten la coberta, la cuina i altres elements del pati. El local reobrià al setembre o a l’octubre però ho farà amb una nova concessió perquè l’actual s’acaba el proper 18 de gener. En els darrers temps […]\nL’home dels nassos diu adéu al 2012\ndimecres, 2 de gener del 2013 (13:00)\nL’home dels nassos acomiada el darrer dia del 2012 passejant pels carrers del Nucli Antic i amb una festa al mercat de la plaça de la Vila.\nSan Pollín omple de nou els carrers del Nucli Antic\ndilluns, 9 de juliol del 2012 (11:00)\nEl 7 de Juliol el Prat es prepara per celebrar el seu San Fermin particular: San Pollín, amb El Pollo dels Diables del Prat com a protagonista. El blanc i els mocadors vermells al coll comencen a tenyir els carrers del Prat. Amb la cercavila prèvia a…\nComença la campanya estival de promoció del comerç del Prat\ndivendres, 29 de juny del 2012 (17:00)\nBanderoles i motius estiuencs guarneixen els eixos comercials de la ciutat\nEl Corpus omple de flors el Nucli Antic\ndivendres, 15 de juny del 2012 (13:00)\nEls carrers del nucli antic acullen la celebració del Corpus Cristi amb les tradicionals catifes de flors.\nResum del 29 de desembre al 4 de gener\ndijous, 5 de gener del 2012 (13:00)\nResum informatiu del 29 de desembre al 4 de gener al Prat TV.\nL’home dels nassos diu adéu al 2011\ndilluns, 2 de gener del 2012 (13:00)\nL’home dels nassos acomiada el darrer dia del 2011 passejant pels carrers del Nucli Antic i amb una festa al mercat de la plaça de la Vila.


Formació i guia de transparència per a les entitats de València - Transparent Valencia\nL’Ajuntament de València ofereix formació sobre transparència i qualitat de la informació a les entitats sense ànim de lucre de la ciutat. També acaba de publicar una guia de transparència per a aquestes organitzacions.\nLa formació se celebrarà el dia 5 de juliol. Per a facilitar l’assistència, s’ha organitzat una sessió de demà i una altra de vesprada. La durada i continguts seran els mateixos, de manera que les entitats poden optar per inscriure’s en l’una o l’altra sessió en funció de les seues possibilitats.\nDes d’el mes de novembre passat, les entitats disposen de la plataforma web TransparEnt que els permet fer una autoavaluació de la seua transparència i aplicar un procediment de millora. En la formació que ara s’imparteix es mostraren les funcionalitats i eines d’ixa plataforma, així com les característiques del procediment i els criteris de transparència i qualitat de la informació que s’han de complir.\nPerquè les entitats entenguen com i per què han d’incorporar el valor de la transparència es tractaren altres aspectes com les obligacions legals o els principis de la comunicació transparent. També es mostraren exemples i estratègies per a incorporar la transparència en les pràctiques i rutines de comunicació i de gestió de les entitats.\nD’altra banda, la Regidoria Delegada de Transparència, Govern Obert i Auditoria Ciutadana de l’Ajuntament de València ha publicat una Guia de Transparència per a Entitats no Lucratives, que està disponible en la seua pàgina web en castellà i en valencià.\nAquestes iniciatives parteixen de l’interés de la Regidoria per promoure la cultura de la transparència en l’administració pública i en altres sectors, com les organitzacions sense ànim de lucre.\nInformacions útils sobre les sessions de formació:\nData i horaris disponibles:\n– Grup 1: 5 de Juliol d’11.00 a 14.00 (20 places).\n– Grup 2: 5 de Juliol de 16.30 a 19.30 (20 places).\nEn cas de completar-se l’aforament, es prioritzarà una persona per entitat.\nLloc: Aula Informàtica SERTIC de l’Edifici de Tabacalera c/Amadeu de Savoia 13, pati B (València).\n– Per correu: especificant l’horari preferit a sgovernobert@valencia.es\n– Per telèfon: Servei de Transparència, 96 353 99 78.


Teatre - Ensayos universitarios - 260 Palabras\nPáginas: 2 (260 palabras) Publicado: 22 de noviembre de 2010\nNom de l’edifici: teatre d’ Epidaure\nOrigen: període clàssic, any 330 aC\nUbicació: Epidaure, Grècia\nEspai: rural, peraprofitar la pendent per fer les graderies.\n• Materials constructius i decoratius: pedra\n• Sistema constructiu:\n• Estatde conservació i modificacions: està conservada les graderies i s’ha introduït l’escena\n1. Elements de suport: columnes jòniques fent de suport alproscenio\n2. Espai exterior: 120 metres de diàmetre, simètric, horitzontalitat.\n3. Espai interior: la planta és rodejada en semicercle per la cavea, on també trobem elproscenio que era on finalment actuaven els actors. Simètric i amb bona il·luminació i bona sonoritat.\n4. Estil: Grec hel·lenístic clàssic\n1.Contingut i significació\n• Caràcter de l’edifici: Religiós\n• Símbols: un altar central on es feien les ofrenes al déu Dionís.\n• Encàrrec i recepció: Pèrcilesva ordenar fer aquest teatre, destinat al déu Dionís\n5. Finalitat i funció: En un principi era Religiosa, però a posteriori va ser utilitzat per a ferrepresentacions teatrals.\n6. Relacions amb l’època històrica:\nÉs digne d’admiració que aquest teatre s’hagi conservat tants anys, segurament és així per la seva granfama de l’època el que ha permès que encara avui dia estigui de peu. Al ser un lloc destinat a l’oci es molt respectat i més si en un principi va ésser dedicat a un déu.També cal esmenar la forma que tenien de posar les caveas, fen un arc de 210º per a que hi pogués caber moltíssima gent, cosa que diu que molta gent hi acudia.


