L’escàndol pel descobriment de carn de cavall etiquetada com carn de ved... El passat dia 15 de febrer el Grup Orizonia va anunciar la decisió d’ent... Els consumidors de llum i gas han de vigilar, atès que s'han detectat caso... S'informa als nostres associats que s'ha previst mantenir la quota correspo... L'atenció als socis serà per correu electrònic consultes@ocuc.cat o tele... Les participacions preferents, estalvis a fons perduts ... 300 vols cancel·lats, 23.000 passatgers a terra. Els passatgers que ... L’OCUC i la CECU recomanen als afectats que no firmin cap compensac... Esteu aquí:Inici·Actualitat·Notícies·Alertes·Roben les dades bancàries d’usuaris de Play Station\ndivendres, 6 de maig de 2011\tRoben les dades bancàries d’usuaris de Play Station\nRoben a Play Station les dades de 77 milions d'usuaris. Els hackers van sostreure nombres de targetes de crèdit amb data de caducitat, adreces postals, correus electrònics i contrasenyes. Es podria estar venent la informació confidencial de dos milions de persones en fòrums d'Internet.\nLes consoles Play Station 3 i PSP permeten accedir a un entorn online anomenat PSN (Play Station Network), un espai interactiu on els usuaris faciliten les seves dades personals i bancàries a Sony. Els pirates informàtics van accedir a una gran base de dades que contenia tota aquesta informació confidencial i, segons sembla, es podrien estar venent les dades bancàries de dos milions d'usuaris en fòrums d'Internet, bona part de la qual pertany a usuaris espanyols.\nAquesta acció fraudulenta es coneix amb el nom de phishing, considerat un delicte dins de les estafes cibernètiques.\nTots els usuaris que puguin haver estat objecte d'aquests atacs haurien de:\n-Revisar regularment saldos i moviments dels comptes bancaris.\n-En cas d'utilitzar el mateix nom i contrasenya en altres serveis no relacionats amb Sony, canviar-los immediatament.\n-Ser molt acurat amb possibles estafes postals, electròniques o telefòniques. Recordeu que les companyies mai demanen als clients les seves dades personals per Internet.\nEn cas de detectar alguna anomalia es recomana posar-se en contacte amb la Brigada d'Investigació Tecnològica (B.I.T.) i informar del succés.\nAquesta polèmica reobre el debat sobre la seguretat a l’hora de donar informació confidencial a Internet. Constantment apareixen casos de robatori de dades, però sens dubte mai a tan gran escala. Per això cal qüestionar-se si la seguretat que ofereixen grans companyies com Sony es troba conforme amb el seu grau de responsabilitat, i més encara, si existeixen autoritats suficientment competents en aquest àmbit per combatre aquest tipus de delictes que van en augment.\tModificat per darrera vegada el divendres, 6 de maig de 2011\tLlegit 6383 vegades\tEtiquetat sota\n« Avís de trucades perdudes de Movistar\tDeixeu un comentari\nTenim 43 visitants en línia\tDelegacions de L'OCUC


GR-Suau 4a etapa (Viladrau-Sant Marçal) - Cordada A.E.E.\nGR-Suau 4a etapa (Viladrau-Sant Marçal)\nCompanyes i companys de les suaus, preparats per continuar el 2015 amb el GR-Suau cap al Mar Mediterrani?!!\nAnem a per la 4rta. En aquesta etapa, gaudirem d’unes vistes privilegiades de tot els Pirineus i el Prepirineu, que en aquestes dates, llueixen d’una manera especial pel color blanc del mantell nival als cims. Tindrem, també, una bona perspectiva de tot el camí que ja portem fet en les etapes anteriors.\nEn la darrera etapa varem deixar enrere Les Guilleries, fent una entrada espectacular al Montseny, envoltats d’avets centenaris. Aquesta vegada la ruta transcorre íntegrament pel Parc Natural del Montseny.\nLa primera part del camí serà de pujada, però no patiu, és un camí molt còmode que fa molt agraïda la caminada. Passarem entre castanyers i fagedes centenàries i veurem grans i espectaculars exemplars de Boix Grèvol, que en aquesta època de l’any, carregats amb els seus fruits vermells, donen al bosc un toc de color.\nGaudirem d’imatges de postal, i amb una miqueta de sort, podrem contemplar novament un fantàstic mar de nuvols.\nTot caminant Xino-xano arribarem al punt més alt de la sortida , el Coll Pregon, un d’aquests llocs on es respira una pau i calma especials.\nUna clariana en bell mig d’una fageda, un monòlit dedicat a Pau Casals i ben a prop, el racó de la font , on podrem llegir un poema de Gerau de Liost, enamorat del Montseny.\nTant sols ens restarà la baixada fins el nostre punt d’arribada, el coll de Sant Marçal, on visitarem l’Ermita del mateix nom i la Font Bona, que diuen es, el punt on neix el Riu Tordera.\nUna sortida per començar el 2015 plena de paisatges, d’història i racons màgics.\nDesnivell: +480 (tot el desnivell de pujada es fa per pista molt transitable).


2.2 La incorporació definitiva d’assignatures de sostenibilitat en els nous graus — Site\n2.2 La incorporació definitiva d’assignatures de sostenibilitat en els nous graus\nLa UPC, seguint les línies marcades pel pla UPC Sostenible 2015 ha inclòs com a competència transversal obligatòria la sostenibilitat i el compromís social en els nous graus. Per assegurar que els futurs titulats d'aquesta universitat adquireixin aquesta competència, s’han dissenyat diverses estratègies:\nLa introducció d’assignatures obligatories de sostenibilitat en els plans d’estudis, la sostenibilització curricular i la introducció de la sostenibilitat en el projecte de fi de grau. Aquest marc ha facilitat que durant el procés d’elaboració de les noves titulacions de grau adaptades a l’espai europeu d’educació superior, les diferents escoles i facultats hagin incorporat en el primer o segon cursos de la carrera assignatures introductòries de sostenibilitat.\nFigura 5. L'espai europeu d'educació superior. Font: UE\nMalgrat que la majoria de titulacions de grau de la UPC han inclòs en el pla d’estudis una assignatura d’introducció a la sostenibilitat relativament similar, cada escola, finalment, hi ha donat un èmfasi diferent, d’acord amb les seves estratègies, prioritats i singularitat.\nL’objectiu principal d’aquest web és precisament generar un material docent prou ampli per facilitar tant la feina del personal docent com la de l'estudiantat d’aquestes assignatures específiques de sostenibilitat i de les assignatures que s’hagin de sostenibilitzar, i alhora que faciliti la introducció de la sostenibilitat en els projectes de fi de grau.\nEls continguts d’aquest web ultrapassen clarament la dimensió d’una assignatura de 6 crèdits ECTS, justament per permetre que cada escola o facultat defineixi una programa docent i d'activitats adaptat a la seva realitat i especificitat. D’aquesta manera, el professorat que utilitzi aquest material com a referència podrà triar els continguts que finalment farà servir per impartir cada assignatura


Nova versió del títol d'aventures clàssic de Disney sobre un nen i la seva mascota drac\nQuè has de veure aquest estiu si estàs massa espantat per veure més episodis de 'StrangerThings'? La resposta és 'Peter y el dragón', la nova de Disney, sobre un nen orfe que viu al bosc amb la seva mascota drac (que és la nova versió d'una pel·lícula de 1977). Amb 'Peter y el dragón' s'obté la nostàlgia i l'estil de Spielberg però sense els nens esgarrifosos amb hemorràgies nasals paranormals de 'StrangerThings'.\nComença quan la mare i pare de Peter moren en un accident de cotxe. Peter queda il·lès, però quan està a punt de ser cruspit pels llops un drac acut al seu rescat. Passen 6 anys en què el nen viu amb la seva mascota drac, un adorable monstre de pell verda. Per descomptat, això no pot durar, i Pete sent la crida de la civilització quan es troba amb un benplantat guarda forestal (Bryce Dallas Howard).\nEn tractar-se d'una pel·lícula de nens, hi ha un "missatge" - sobre la destrucció de la natura. Però el tema ecològic només funciona quan la pel·lícula transcorre a la natura. I una gran notícia per als fluixos: la criatura més temible en aquest bosc és un drac més propens a perseguir-se la cua que a respirar foc.


Mina de Cruïlles – Patrimoni Existencial\nMina de Cruïlles\nPublicat el 8 Octubre 2011 by Francesc Roma Casanovas\nLa font de Cruïlles, dins la propietat del que fou el castell del mateix nom, està avui dia canalitzada. Uns metres per sota, i una mica més al sud, hi ha la boca d’una mina que encara es conserva en perfectes condicions.\nAquesta exploració és incompleta.\nEntrada prèvia Batalls d'esquella fets amb ossos\nEntrada següent Cuina tradicional\nOne thought on “Mina de Cruïlles”\n23 Octubre 2011 a les 18:19\nSegons em diuen, hi hauria d’haver dues canalitzacions. Una anava de la font fins el safareig de la casa, però només s’hi podia entrar un parell de metres, la resta era una canonada de plom. A l’altra mina hi entraves 4 o 6 metres, i començava una mica més avall de la font, al costat d’una bassa, i després també es transformava en canonada per dur l’aigua fins a la Llobeta.


El programa d’ATRA “Actua, tots per tots” participa al Giving Tuesday 2016 | Grup ATRA\n#GivingTuesday és un moviment global que vol incentivar i multiplicar les bones accions. L’objectiu és dedicar tot un dia, el 29 de novembre, a celebrar mundialment l’acció de donar, ja siguin diners, béns materials o temps, a través del voluntariat. És una oportunitat per compartir generositat amb les persones que ens envolten, una oportunitat per sentir la inigualable sensació de donar.\nA la web de Giving Tuesday trobareu causes fabuloses. Però n’hi ha una molt especial per a Grup ATRA, ja que hi hem presentat el programa “Actua, Tots Per Tots”.\n“Actua, tots per tots” és un programa de suport a la vida autònoma per a persones amb trastorn mental. És un programa innovador que incorpora la participació d’un grup de voluntaris format per persones amb i sense malaltia mental. És un projecte que promou el treball de les persones per a les persones, fomenta la cooperació, el recolzament i l’ajuda mútua, treballa contra l’estigma i en favor de la sensibilització, facilita la integració en la societat i potencia l’apoderament de les persones amb trastorn mental.\nDes de la integració i l’entusiasme, fa més de dos anys que el programa “Actua, tots per tots” funciona a Vilanova i la Geltrú, on ja està consolidat. Aquest any també ha començat a Barcelona, i ens agradaria seguir replicant-lo en altres municipis i comunitats.\nEnguany, el Giving Tuesday se celebrarà el dia 29 de novembre, però des d’avui mateix i fins a principis de gener de 2017 és possible contribuir en els projectes que hi participen. Us convidem a que col·laboreu amb el nostre projecte i ens ajudeu a fer-ne la màxima difusió. Perquè volem seguir creixent i volem seguir actuant!