Literatura catalana contemporània | La Revolució Cubana: 50è aniversari (I) - Blog de l'escriptor Miquel López Crespí\nLa Revolució Cubana: 50è aniversari (I) - Blog de l'escriptor Miquel López Crespí\nTurmeda | 29 Desembre, 2008 10:14 | Compartir:\nComencen les activitats de commemoració del 50 aniversari de la Revolució Cubana\nLa Brigada Catalana Venceremos , gràcies al suport i la iniciativa de diverses organitzacions dels Països Catalans, ha iniciat aquest mes de desembre les activitats polítiques en commemoració del 50 aniversari de la Revolució Cubana.\nDiversos actes al llarg d'aquest mes donaran el tret d'eixida amb el que l'Esquerra Independentista desenvoluparà en els propers temps una gran quantitat d'activitats. Aquestes tindran el seu eix polític en la reivindicació de la vigència del projecte revolucionari cubà, fonamentat en la defensa de la sobirania nacional, la igualtat social, l'humanisme i l'internacionalisme. Les xerrades, exposicions, projeccions de documentals, sopars i festes serviran també per a l'obtenció de recursos econòmics amb els quals col·laborar en la reconstrucció dels danys causats el passat estiu pels huracans Gustav i Ike.\nEls seixanta són anys d'important agressivitat imperialista. La Revolució Cubana i les iniciatives revolucionàries del Che marquen la dinàmica antiimperialista d´aquells anys de lluita activa contra el capitalisme i en defensa del socialisme. Iniciada la ferotge guerra d'intervenció ianqui contra el valent poble del Vietnam, es celebra aleshores a L'Havana (1966) la Conferència Tricontinental dels pobles i moviments que lluiten contra el bestial imperialisme del Nord (i també europeu, evidentment!). Són moments (després de la descolonització d'Àfrica i altres continents del tercer món) de fondes esperances en la possibilitat de vèncer el colonialisme. Es crea igualment l'Organització de Solidaritat amb els Pobles d'Àfrica, Àsia i Amèrica Llatina. Per altra banda la mort del dictador Stalin l'any 1953 havia ajudat a reverdir certs corrents del pensament marxista silenciats pel brutal pare d'un nou capitalisme d'estat (Miquel López Crespí)\nChe Guevara: homenatge.\nLa lluita anticapitalista i antiimperialista mundials en els anys seixanta i setanta (I)\nEl naixement de la Teologia de l'Alliberament coincideix amb molts fets històrics de transcendència mundial. Els començaments dels anys seixanta vénen marcats per la importància de la Revolució Cubana que, per primera vegada a l'Amèrica Llatina, després de més d'un segle i mig de constants invasions estato-unidenques (els marines i la CIA han posat i ensorrat governs quan i com han volgut) aconseguia foragitar les grans companyies multinacionals ianquis i tota la seva colla de servils (Batista i el seu exèrcit de gàngsters). El posterior blocatge imperialista, la invasió de Bahía de Cochinos l'any 1961 (atac propiciat pels EUA), va fer que la Revolució Cubana hagués de demanar ajut a la burocràcia soviètica amb les "normals" hipoteques polítiques que així comportà. Però aquesta és una altra història de la Revolució Cubana que deixam per a més endavant. Ara som en els anys seixanta quan, dirigit per Fidel Castro i Ernesto Che Guevara (entre molts d'altres), el moviment "26 de Julio" aconsegueix la victòria a Cuba.\nChe Guevara i Fidel Castro, màxims representants de la lluita anticapitalista i antiimperialistra dels anys seixanta.\nEls seixanta són anys d'important agressivitat imperialista. Iniciada la ferotge guerra d'intervenció ianqui contra el valent poble del Vietnam, es celebra aleshores a L'Havana (1966) la Conferència Tricontinental dels pobles i moviments que lluiten contra el bestial imperialisme del Nord (i també europeu, evidentment!). Són moments (després de la descolonització d'Àfrica i altres continents del tercer món) de fondes esperances en la possibilitat de vèncer el colonialisme. Es crea igualment l'Organització de Solidaritat amb els Pobles d'Àfrica, Àsia i Amèrica Llatina. Per altra banda la mort del dictador Stalin l'any 1953 havia ajudat a reverdir certs corrents del pensament marxista silenciats pel brutal pare d'un nou capitalisme d'estat: el que controlava la burocràcia anticomunista estalinista. El 1962 se celebra a Roma el Concili Vaticà II que obre les portes a una interpretació oberta de l'Evangeli i permet (malgrat els constants entrebancs dels sectors més reaccionaris del Vaticà) els contactes, cada vegada més profunds, entre marxistes i cristians. A l'estat espanyol, l'efecte del Vaticà II es va sentir en l'estreta aliança entre sectors marxistes i els nous moviments cristians.\nPius XII declarà la sublevació militar del trenta-sis com a "croada contra el marxisme i el bolxevisme.\nAleshores els esquerrans encara vivíem recordant el nefast paper del clergat catòlic en el suport de la dictadura feixista del general Franco. Hi era ben present en la memòria el fet que Pius XII declarà la sublevació militar del trenta-sis com a "croada contra el marxisme i el bolxevisme". Franco i els seus botxins foren beneïts pel Vaticà i durant quaranta anys el sanguinari dictador va entrar a combregar sota palli. Però amb el Concili Vaticà II tot això començà a mudar. Les naixents CC.OO. (i els diversos partits revolucionaris) que anaven sorgint a mitjans dels anys seixanta (el FLP, per exemple) es reunien a convents i seminaris amb la complicitat del clergat progressista. A Barcelona fou famosa "la Caputxinada" (9 a 11 de març de 1966): es tractà de la fundació, per part de l'esquerra catalana, del Sindicat Democràtic de la Universitat de Barcelona (de clara tendència antifeixista). Els caputxins oferiren el seu convent per la fundació d'aquest sindicat independent. La policia provà d'impedir-ho, però els fets donaren la volta al món i la dictadura rebé un cop important. Els sectors més dinàmics de l'església catalana rompien així amb un tenebrós passat que els lligava als aspectes més foscos del feixisme dominant.\nSalvador Allende (centre de la fotografia, amb les armes a la mà per a lluitar fins al darrer minut de la seva vida contra el feixisme) moments abans de ser assassinat pels sicaris del general Pinochet.\nEn termes universals el naixement i consolidació de la Teologia de l'Alliberament coincideix amb els fets de maig de 1968 a París i amb la revolta del poble txec contra l'ocupació del país per part de les tropes de l'agressiu Pacte de Varsòvia. Sorgeixen més moviments revolucionaris arreu del món. Després del triomf de la Revolució Cubana (1959) s'estenen i consoliden moviments guerrillers d'inspiració marxista i cristiana (especialment a l'Amèrica Llatina). És tal la força d'aquestes organitzacions que l'any 1967 decideixen unir esforços per a continuar la lluita contra el brutal enemic del nord (els EUA) i constitueixen a L'Havana l'Organització Llatinoamericana de Solidaritat (OLAS). Malauradament les diferències polítiques existents entre la burocràcia soviètica i la xinesa (més interessades en defensar els respectius estatus de grans potències que no pas en la revolució antiimperialista mundial) impediren una més estreta coordinació dels revolucionaris com es demanava des de Cuba i des dels altres moviments revolucionaris d'Amèrica Llatina.