/Consultor (Professor col·laborador) UOC Corporate\n1. Rebuda de totes les candidatures i resolució de tots els dubtes o problemes que puguin plantejar els candidats (11/10/2016 al 9/11/2016).\n3. Valoració dels coneixements, habilitats i competències relacionats amb les diferents responsabilitats que s'hauran de dur a terme. Es valora l'historial professional de les persones candidates, que s'amplia, si escau, a les entrevistes i proves professionals. En el moment de l'entrevista, es fa una sessió informativa de la convocatòria i de les condicions de la col·laboració. Les entrevistes es fan del 5/12/2016 al 17/1/2017.\n4. Comunicació. La Junta de Selecció, presidida per el Vicerectorat de Docència i Aprenentatge, pot demanar assessorament extern en els casos pertinents i pot tenir entrevistes amb alguns candidats. La comunicació formal i oficial del resultat del procés de selecció es duu a terme mitjançant una carta per correu electrònic a tots/es els/les candidats/es. La data aproximada de la comunicació escrita és el 8/2/2017. Tota resolució de la Junta és irrevocable i és comunicada per correu electrònic a la persona interessada.\nAl començament de cada semestre acadèmic es formalitzarà la col·laboració. Cal tenir present que, en aquest moment, no és possible assegurar el nombre de tutories necessàries, ni el semestre de començament de la prestació, ni si serà contínua o en semestres no consecutius, ja que tot això depèn del nombre d'estudiants que es matriculin, així com la organització interna de cada un dels Estudis.


CiU Mataró condiciona la negociació per afavorir l’aprovació dels Pressupostos per al 2019 a set grans prioritats amb la ciutat – CIU Mataró\nLa prioritat i principal preocupació del grup municipal de CiU Mataró es el benestar dels mataronins i la millora i progrés de la ciutat. Per això, tot i que en el Ple extraordinari d’aprovació inicial del pressupost el nostre vot va ser negatiu, el sentit de la responsabilitat institucional, i el fet de ser el grup municipal més important de la ciutat, ens reclama que mantinguem una política de mà estesa cap el govern de la ciutat.\n“Som un grup amb visió de govern que no és aquí per complicar la vida a ningú, tot al contrari, estem per ajudar als mataronins a viure millor”, ha dit el cap del grup, Quim Fernàndez.\nPer la nostra banda, creiem que hi ha una sèrie de compromisos que han d’estar en el centre de la negociació i en cap cas hi podem renunciar. En concret, son els temes que fan referència a la promoció de ciutat, a la formació de les persones i lluita contra l’atur, aposta per la cultura i l’esport, tirar definitivament endavant el pla d’Impuls del centre, planificar les inversions que la ciutat necessita, un major compromís amb accions ja aprovades o iniciades (com el M2022 o el Llibre Blanc de la Cultura) i recuperar els debats que el govern ha “segrestat”.\nAquestes son les prioritats que posem a consideració del govern de Bote per entrar en negociació i afavorir l’aprovació del pressupost de la mateixa manera que vam fer amb el del 2018. Confiem que el govern estigui a l’alçada i posi els interessos de la ciutat i de tots els mataronins per davant del partidisme.\nUna vegada més lamenten les mitges veritats, les insinuacions o les tergiversacions del govern. “La seva incapacitat per arribar a acords no la pot traslladar a l’oposició. L’obligació del govern és fer tot el possible per arribar a una entesa, no asseure’s a esperar que li donin suport”, ha dit Fernàndez, que també ha desmentit que sense pressupost no es puguin tirar coses endavant. “Només podrien deixar-se de fer algunes inversions NO essencials”, ha explicat. En relació a això, el cap del grup també ha dit que les propostes del Pressupostos Participatius es poden tirar endavant amb una modificació pressupostària en base a una sol·licitud de crèdit.\nEn el Ple extraordinari d’aprovació inicial del pressupost ja vam explicar les raons del nostre vot en contra: La manca d’informació; el no compliment d’inversions incloses al Pla de Mandat pactat; la incorporació de noves inversions no explicades, ni acordades, i sobretot, en el desacord amb la poca aposta pressupostària en temes tan importants per a nosaltres com l’ocupació, l’empresa, el comerç i la promoció de la ciutat. A més, cal tenir en compte la desconfiança envers el govern municipal que en repetides ocasions ha decidit no donar compliment a diverses accions aprovades al Ple.\nLes nostres prioritats per al Pressupost 2019\nUna aposta més ferma i decidida per a la Promoció de la Ciutat i la seva activitat econòmica\nAposta decidida per la formació de les persones. Tant pel que fa a la seva promoció personal, com a eina per lluitar contra l’atur\nApostar per la Cultura, element d’identitat nacional i cohesionador, i l’Esport, formador en valors, ambdós agents de promoció de ciutat i generadors de riquesa i llocs de treball\nNo posar més per excusa el Pla d’Impuls alhora de tirar endavant iniciatives al centre, atès que va amb molt de retard, i entrar a fons a actuar en qüestions com l’entorn de la plaça Gran i la plaça de l’Ajuntament\nInversions de ciutat, sense partidismes ni clientelismes, per posar la ciutat al mapa, malgrat fins a les Municipals 19 podem fer poca cosa més que redactar els projectes\nAccions a realitzar, especialment les derivades dels diversos plans aprovats, i que requereixen de seguiment\nRecuperar els debats segrestats pel govern socialista


Un poble ple de gats - sentmenat.com\nInici Cartes dels lectors Un poble ple de gats\nUn poble ple de gats. Carta del lector\nEscric per denunciar públicament la falta d´actuació par part de l’Ajuntament de Sentmenat en el control i la gestió de la gran quantitat de gats que viuen al poble.\nMalgrat els intents fets per part d’alguns veïns i també del veterinari del poble, i després de veure com s’incompleixen els acords als que s’havia arribat per dur a terme aquestes mesures; a dia d’avui no es duu a terme cap tipus d´actuació per aconseguir controlar aquesta població.\nTinc clar que no és per falta de col·laboració ciutadana ni perquè ningú no s’hi hagi implicat. Sé del cert que varis veïns han esterilitzat puntualment gats de carrer davant la falta d’actuació de l’administració. Per tant queda vist que a l´Ajuntament ni li interessa ni se’n vol responsabilitzar.\nEls pobles veïns tenen actualment una política en pràctica i tant Castellar com Caldes, per exemple, tenen les colònies de gats controlades i han aconseguit reduïr els naixements de gats més d’un 50% en els últims anys. Per llei tots els Ajuntaments haurien d’estar adherits a una protectora i no només recollir els animals que es troben abandonats, sinó gestionar també les colònies de gats, ja que es tracta, a més a més, d´un tema de salut pública.\nVull que es conegui la situació perquè a mi em cauria la cara de vergonya si em trobés al seu lloc. El cost que implica el control i l’esterilització de gats és baix i any rera any s’aniria reduint si es fa la feina ben feta. Actualment tot el poble sap que cal fer alguna cosa, i molts alimenten constantment els gats de carrer. Per què no fer doncs un canvi per millorar i controlar la situació?\nSi no es fa res quan passi el fred començarà altre cop a incrementar la població…\nSi hi ha alguna persona que es vulgui involucrar per tal que la situació millori que m´escrigui a gatsdesentmenat@gmail.com\nFeb 3, 2014 cartes\nEl Sentmenat queda a un gol d'una remuntada gloriosaSentmenat, poble lliure de desnonaments\n03/02/2014\tCartes dels lectors67


525 places en la borsa de treball a l'Ajuntament de Barcelona\nInici / Administració / 525 places en la borsa de treball a l’Ajuntament de Barcelona\n15 maig, 2017\tAdministració 25,885 Visionats\nTermini de presentació: 23/05/2017\nD’aquest màxim de 525 persones aspirants, 450 persones aspirants seran només d’adscripció a la categoria genèrica i 75 persones aspirants, a més de l’adscripció genèrica, podran addicionalment ser d’adscripció específica a l’ àrea funcional d’Inspecció de Districte. L’adscripció a aquesta àrea funcional es determinarà en base a les competències professionals observades a la cinquena prova (tests de competències i/o de personalitat i entrevista) considerant el grau d’ajustament de les persones aspirants a l’experiència i formació requerida a l´àrea convocada.\nLa borsa quedarà configurada en una única llista, podent donar-se el cas que una persona aspirant estigui adscrita només a la categoria genèrica o bé que, a més d’estar adscrita a la genèrica ho estigui també a l àrea funcional.\nAixí mateix del total de la borsa es reserven fins a 22 llocs per a aquelles persones aspirants que tinguin la condició legal de discapacitat, d’acord amb el que preveu l’article 59 del Text Refós de l’Estatut Bàsic de l’Empleat Públic, en endavant TREBEP, i les Bases Marc sobre Integració Social de persones amb discapacitat.\nEn el cas que algun o alguns d’aquests llocs reservats quedin deserts, s’acumularan a la resta de llocs de la borsa.\nDescripció funcional bàsica del lloc de treball d’Auxiliar Administratiu/va:\nBorsa de treball Auxiliar Administratiu/va [PDF]\nAjuntament de Barcelona Auxiliar administratiu Barcelona\t2017-05-15\nAnterior oferta 250 ofertes de feina a L’Agència Tributària de Catalunya (ATC)\nSegüent oferta Per a rodatge es necessiten homes i dones de 55 a 65 anys.