Jornades Biocat | 2012 Report\nJornades Biocat: les perspectives professionals del sector, a debat\nAmb l’objectiu d’analitzar els reptes del sector i d'acostar als professionals la realitat laboral de les biociències, Biocat ha organitzat al llarg de 2013 dos seminaris tècnics.\nLa jornada Perspectives professionals al sector bio, organitzada amb el suport de Barcelona Activa, es va adreçar a professionals amb estudis superiors en actiu o en procés de recerca de feina amb inquietud per conèixer com evoluciona aquest sector i les oportunitats que ofereix.\nCelebrada el 30 d’abril de 2013, hi van participar Susana Tintoré, directora executiva de Serveis a les Empreses i Ocupació de Barcelona Activa, encarregada d’inaugurar la trobada, i Carlos Lurigados, responsable d'Emprenedoria i Creixement Empresarial de Biocat, que va parlar sobre la situació actual del sector a Catalunya i les iniciatives que s'estan duent a terme per impulsar i desenvolupar el talent i la bioemprenedoria. Lurigados forma part del comitè organitzador del programa de creació d'empreses BioEmprenedorXXI.\nLa jornada també va comptar amb Michael Thiele, soci de LIM Global i headhunter especialista de l'entorn biofarmacèutic; Albert Zamora, director general de Bionure, i Francesc Cartanya, director de l'Àrea de Desenvolupament, Formació i Selecció en RRHH de Grifols; ells van aportar la visió empresarial i van parlar de què demanen als professionals que formen part de les seves companyies (formació, competències, habilitats, idiomes...), quines carències detecten a l’hora de contractar personal qualificat, els canals de reclutament que utilitzen habitualment i les sortides professionals amb més futur, entre altres temes.\nD’altra banda, el 23 de maig Biocat, la Facultat de Biociències de la Universitat Autònoma de Barcelona i l’Associació de Biotecnòlegs de Catalunya van organitzar la jornada Un món més enllà de l'acadèmia: perspectives professionals en el sector biomèdic.\nVan participar-hi més de 80 estudiants de biociències i postdoctorands interessats a conèixer les perspectives professionals que ofereix el sector biotec. El Dr. Àlex Casta, responsable de Transferència Tecnològica i Innovació de Biocat, va explicar que es necessiten perfils de gestió de la innovació i de suport a la recerca i va assenyalar que algunes de les aptituds més valorades actualment són una formació mixta (científica i de negoci), l'experiència internacional i la capacitat de comunicar.\nPer la seva banda, Marta Cortijo, bioquímica i directora de Transferència Tecnològica al Parc de Recerca UAB, va insistir en la importància de les competències i habilitats associades al project management, com la planificació, la coordinació, l'orientació al client o la visió estratègica. Competències “molt necessàries” juntament amb el coneixement científic.\nGeorgina Sorrosal, biotecnòloga i Project Manager a Advancell, va destacar la importància de ser proactiu i fer ús de les xarxes socials professionals. Per últim, Maria Ortega, consultora en gestió de projectes internacionals, va advertir els assistents que especialitzar-se molt des d'un inici pot significar encasellar-se i perdre oportunitats laborals i va remarcar la importància de la formació contínua.\nJornada Un món més enllà de l'acadèmia: perspectives professionals en el sector biomèdic, a la UAB.


CICLÓ - Bicicletes i duatló: d’octubre 2009\nEl passat dissabte 3 de setembre es van disputar les 2 hores de resistència amb BTT a Olost del Lluçanès. Com a representats de CICLÓ, hi van participar a la categoria de mixtes, la Mireia Parés i l'Albert Armengou. Van quedar 2ons classificats. Moltes felicitats!!!!\nPublicat per CICLÓ a 10:56 Cap comentari:\nPublicat per CICLÓ a 3:02 Cap comentari:\nEl divendres dia 17 de juliol del 2009 a partir de les 18:00h vàrem fer la inauguració de la botiga CICLÓ. Ho vaig anunciar al bisetmanal comarcal El 9 Nou. Va venir força gent: amics, coneguts, ciclistes, etc...\nD'altra banda, dir-vos que us podeu posar en contacte amb mi a través del número de telèfon 938801026, o bé, a través de l'adreça de correu electrònic info@ciclo.cat. També he creat una pàgina web, ciclo.cat, que de moment només és una "underconstruction", però intentaré anar-la evolucionant.\nPublicat per CICLÓ a 2:43 Cap comentari:


Fonaments de Programació (N1)\nAquest curs té com objectiu assentar els fonaments bàsics de Programació, el llenguatge utilitzat és el C/C++ i s'utillitza Code::Blocks per realitzar els exercicis. Aquest curs té 3 diferents nivells de dificultat. El món de la programació és complexe, requereix una bona base matemàtica i visió abstracte. No obstant, una vegada assolits els conceptes generals es pot aprendre altres llenguatges amb certa facilitat, donat que les diferències entre programes es centren en detalls de sintaxis, regles de prioritat, paraules reservades i entorn de desenvolupament.\nEn aquest curs només és necessari un ordinador amb el programa Code::Blocks instal·lat.