Ajuntament de Borriana - Borriana anuncia una nova campanya d'excavacions en el refugi antiaeri de la Guerra Civil\nBorriana anuncia una nova campanya d'excavacions en el refugi antiaeri de la Guerra Civil\nLa regidoria de Patrimoni i el departament d'Arquitectura de la Universitat de València acorden la realització de nous treballs després del descobriment de tres noves galeries durant l'últim any\nLa troballa de fins a tres noves galeries en el refugi de la Guerra Civil de Borriana realitzat durant l'última campanya promoguda per la regidoria de Patrimoni i la Universitat de València, ha obert una nova via de recerca dins dels treballs arqueològics realitzats a la zona. Així, l'Ajuntament ha anunciat que durant l'estiu es durà a terme un nou projecte d'excavacions que servixca per conèixer més a fons la infraestructura habilitada durant el període de la Guerra Civil per al refugi dels civils de la ciutat contra els bombardejos.\nEl màxim responsable de l'àrea de Patrimoni de l'Ajuntament de Borriana, Vicent Granel ja ha avançat que “el nostre objectiu és poder realitzar aquesta tercera campanya en el refugi antiaeri durant els mesos de juliol i agost, per aprofitar que en l'època estival es generen menys molèsties i puguem arribar a setembre amb el treball realitzat”. Segons ha detallat el mateix Granel “la segona de les campanyes dutes a terme a la zona del Camí d'Onda va treure a la llum la complexitat tant del refugi com d'algunes de les tècniques arquitectòniques realitzades en la seva construcció. Tal com vam anunciar una vegada van acabar aquells treballs, ara volem anar més enllà per conèixer en profunditat un dels elements arquitectònics claus per explicar el que va succeir durant la guerra civil a la nostra ciutat”.\nTal com ja s'ha fet en els dos projectes d'excavació del refugi del Camí d'Onda, els treballs estan coordinats per la Universitat Politècnica de València, des de la qual l'arquitecte Iván Cabrera tornarà a ser l'encarregat de la direcció de les noves excavacions. Cabrera explica així el detall dels treballs que aquest estiu tornaran a produir-se en el refugi: “a part de les galeries, en la segona de les excavacions vam descobrir dos nous nínxols situats en el lateral del refugi, la qual cosa ens fa pensar que podem trobar més exemples d'aquest tipus en la continuació de les galeries”. Segons ha puntualitzat Cabrera “el problema que ens trobem va ser una solsida de terra que no permetia seguir avançant, així que ara els treballs s'iniciaran amb tasques d'apuntalament de tota la zona per poder seguir retirant terra. Cal tindre en compte que aquesta zona està a uns dotze metres de profunditat respecte de l'entrada del refugi, amb el que cal prendre totes les mesures de seguretat pertinents i per això apuntalar la zona és el més urgent”.\nL'inici dels treballs està pendent de la confirmació per part de l'empresa de construcció contractada per l'Ajuntament que s'encarregarà d'aquestes labors, tot i que en les darreres hores ja ha instal·lat alguns dels elements de seguretat per iniciar els treballs. Encara que no s'ha pogut fixar la data concreta, s'espera que en les properes dues setmanes pugui tancar-se el calendari definitiu perquè en els mesos d'estiu puga dur-se a terme de forma completa la tercera de les campanyes en un refugi antiaeri que segueix sorprenent als responsables de patrimoni “per la seva riquesa arquitectònica i tècnica, i que esperem que en un futur gens llunyà oferixca una possibilitat més de revisitar a nivell turístic i científic la història de la ciutat en períodes com el de la guerra civil”.


Política de privacitat - Tastanoia\nMostra gastronòmica de la comarca de l'Anoia\nLes Dades de Caràcter Personal que es recullen en els formularis del website de FIRA D’IGUALADA són objecte de tractament automatitzat i s’incorporen en els fitxers denominats “Contacte i Seguiment” i “Gestió dels serveis” degudament registrats en l’Agència de Protecció de Dades, la titularitat de les quals correspon a FIRA D’IGUALADA.\nLa recollida i tractament automatitzat de les Dades de Caràcter Personal té com finalitat el manteniment de la relació que si escau s’estableixi amb FIRA D’IGUALADA, així com l’acompliment de les tasques d’informació, formació, comercialització (tasca aquesta última sempre identificada com a tal) i altres activitats pròpies de l’empresa FIRA D’IGUALADA ha adoptat els nivells de seguretat adequats a les dades que es faciliten i, a més, s’han instal·lat tots els mitjans i mesures tècniques al seu abast per a evitar la pèrdua, mal ús, alteració, accés no autoritzat i robatori de les dades que ens faciliten.\nL’usuari podrà, en tot moment, exercitar els drets reconeguts en la LOPD, d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició. L’exercici d’aquests drets pot realitzar-lo el propi usuari en el sistema , creat per Fira d’Igualada.org i al que s’accedeix a través de la pàgina de Subscripció del lloc web. També poden exercitar-se aquests drets en els termes que la normativa aplicable estableix:\nper correu postal: c/ Germanes Castells, 25, 08700 Igualada\nSi vostè no vol rebre cookies, pot donar l’ordre al seu navegador web perquè li adverteixi abans d’acceptar cookies i rebutjar-les. També pot rebutjar totes les cookies donant l’ordre al seu navegador web.\nRambla Sant Isidre,\n93 804 01 02\n©2020 · TastAnoia és una iniciativa de Fira Igualada · general@firaigualada.org · Avís legal · Política de privacitat