Surt a la llum un nou llibre de fotos antigues de Sant Andreu de Palomar | Andreuenc\nCada cop surten a la llum noves estampes gràfiques que han estat desades en arxius públics i privats o en capses de galetes en golfes i habitacions de malendreços. I segurament encara ens resta molt per descobrir i emmirallar-nos. L’historiador i dinamitzador cultural Pau Vinyes ha remenat per arxius, biblioteques i hemeroteques a la recerca d’imatges per a l’il·lustrar el llibre ‘Sant Andreu de Palomar desaparegut‘. Això li ha permès trobar-ne d’inèdites o poc conegudes. Pau Vinyes, juntament amb Jordi Rabassa, ja van ser els autors del volum ‘L’Abans de Sant Andreu de Palomar. Recull gràfic 188′-1976’, editat per l’Editorial Efadós amb la col·laboració de l’Ajuntament de Barcelona. Gràcies a l’aportació de molts andreuencs s’ha pogut nodrir un corpus bibliogràfic de gran valor documental i patrimonial.\nTal com esmenta en la introducció del llibre gràfic ‘Sant Andreu de Palomar desaparegut’ l’historiador andreuenc Jordi Rabassa, “un llibre de fotografies, és un llibre d’història, i la història mai no té adjectius. En aquest cas, tenim a les mans un llibre d’història de Sant Andreu de Palomar, un antic poble del Pla de Barcelona, a tocar del Besòs i del Rec Comtal, que l’any 1897 Barcelona s’annexionà per poder augmentar el seu nombre d’habitants, que és sinònim de contribuents, per poder recaptar més impostos”. Actualment la fotografia com a patrimoni del reflex d’un passat és cada cop més valorada. Si anys enrere ho era la pintura; podem dir que no entendríem el segle XX sense la fotografia.\nEl present llibre és un recull d’imatges antigues que avarca des de finals del segle XIX fins l’arribada del metro al nucli antic de Sant Andreu de Palomar, el març de 1968. Són un conjunt de fotografies de qualitat, en blanc i negre. Fullejant les seves pàgines ens adonem de la vitalitat andreuenca en preservar la memòria històrica de tot un poble.\nS’han previst tres presentacions públiques del llibre. La primera d’elles, el 12 d’abril a les 19 hores, a l’Auditori del Centre Cultural Can Fabra, amb la participació com a ponents de Gemma Domingo, directora de la Biblioteca Ignasi Iglésias; Jaume Domènech, activista i ex-president de l’Associació de Veïns de Sant Andreu de Palomar i l’autor, Pau Vinyes.\nEl lloc escollit per a la segona presentació és la Sala Versalles (carrer Gran, 255), el 20 d’abril a les 19 hores. La data s’escau amb la commemoració del 119 aniversari de l’annexió del poble de Sant Andreu de Palomar a la ciutat de Barcelona. Al Versalles hi participaran en els parlaments en Salvador Coll, historiador i exgerent del Districte de Sant Andreu; Manel Martín, historiador i vicepresident del Centre d’Estudis Ignasi Iglésias; Pere Heredero, antic propietari del Bar Versalles; Jordi Rabassa, historiador i autor de la introducció del llibre i l’autor del llibre. L’acte comptarà amb la col·laboració del Bar Versalles.\nPer a les Festes de la Primavera es preveu una tercera presentació a la llibreria Abacus de Sant Andreu. Per Sant Jordi, l’autor del llibre signarà exemplars a l’estand de la Biblioteca Ignasi Iglésias situat a la plaça d’Orfila, de 18 a 20.30 hores. A partir d’avui, dilluns 11 d’abril, ‘Sant Andreu de Palomar desaparegut’ es podrà trobar a les llibreries, papereries i quioscs del poble.\nFotografia: La coberta del llibre ‘Sant Andreu de Palomar desaparegut’ | P. Vinyes\nEtiquetes: fotografiahistòriallibreSant Andreu desaparegut


Representació del drama musical 'Ordo Virtutum' a la UAB\nAgenda cultural - Sala de Teatre de la Plaça Cívica\nCom a cloenda de les jornades "Traduir els clàssics avui. De l'autor a l'editor" es realitzarà la representació del drama musical Ordo virtutum, a la sala teatre de la Plaça Cívica. La interpretació anirà a càrrec d’Ardit Ensemble, un grup de música especialitzat en l'estudi i la interpretació del patrimoni medieval musical. Comptaran amb la col·laboració especial de Catherine Schroeder, membre de nombrosos grups internacionals de música medieval, i professora de música i cant medieval al Centre de Musique Médiéval de París.\nUbicació: Sala de Teatre de la Plaça Cívica\nData: Dimecres 29, Novembre de 2017 - 18:00h\n“Periodisme en reconstrucció”, per Pere Rusiñol\nL'Associació d'Amics de la UAB organitza la conferència 'Periodisme en reconstrucció' el proper 29 de novembre, a les 19 h. Pere Rusiñol, periodista d’Alternativas Económicas i del Diario.es, serà l’encarregat de parlar sobre deontologia periodística, credibilitat i sobre el paper que tenen els mitjans de comunicació com a servei públic. L’Associació d’Amics de la UAB convoca aquesta jornada a la Biblioteca Mestre Martí Tauler (C. d'Aribau, 5. Rubí), en el marc del cicle Universitat Opina.\nData: Dimecres 29, Novembre de 2017 - 19:00h


Violència de gènera: Se salta una ordre d'allunyament en València\nDetingut per saltar-se una ordre d'allunyament per violència de gènere en València\nLa Policia Local ha activat un pla per a «extremar» la vigilància sobre les víctimes de violència de gènere durant el confinament.\ndimecres, 25 de març 2020 - 10:45h\nEl detingut s'ha saltat una ordre d'allunyament | Pxhere\nLa Policia Local de València ha detingut a un home de 47 anys després de què s'haja salta una ordre d'allunyament que tenia per violència de gènere sobre una dona. Segons ha informat el cos municipal, la detenció s'ha produït este dilluns en el barri de Benicalap de la ciutat.\nEls agents van detindre a l'home després de rebre, a través del 092 sobre les 19.45 hores de la vesprada de dilluns, una telefonada que alertava que havia anat a la casa d'una dona respecte de qui tenia dictada una ordre d'allunyament.\nEste succés ha tingut lloc durant l'estat d'alarma decretat recentment pel Govern central a causa de la crisi sanitària generada pel coronavirus. La Policia Local ha destacat, a través del seu compte de Twitter, que ha activat un pla per a «extremar» la vigilància sobre les víctimes de violència de gènere durant el confinament.