S'han trobat 131 resultats per la seva cerca, mostrant del 61 al 80\nConvocatòria d'oferta pública de transmissió d'autoritzacions de venda en mercats de venda no sedentària.\nConveni de col·laboració entre l'Ajuntament, l'Autoritat del Transport Metropolità i l'operador Soler Sauret, SA, en relació al règim d'ús i accés dels béns i instal·lacions per a l'execució del contracte del projecte T-Mobilitat en fase d'implantació.\nAprovació definitiva de la modificació del pressupost núm. 11/2021.\nAprovació del compte general de l'Ajuntament i el seu Organisme Autònom Set Comunicació, corresponent a l'exercici 2020.\nAprovació definitiva de la modificació de les ordenances fiscals núm. 10 reguladora de la taxa per parades, barraques, casetes de venda, espectacles o atraccions situats en terrenys d'ús públic, parades del mercat municipal i altres, i núm. 25 reguladora dels preus públics.\nAprovació definitiva de la modificació de crèdits núm. 1/2021, en la modalitat d'incorporació de romanents.\nAprovació definitiva de la modificació de crèdits núm. 2/2021, en la modalitat de suplement de crèdit i baixes de despeses del pressupost ordinari.\nAprovació definitiva de la modificació de l'Ordenança fiscal núm. 22, reguladora de la taxa per la prestació del servei d'ajuda a domicili i altres serveis assistencials.\nAprovació definitiva del Projecte d'obres de conservació i manteniment de la nau de la carretera de les Costes, 35 de la Brigada Municipal.\nAprovació definitiva de la modificació de l'Ordenança general de subvencions.\nAprovació definitiva de la modificació de crèdit núm. 11/2021.\nAprovació definitiva dels acords provisionals de modificació de l'Ordenança fiscal núm. 23, reguladora de la taxa per la prestació de serveis de caràcter lúdic, formatiu, cultural, esportiu, d'entreteniment i similars.\nProlongació de l'horari d'estiu a bars i restaurants fins el 30 de setembre de 2021 per pal·liar els efectes econòmics derivats de la COVID-19.\nConvocatòria per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, en el marc de les bases reguladores per a l'atorgament de subvencions per a l'ús de transport adaptat l'any 2021.\nConvocatòria pública per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència lliure no competitiva, per a la rehabilitació i millora energètica de l'envolvent d'habitatges del sector residencial al municipi.\nAprovació inicial de la declaració del municipi com a àrea amb mercat d'habitatge tens.\nAprovació de la modificació dels estatuts de l'Agrupació de Defensa Forestal ADF Garraf per la incorporació de l'Ajuntament de Cubelles.


Quin recorregut ha tingut i quins són els seus resultats des del teu punt de vista per al barri de Sants?\nA nivell pràctic, hem incidit en el camp mediàtic, educatiu i associatiu del barri; hem investigat i recuperat la memòria cooperativa de Sants, creant una identificació afectiva entre el territori i el cooperativisme; i hem contribuït a la creació de nous projectes cooperatius. A nivell genèric, hi hem contribuït a socialitzar el debat sobre les alternatives socioeconòmiques al capitalisme; i a nivell concret, hem contribuït tant a recuperar edificis històrics per a equipaments (la Lleialtat Santsenca) com a crear un imaginari de barri on l’economia social i solidària té una centralitat que fa una dècada era impensable. Ara estem treballant per tal que en una de les naus de Can Batlló hi aixequem un complex de promoció de l’economia cooperativa, que anomenem Coòpolis, i també estem iniciant l’Impuls Cooperatiu de Sants, format per 7 cooperatives de treball i 3 projectes d’economia comunitària de Can Batlló, que pretén seguir treballant la intercooperació entre iniciatives socioeconòmiques a la vegada que fomenta la dimensió comunitària: la construcció d’un Barri Cooperatiu.\nDes d’aleshores, el projecte s’ha estès a d’altres barris de Barcelona, i ha servit per impulsar altres tantes experiències en xarxa. Fins i tot ens hem animat ara des del País Valencià a replicar-lo i tractar d’aprofitar l’experiència i el bagatge. Com valores aquest procés?\nAmb el Projecte Barri Cooperatiu vàrem desenvolupar algunes activitats en diferents barris de Barcelona, com el Poble Sec, Poble Nou, la Barceloneta, Gràcia, Guinardó o Nou Barris. I en alguns d’aquests barris hi han nascut projectes relacionats amb el cooperativisme i el territori, des de la recuperació de la memòria cooperativa a la Barceloneta, fins a Cooperasec i l’Ateneu Cooperatiu La Base, al Poblesec. No és que el Projecte Barri Cooperatiu en fos la llavor, sinó que dialogà amb unes realitats que tenien necessitats similars: el moment de crisi sistèmica, l’eclosió de moviments populars i la urgència de les necessitats econòmiques revaloritzaven arreu la cooperació social.\nEl procés que si que vàrem gestar entre els col·lectius dels barris barcelonins, al llarg del 2014, va ser la crítica al model capitalista de la ciutat i la necessitat d’una alternativa: la Ciutat Comuna. En aquest sentit, però, crec que podem inspirar-nos en experiències germanes però mai replicar-les automàticament: cada territori té les seves singularitats, i és a partir d’aquestes que hem d’aixecar els projectes. Així que us animem a tirar endavant amb Benimaclet Cooperatiu i esperem seguir aprenent juntes.\n– La Ciutat Invisible, cooperativa autogestionària de la qual formes part, ha complit enguany els primers 10 anys de vida. Conta’ns una mica la vostra experiència i la vostra trajectòria com a projecte cooperatiu.\nLa Ciutat Invisible és una eina de producció políticocultural, un engranatge que amb els anys s’ha anat transformant en funció de les necessitats col·lectives així com de les necessitats de les persones que la formem. Vàrem començar amb l’epicentre de la llibreria i el disseny de roba urbana, i a partir del Projecte Barri Cooperatiu vàrem ampliar la nostra tasca a la investigació, la docència, l’edició de llibres, exposicions, audiovisuals, etc. Avui som una cooperativa formada per 8 persones, 5 sòcies i 3 treballadores, que desenvolupem la nostra activitat en diferents àrees: la llibreria; el disseny de roba urbana, amb una aposta forta per la confecció pròpia i local; la investigació social en temes cooperatius, feministes i urbans; i la consultoria per a entitats de l’economia social i solidària.\n– Els darrers anys esteu treballant més intensament a les xarxes i en projectes que enforteixen i promouen l’Economia solidària. Entre les experiències on us trobem, hi ha la Coop57, XES, Pam a Pam, Coopolis… Com esteu vivint aquestes iniciatives i el ràpid creixement de l’economia Solidària a Catalunya?\nPer nosaltres és estratègic participar en xarxes d’intercooperació, que facin de l’economia social i solidària no només unes pràctiques econòmiques més equitatives sinó un veritable moviment popular de transformació del conjunt de la societat. Hem de tenir sempre present que les iniciatives cooperatives i de l’economia solidària en general viuen en un entorn completament desfavorable per al seu desenvolupament: el capitalisme.\nÉs cert que en els darrers anys d’ajust estructural, la lluita contra la crisi ha fet néixer molt projectes comunitaris i ha fet créixer les finances ètiques o iniciatives com Som Energia. Però també és cert que s’ha viscut un procés impressionant de concentració de capital i que moltes de les iniciatives de l’economia social clàssica s’han vist empassades per la mercantilització: des de les caixes fins les mutualitats, passant pel cooperativisme agrari, i també moltes cooperatives de treball, amb tot l’esforç que suposa per aixecar-les, han estat destruïdes.\nPer tant, si no som conscients del context que ens condiciona i no ens organitzem per a una transformació global de la societat vers models col·lectivistes i socialitzants, les nostres iniciatives o bé no sobreviuran o bé, per a fer-ho, hauran de créixer, com diria Laville, a partir de l’isomorfisme amb el capital. Això és: o destruïdes, o integrades. A nosaltres ens agradaria contribuir a trencar aquest dilema, i avançar amb el conjunt del cooperativisme i dels moviments populars cap a societats postcapitalistes.\n– Des de La Ciutat Invisible aposteu per “crear i difondre continguts crítics que impulsin processos de transformació política i social”. Per a això oferiu múltiples serveis com formació, recerca, intervenció, llibreria, producció de roba, etc. Com és el procés d’autogestió d’una empresa cooperativa, al qual hi afegiu, a més, l’activisme social i polític?\nL’autogestió d’una empresa cooperativa té una doble vessant: social i econòmica. Però no ho fa de forma separada, com ho fa l’empresa capitalista, que diferencia entre “beneficis econòmics” i “recursos humans”. Per a una cooperativa, l’activitat econòmica és el mitjà per a resoldre les necessitats dels seus protagonistes: les persones. Per tant, la cooperativa ha d’estar ben gestionada de forma integral: en l’àmbit financer, comercial o comptable, i també amb uns processos organitzatius exquisits. En aquesta direcció hi ha molt camí a fer i sobretot a desfer: ens hem socialitzat com a individus patriarcals, egoistes i autoritaris. Crear equips humanament sostenibles, que prenguin decisions col·lectivament, que resolguin els conflictes de forma positiva, on es fomenti la conciliació amb les tasques de cura, etc, és el veritable repte del cooperativisme i del conjunt d’organitzacions socials. Pensa que la majoria de cooperatives que fracassen ho fan per una resolució anticooperativa dels conflictes interns! Aprenent de l’economia feminista, nosaltres diem que volem fer economia de forma viable, vivible i equitativa.\nEstem a un moment històric de forta empenta de les iniciatives i propostes d’economia social. Molta gent veiem les alternatives econòmiques, com les finances ètiques, les empreses cooperatives, associacions, monedes socials, grups de consum, etc., com a instruments per resoldre necessitats de la vida quotidiana i com a fórmules per construir altres barris i altres ciutats. Quins reptes i quines necessitats veus en aquest procés? Com es pot facilitar l’èxit de les iniciatives? De què creus que depèn?