Carbassó | Hort Ecosolidari\nNom Científic: Cucurbita pepo L.\nDuració: Sol ser sembra continuada, renovant-la de març fins tot el juliol, collint carbassons fins que arribi el primer fred.\nSembra: Pot ser per sembra directa o per trasplantament de la plàntula.\nSembra directa: es fan forats al sòl i es dipositen de 3 a 4 llavors i es cobreixen amb uns 3 cm de terra.\nTrasplantament: es fan forats on es col·loquen les plàntules, cobrint bé les arrels amb la terra que hem apartat per fer el forat.\nRecol·lecció: es realitza de manera escalonada, quan els carbassons encara no han madurat. Es recol·lecten a mesura que van arribant a les mesures desitjades: una longitud de 15 a 18 cm, i un diàmetre d’uns 4 a 5 cm.\nSòl: poc exigent amb el sòl, tot i que prefereix sòls francs, profunds i ben drenats. Els valors de pH òptims oscil·len entre 5.6 i 6.8. És una hortalissa molt exigent en matèria orgànica i mitjanament resistent a la salinitat del sòl i a l’aigua del reg.\nClima: llocs càlids i solejats.\nTemperatura: La òptima per el seu creixement és entre 25 i 30ºC. El desenvolupament de la planta s’atura als 8ºC, i amb temperatures inferiors als 0ºC es gelen.\nHumitat: entre 65 i 80 %.\nReg: Fins al primer mes d’haver-hi trasplantat les plàntules, no es aconsellable que hi hagi molta humitat en el sòl, per tal de que aquestes puguin arrelar bé. Quan apareguin els primers fruits es rega, i quan comenci la planta a donar el segon o tercer fruit, els regs es realitzaran cada 3-5 dies (sense produir embassaments).\n– Els carbassons es recullen quan estan tendres, per això tenen un alt contingut d’aigua (94%).\n– Aporten poques calories, ja que al tractar-se d’un fruit no gaire desenvolupat, presenta un baix contingut en sucres.\n– A part de l’aigua, cal destacar el seu contingut de Vitamina C (àcid ascòrbic) i de carotens, entre d’altres minerals i vitamines.\nVacanita (Ephilachna chrysomelina): insecte devorador de fulles i fruits, sent el l’estat larvari quan tenen la major voracitat. Els ous d’aquest insecte són allargats, d’uns 2mm i grocs. Les larves són grocs i coberts de espines toves. D’adults són semblants a les marietes comuns (Coccinellidae septempunctata). Com a conseqüència del danys produïts per aquest insecte, pot aparèixer un atac de fongs.\nGaleruca (Rhaphidopalpa foveicollis). Escarabats petits groguencs-rosats d’uns 7-8mm de longitud.\nPugó negre. Als danys que provoquen són: debilitar la planta i com a conseqüència, l’aparició de fongs.\nAranya vermella (Tetranychus urticae).\nPhytium (Phytium debaryanum). És un gènere de Oomycetes paràsits. Es caracteritzen per la producció d’hifes cenocítiques (sense septes). Provoca la podridura en les arrels de les plantes.\nFusarium (Fusarium oxiosporum cucumerinum). Aquesta malaltia comença a manifestar-se en les fulles, ja que nervacions es tornen groguenques. Després arriba el marciment, i sobre les zones marcides i necrosades, apareixen unes gotetes de goma de color terrós.\nRhizoctonia (Rhizoctonia solani): és un patogen de plantes amb un ampli rang d’hostes, el qual s’identifica per el seu miceli blanc o marronós. Causa la podridura de marciment fúngic.\nProdueix taques marrons en les fulles, tiges i fruits. La dels fruits són taques rodones o ovals de 1-2 cm de diàmetre. Moltes vegades deriven al marciment i mort dels teixits. Causada per fongs, generalment els del gènere Colletotrichum, Gloeosporium, o la espècie Coniothyrium fuckelii.\nAquesta malaltia provoca taques vítries, primerament, i després es tornen grises i acaben necrosant. Si el fruit és atacat, pot arribar a curar-se però s’observen unes petites cicatrius. És provocat per el fong Cladosporium cucumerium.\nEl símptomes d’aquesta malaltia provocada pel fong Leveillula taurica (Lev) afecta a les fulles, sent així que apareixen taques pulverulentes i blanquinoses, les quals podrien acabar necrosant. L’ambient més propici per la reproducció d’aquest fong patogen és el clima suau amb humitat amb temperatures entre 19 i 21ºC i humitat d’un 70-80%.\nTaca angular. És una malaltia provocada pel bacteri Pseudomonas lacrymans. El dany causat per aquest bacteri, normalment es dona en les fulles, tot i que també pot afectar als fruits. En les fulles, es poden observar taques amb els contorns angulars limitats per les nervacions. Posteriorment, la part inferior de la taca es necrosa i cau, deixant un cribratge de contorns ben delimitats.\nCARBASSÓ: per a més informació descarrega’t la fitxa complerta


Troben dos cultius de marihuana en una masia de Camós i un pis de Lloret - Diari de Girona\nTroben dos cultius de marihuana en una masia de Camós i un pis de Lloret\nEs van arrestar tres persones i un dels cultius estava vigilat amb càmeres que es podien controlar a distància\ncamós | ddg 16.09.2016 | 00:00\nUn dels cultius localitzats pels Mossos d´Esquadra. diari de girona\nEls Mossos d'Esquadra han detingut en un mateix dia tres persones per tenir plantacions de marihuana a una masia de Camós i a un domicili de Lloret de Mar. Les detencions es van fer el passat 6 de setembre. A Camós, el cas es va destapar perquè, de matinada, una patrulla va detectar un home als afores d'una masia abandonada amb una actitud vigilant. Un cop a la casa, van descobrir que hi tenia fins a 696 plantes de marihuana. La policia el va detenir a ell i també el propietari de la plantació. En l'altra actuació, a Lloret de Mar, es van localitzar 800 plantes a l'interior d'un domicili, on havien punxat la llum i, fins i tot, instal·lat un sistema de videovigilància per controlar que ningú hi accedís. La policia ha arrestat l'home encarregat de vigilar l'immoble. Tots tres han quedat en llibertat provisional després de declarar davant del jutge.\nTotes les detencions es van fer el 6 de setembre. Els arrestats tenen entre 45 i 60 anys, són homes de nacionalitat espanyola i marroquina i veïns de Banyoles i Lloret de Mar. Se'ls atribueix un delicte contra la salut pública. Tots tres arrestats han quedat en llibertat després de declarar davant del jutge.\nEl cas del Camós es va destapar de matinada, quan els mossos estaven fent patrullatge preventiu per la població i van veure un home en actitud vigilant pels voltants d'una masia abandonada. Els agents van fer comprovacions per esbrinar què hi feia, allà i, finalment, van descobrir que la seva funció era vigilar una plantació de marihuana que hi havia a l'interior de la masia.\nUn cop a dins, els mossos van localitzar 696 plantes de marihuana, onze portalàmpades, onze bombetes al·lògenes, onze transformadors, un filtre de carboni, un extractor d'aire i dos aparells d'aire condicionat. La patrulla va detenir l'home i, un cop a la comissaria, van esbrinar qui era el propietari de la plantació i també el van detenir.\nEl mateix dia, a Lloret de Mar, la policia va saber que hi podria haver una plantació de marihuana en un domicili. Quan una patrulla hi va arribar, va constatar que hi havia una doble escomesa per tal de no facturar la llum consumida i també una forta olor de marihuana.\nEls agents van localitzar un home que tenia les claus del domicili i que deia que es feia càrrec de la seva vigilància per tal que ningú l'ocupés. Un cop feta la inspecció, els mossos van trobar 800 plantes de marihuana amb tot l'equipament necessari per al seu cultiu i posterior distribució.\nA més, van descobrir que l'arrestat tenia a casa seva un sistema de videovigilància que li permetia controlar a distància què passava a dins del domicili on hi havia la plantació, per tal d'evitar que ningú més hi accedís. Segons la policia, l'home va mostrar incoherències en les seves explicacions i, per això, el van detenir.


Neix COOLTIVA'T, una programació teatral dirigida a llars d'infants i escoles La República\nNeix COOLTIVA’T, una programació teatral dirigida a llars d’infants i escoles\nACN Barcelona.-El Grup Focus i Viu el Teatre han creat COOLTIVA’T, una programació teatral per al curs 2021-2022 dirigida a llars d’infants i escoles. La iniciativa pretén crear un espai […]\nACN Barcelona.-El Grup Focus i Viu el Teatre han creat COOLTIVA’T, una programació teatral per al curs 2021-2022 dirigida a llars d’infants i escoles. La iniciativa pretén crear un espai viu de diàleg entre el sector educatiu i el sector de les arts escèniques i ser una eina pedagògica tant per nadons com per nens i adolescents. En total s’han programat una desena d’espectacles que es representaran en els quatre teatres del Grup Focus: el Teatre Condal, el Teatre Romea, el Teatre Goya i La Villarroel. Totes les representacions contenen propostes pedagògiques dissenyades pel departament del servei educatiu de l’organització Viu el Teatre i avalades pel segell de qualitat de la Universitat de Barcelona.\nA la programació d’espectacles també s’hi sumaran altres propostes com xerrades, tallers, formacions i activitats que giraran al voltant de les arts escèniques i l’educació. La programació estarà oberta a totes les escoles de Catalunya.Viu el Teatre gestiona des de fa set temporades la programació familiar i de les escoles del Petit Romea i el Grup Focus té 35 anys de trajectòria i és un dels grans segells culturals de Catalunya. De cara al curs vinent s’han unit amb la voluntat d’acostar les grans produccions de la seva programació estable a les escoles i de generar interès i curiositat per a les arts escèniques entre els més joves.


L'Aula Hospitalària rep cada any uns 200 estudiants a Son Dureta\n27 setembre 2020 16:03\nAquest espai pretén continuar el procés educatiu dels menuts\nCati Roig | 19 setembre 2004\nLa tornada a l'escola no sempre és un moment feliç per als infants, però és un dret del qual tots ells han de gaudir, fins i tot quan estan malalts. Precisament per garantir que els més menuts puguin continuar la seva formació amb normalitat mentre estan ingressats a l'hospital, les conselleries de Salut i Consum i d'Educació i Cultura posen a la disposició dels nins internats un espai on poder prosseguir la seva formació.\nL'Aula Hospitalària de Son Dureta obrí les seves portes ara ja fa deu cursos, a través d'un conveni signat entre el Ministeri de Salut i el d'Educació abans que es transferissin les competències i amb un gran propòsit: continuar amb normalitat el procés educatiu dels infants i joves i afavorir-ne la socialització.\nProp de 200 infants i joves passen anualment per aquesta sala. Maria Antònia Pascual fa classes a l'Aula Hospitalària des del dia que obrí; des de fa set anys, Joana Vanrell també imparteix classes en aquesta escola de l'hospital.\nL'atenció individualitzada és la seva gran arma, acompanyada sovint, com explica Vanrell, «d'una miqueta de psicologia». Les necessitats dels infants i joves són ben diverses. Des dels petits de tres anys als més grans de Batxillerat, cada un té unes necessitats educatives específiques, però a més és imprescindible que les docents tinguin l'habilitat de percebre l'estat d'ànim i també físic del menut.\nMatemàtiques, anglès, ciències socials o coneixement del medi fan passar les hores, igual que qualsevol altra escola. I és que una de les tasques més importants que han de dur a terme aquestes professionals és adaptar-se als programes educatius de cada centre per garantir que l'alumne es pugui reincorporar a l'escola després de l'hospitalització. A través de contactes amb els tutors de les escoles d'origen, van establint un programa de feina.\nA més d'ajudar els infants a mantenir els hàbits d'estudi adquirits, «almanco a no perdre'ls tots», explica Pascual, es tracta de proporcionar als alumnes «un espai normalitzador» on també puguin crear lligams amb els seus companys de classe.\nL'Aula Hospitalària de Son Dureta està oberta durant unes hores per atendre els alumnes als quals les seves malalties els permeten desplaçar-se de les seves cambres; però aquells que no poden sortir, com ara els infants que s'han cremat o tenen traumatismes que els impedeixen moure's, reben l'atenció de les mestres a les seves pròpies habitacions.\nL'acollida dels pares, expliquen les mestres, és sempre molt positiva i, segons elles mateixes reconeixen, «és una feina fins i tot més agraïda que la d'altres escoles».


Enganxi de bola per a Camper fiat Ducato (Bola extraïble amb tancament) - Micasaconruedas.com\nEnganxi de remolc extraïble horitzontal NEGRE adequat per a Fiat Ducato Camper de + 2006 (compatible amb Cintroen Jumper i Peugeot Boxer).\nBola extraïble horitzontal amb bloqueig manual mitjançant gir de maneta o descripció similar.\nInclou tancament amb clau per evitar l'estracció de la bola.\nInclou el cos, la bola, els elements de fixació, els cargols, les instruccions de muntatge, el certificat d'homologació europea 94/20/CE o R55 i l'informe de conformitat.\nSolicita el producto Enganxi de bola per a Camper fiat Ducato (Bola extraïble amb tancament)


definició de super bowl\nPrincipal » esport » definició de super bowl\nBowl en anglès vol dir bol i, per tant, Super Bowl és literalment un bol de grans dimensions. Tot i això, el terme Super Bowl és en realitat la denominació que rep la final entre els equips de futbol americà que s'enfronten després de la corresponent lliga, la National Football League. Concretament, a la Super Bowl competeixen els dos vencedors de les dues conferències o lligues de futbol americà.\nEn principi, la Super Bowl és un esdeveniment esportiu que té molts seguidors als Estats Units i altres països. No obstant això, és més que un simple partit de futbol americà, ja que forma part de la cultura americana, la coneguda american way of life.\nEl dia del gran partit és conegut popularment com el Super Sunday, ja que se celebra sempre el diumenge i en horari televisiu de màxima audiència. Aquesta data s'ha institucionalitzat la primera setmana del mes de febrer\nPer als nord-americans, la Super Bowl és com una festa nacional no oficial i, per tant, un dels grans esdeveniments de l'any.\nUna entrada per a la Super Bowl del 2015 tenia un preu oficial que oscil·lava entre els 900 i els 1900 dòlars, però a la revenda es van arribar a pagar més de 7000 dòlars.\nEls equips més populars i amb millor palmarès són el Pittsburgh Steelers, San Francisco 49ers, Houston Texas, Denver Broncs o Buffalo Bills. Lògicament, els grans jugadors són considerats com a herois nacionals.\nDes del punt de vista televisiu, la Super Bowl mou milions de dòlars, ja que les grans marques comercials competeixen entre si perquè els anuncis apareguin en els moments decisius de la trobada. Alhora, les grans estrelles de la cançó actuen moments abans de l'inici del partit i aquesta actuació es converteix en un element més de l'espectacle.\nLa Super Bowl té un significat esportiu, publicitari, econòmic i, en definitiva, és una icona de la cultura dels Estats Units.\nLes competicions esportives, un fenomen de masses que va més enllà de l'esport\nEls grecs de l'antiguitat van ser els primers que van entendre l'esport com a element cultural. Cal no oblidar que els Jocs Olímpics moderns s'inspiren en els Jocs Olímpics de la civilització grega.\nCada país té el seu esport rei i paral·lelament tota una sèrie d'aspectes culturals que envolten les competicions esportives. Per a un argentí, un matx entre Boca i River és més que un partit de futbol. El mateix passa amb un Barça-Madrid a Espanya o entre l'Inter de Milà i el Juventus a Itàlia. Per a un anglès aficionat al rugbi que la seva selecció derroti la selecció irlandesa té un significat esportiu, però també polític. Podem dir, en conclusió, que la rivalitat a l'esport està associada a altres qüestions extraesportives, per exemple a la necessitat de sentir-nos part d'un col·lectiu per reafirmar la nostra pròpia identitat personal.


I Jornades de seguiment del Gat Fer – Graëllsia\nEl gat fer és una de les espècies de carnívors més enigmàtiques i desconegudes de Catalunya, tant pel seu caràcter solitari i comportament esquiu com pel fet que es pot creuar amb gats domèstics, donant lloc a exemplars híbrids. El Grup Felis de Recerca en Carnívors de Catalunya, grup de treball de la Institució Catalana d’Història Natural (ICHN), organitza les I Jornades de seguiment del gat fer el proper 25 i 26 de gener i tindran lloc a Centre de visitants del Parc Natural dels Ports a la Terra Alta (Prat de Comte). En aquestes jornades aprendreu a planificar una campanya de fototrampeig i a reconèixer els trets de pelatge propis del gat fer i a identificar rastres i petjades d’aquesta espècie. Les classes seran impartides per Àngel Such-sanz i Pau Federico Arché, tots dos membres de Felis.\nEl preu d’inscripció és de 15 € (10 € per als socis de la ICHN) i cal enviar un correu electrònic a ichn@iec.cat, indicant nom i cognoms, que et vols inscriure a la jornada i si ets soci de la ICHN. Pots decarregar-te el programa a: https://blogs.iec.cat/ichn/2019/12/17/grup-de-treball-felis-grup-de-recerca-en-carnivors-de-catalunya/\nDes de Graëllsia us animem a participar-hi.


Bernabé Dalmau: “Cal sentir-se molt responsables d’alimentar-nos sanament” | Catalunya Religió\nBernabé Dalmau: “Cal sentir-se molt responsables d’alimentar-nos sanament”\nPer Catalunya Religió. Dij, 02/08/2018\n(Ramon Bassas –CR) “Les religions, també el cristianisme, no ofereixen la salvació 'només a l’ànima' sinó a tota la persona en el seu context humà. Per tant, el valor humanitzador i social que la cultura ha donat al fet fisiòleg de la nutrició ha portat a sublimar-lo i a donar-li, entre altres, igualment sentit al·legòric”, ens diu Bernabé Dalmau, que acaba de publicar Alimentació i vida espiritual (Publicacions de l’Abadia de Montserrat, 2018). Amb motiu de la sèrie d’articles que publicarem aquestes vacances d’estiu sobre productes alimentaris d’origen religiós ('Religió a la taula'), hem volgut començar preguntant-li si la relació entre religió i alimentació té un sentit més pràctic o més aviat al·legòric.\nEl pare Bernabé (Igualada 1944) és monjo de Montserrat des de 1960, on hi dirigeix la revista Documents d’Església. Llicenciat en teologia i dret canònic, ha desenvolupat sempre una gran activitat pastoral i intel·lectual. ¿Com és que hi ha aquesta relació tan intensa entre la vida monàstica i l’alimentació? “Jo crec que és una derivació del cultiu dels camps i de la importància de la farmàcia en els monestirs”, respon. “L’observació i l’estudi dels productes naturals ha portat a una creativitat al llarg dels segles. Algun especialista ens hauria de dir per què, encara avui, els monestirs masculins (amb fabricació pròpia o amb arrendaments a empreses forasteres) són titulars de licors, mentre que els femenins són especialistes en pastes i galetes”, afegeix.\nSovint ens preguntem, al segle XXI, si encara tenen cap sentit els tabús o les prohibicions de caràcter alimentari en les religions. Dalmau és contundent: “D’ençà que Jesús (Marc 7,19) 'declarava purs tots els aliments', per a mi no en tenen cap”. Però, en canvi, semblen molt importants, oi? “Tampoc no ens hem de posar nerviosos pel fet que moltes religions i àdhuc el cristianisme hagin mantingut i trobat sentit en certes prohibicions durant tants segles, sobretot en ambients ascètics”, ens tranquil·litza. “Caldria estudiar quina base ideològica tenia. Però superar tabús no vol dir promoure la disbauxa. Al contrari, cal ser més sensibles a la dietètica i, actualment que hi ha tanta fam el món, cal sentir-se molt responsables del que vol dir tenir la possibilitat d’alimentar-nos sanament”.\nCatalunya, per Dalmau, és un exemple de les interaccions culturals i religioses en el camp alimentari. “L’evangeli va néixer en terres mediterrànies i el monaquisme occidental també. Catalunya és terra mediterrània i hi ha hagut una simbiosi”.\nQuan, finalment, ens agradaria saber quins productes creu que no ens hauríem de perdre, en aquest cicle d’articles, Bernabé Dalmau recorre als més elementals i simbòlics del cristianisme. “El vi”, indica, “el vi sobretot. I també el pa. A part de ser productes típicament mediterranis, crec que a les nostres terres el cultiu de la vinya i del blat deu molt a la necessitat de proporcionar matèria per a l’eucaristia. Però és que l’oli també! La vida sacramental és transmesa a través de tres destinacions de l’oli (l’oli del sant crisma, l’oli dels catecúmens, l’oli dels malalts)”. Vi, pa i oli. I que comenci la festa.\nBernabé Dalmau, alimentacio, religió a la taula, Espiritualitat, Pensament, Cultura i art, Abadia de Montserrat\n22/04/2021 13:00 / Trobada\nL'acompanyament a la població llatina als Estats Units, per Rocío Calvo\n22/04/2021 18:30 / Taula rodona\nExperiències de sanitaris en la crisi del coronavirus\n22/04/2021 19:00 / Seminari\nRelacions internacionals: paradigmes per comprendre la complexitat actual, amb Alfons Calderón\n22/04/2021 19:30 / Conferència\nAcompanyar els joves en camí, amb Nubar Hamparzoumian\nDani Banegas: “Intento fer palesa la meva fe en cada cosa que faig, entre... Ridván: 12 dies de festivitat a la comunitat bahá'í de Barcelona\nFelicitem el cardenal Omella (i aguaitem el mapa episcopal) Josep M. Ràfols: “No ens podem permetre tenir la desaparició del bisbe...\nLa Sagrada Família, a un pas de culminar la torre de la Mare de Déu La Companyia de Maria presenta Signa i Unitas, els seus models educatius\nOmella posa el seu càrrec a disposició del papa Francesc Omella dissenyarà el perfil dels futurs bisbats catalans\n“La transmissió de la missa per televisió és un gran servei” Mar Pla: “És fonamental col·laborar en l’AMPA per aconseguir una educació...\nDani Banegas: “Intento fer palesa la meva fe en cada cosa que faig, entre... Així és Saiz Meneses, l'arquebisbe que parla de «El Senyor dels...\nFelicitem el cardenal Omella (i aguaitem el mapa episcopal) Obrim La Rebotiga de Catalunya Religió\nEl bisbe de Terrassa, Josep Àngel Saiz, nou arquebisbe de Sevilla El Miracle ens acull al cor de Catalunya\nFrancesc Torralba: “És una simplificació terrible associar morir dignament... La Bíblia en trenta minuts\nMor Arcadi Oliveres, expresident de Justícia i Pau Marko Rupnik (re)il·lumina la Cova de Manresa\n“La utopia d’Arcadi Oliveres neix de l’Evangeli” ‘Amb fe de llibres’, el nou club de lectura de Catalunya Religió


Lectura de la Paraula de DéuAl·leluia, al·leluia, al·leluiaAquest és l’Evangeli dels pobres,l’alliberament dels presoners,la vista dels cecs,la llibertat dels oprimits.Al·leluia, al·leluia, al·leluiaJeremies 1,4-10El Senyor em va comunicar la seva paraula. Em digué: --Abans de formar-te en les entranyes de la mare, jo et coneixia; abans que sortissis del seu ventre et vaig consagrar profeta destinat a les nacions. Jo vaig replicar: --Ah, Senyor, Déu meu! Sóc massa jove. Com sabré parlar? El Senyor em respongué: --No diguis que ets massa jove. Vés on jo t'enviaré, digues el que jo t'ordenaré. No tinguis por de ningú. Jo seré al teu costat per alliberar-te. T'ho dic jo, el Senyor. Aleshores el Senyor va allargar la mà, em tocà els llavis i em digué: --Poso les meves paraules a la teva boca: des d'avui et dono poder sobre nacions i reialmes, per a arrencar i enderrocar, per a destruir i enrunar, per a construir i plantar. Al·leluia, al·leluia, al·leluiaEl Fill de l’home ha vingut a servir;qui vulgui ser el primer, que es faci servent de tots.Al·leluia, al·leluia, al·leluiaDéu va cridar Jeremies per ser profeta en un moment difícil de la història del seu poble. El text expressa la predilecció del Senyor que mira el profeta amb afecte des del dia del seu naixement. Déu té predilecció per cadascun de nosaltres: ell ens mira sempre amb amor, especialment quan ens involucrem amb la incertesa dels temps que estem vivint. El Senyor no elegeix un home preparat: Jeremies era jove i no va rebre una educació que el fes apte per parlar en públic. I ell s’aprofita precisament de la seva inexperiència per rebutjar la tasca que Déu li vol confiar. Però el Senyor, en prendre seriosament aquestes motivacions i ser ben conscient de la por que emergeix de les paraules de Jeremies, confirma la seva elecció. Però li assegura que no l’abandonarà, sinó que estarà sempre amb ell. Ell mateix li posarà als llavis les paraules que haurà de pronunciar. El que li succeeix a Jeremies s’ha de repetir en cada creient. De fet, cada un de nosaltres, està cridat a comunicar l’Evangeli. De vegades ens fem enrere perquè ens sentim incapaços, i arribem a pensar que la comunicació de l’Evangeli és confiada només a alguns i no a tots. No ens hem però, de preocupar, no hem de tenir por, perquè el Senyor, que ens ha elegit, no ens abandonarà. Jesús diu als seus deixebles: «Quan us hi portin no us preocupeu del que haureu de dir ni de com parlareu: en aquell moment direu allò que us serà inspirat, perquè no sereu vosaltres qui parlareu, sinó que l’Esperit del vostre Pare parlarà per mitjà vostre» (Mt 10,19-20). És Déu qui posa en els nostres llavis les paraules que haurem de dir. I Déu confia a Jeremies la tasca de parlar no només al seu poble, sinó a les nacions, a gent allunyada de la fe d’Israel. Ell vol que la seva paraula arribi a tots els pobles i transformi els cors de pedra en cors de carn. Els deixebles, per tant, no han de ser muts, han d’estar llestos per parlar quan calgui. Se’ns demana escoltar i obeir voluntàriament la crida de Déu. Ell mateix posarà la seva Paraula en els nostres llavis per proclamar-la en el gran món de les nacions.