\nLa clau és la construcció de mercat social. Totes aquestes iniciatives, habitualment, estan d’esquenes les unes de les altres, pensant que l’alternativa és una o altra. No, l’alternativa ho són totes, ara bé, interconnectades i intercooperant entre elles, creant estructures de segon grau, circuits integrals on la producció, el consum, la distribució, l’estalvi, la gestió, etc, formin cadenes d’economia que vagin eixamplant les necessitats socials cobertes des de l’economia social i solidària. Avui vivim una ebullició de pràctiques emancipatòries, però no hem de perdre de vista que, si bé qualitativament són experiències altament inspiradores, a nivell quantitatiu encara són petites. Per tant, a més de la intercooperació, hem de treballar en l’extensió de les iniciatives. Hem d’ampliar l’impacte social de les alternatives econòmiques, hem de multiplicar els esforços per a ser-ne més.\nDes de La Ciutat Invisible, heu editat dos llibres molt recomanables sobre l’experiència històrica del cooperativisme obrer en dos barris de Barcelona a finals del segle XIX i primers del XX. Quin aprenentatge heu tret d’aquesta experiència? Què ens diuen aquells moviments cooperativistes i obrers avui?\nEn el primer terç del segle XX, les cooperatives de consum barcelonines foren una temptativa autoorganitzada d’abastiment de les classes populars, així com l’aposta per a implementar polítiques socials autogestionades a partir dels capitals col·lectius generats pel consum. Significaren, també, un model reeixit de socialització obrera barrial i d’autonomia cultural respecte al món burgés. Tot allò s’ho carregà la victòria del feixisme, quaranta anys de dictadura i l’hegemonia del capitalisme de la gran distribució comercial. Però nosaltres, d’aquest bagatge històric, en traiem molts aprenentatges, que serveixen per la nova aposta cooperativista d’avui.\nEl primer és que una cooperativa sola no transforma res i que cal, per tant, un moviment cooperativista, format per estructures d’articulació sociopolítica, iniciatives d’intercooperació socioeconòmica i eines de producció de cultura cooperativa. El segon, que les cooperatives mai han d’oblidar que són part d’un territori, una comunitat social, una classe. No són empreses convencionals, sinó institucions socioeconòmiques de les classes populars, l’expressió d’una col·lectivitat. Per tant, la dimensió social i comunitària s’ha de tenir sempre present, i no s’ha de dirigir esforços “a ser competitius en el mercat” sinó a resoldre cada vegada millor i amb un major abast les necessitats econòmiques, socials i culturals de la societat. I en tercer lloc, les cooperatives mai han de perdre l’horitzó de transformació. Com inscrivien les cooperatives obreres dels anys 30 en els seus estatuts: “la finalitat que perseguim per mitjà del cooperativisme és posar en mans del proletariat el capital, terres, fàbriques, ferramentes i útils de treball, per a la creació de riquesa col·lectiva, i fer impossible la funció de mitjancer de la burgesia, fins aconseguir la desaparició completa del capitalisme”.\nDarrerament, ha hagut un gir polític i institucional molt important en molts ajuntaments,com és el cas de Barcelona o València, entre d’altres. A més, ha hagut els darrers anys un canvi molt gran en les actituds socials cap a les administracions i la participació democràtica. Entre els programes de govern d’aquestes noves institucions hi ha formes de fer molt diferents i apostes més o menys decidides per iniciatives econòmiques en la línia de l’Economia social, el cooperativisme, l’Economia del Bé Comú, etc. Quin creus que hauria de ser el paper de les administracions, especialment les locals, per tal de promoure un canvi de model econòmic on hi haja una major presència d’aquestes alternatives econòmiques?\nEn primer lloc, dir-te que no són “noves institucions”, sinó que són les velles institucions dels municipis, nascuts en la reforma del franquisme, que ara tenen uns “nous governs”. Amb això vull dir que la voluntat manifesta i sincera dels nous equips, d’impulsar un canvi en el camp econòmic, es trobarà amb moltes dificultats, rigideses i contextos refractaris a l’hora d’impulsar una economia de les persones i no del capital. No obstant, el marge d’actuació hi és i s’ha d’aprofitar.\nA Barcelona, en aquest sentit, s’ha creat el Comissionat d’Economia Cooperativa, Social i Solidària, i hi estem col·laborant en diferents àmbits. Jo penso que els ajuntaments, en primer lloc, han de ser conscients que la pròpia institució és una agent econòmic i que la seva intervenció decanta l’economia local. Com afirma Albert Boada, regidor de Nova Economia de Sabadell, “si els municipis volen promoure el cooperativisme, el que han de fer en primer lloc és deixar de proveir-se en les empreses del capitalisme multinacional”. En segon lloc, hi ha d’haver un canvi radical en les agències de promoció econòmica, en el cas que ens afecta a nosaltres, de Barcelona Activa. Aquestes agències són el nucli dur de la concertació públic-privada que ha posat les ciutats al servei de l’apropiació privada del capital. Això s’ha de reorientar de forma urgent: s’ha de promoure, en tot cas, una nova planificació estratègica de la ciutat a partir de la concertació público-cooperativa-comunitària, i promoure l’economia social i solidària des d’aquests organismes.\nFinalment, penso que des dels municipis s’ha de començar a veure que cal un desenvolupament local coimpulsat amb l’economia social i solidària, i s’ha de donar suport a la creació i al reforçament als barris de projectes d’economia cooperativa local, facilitant-ne infraestructures físiques, recursos, etc. Hi ha molta feina a fer des dels ajuntaments, i des de la XES ho hem teoritzat amb les 14 Mesures de la Democràcia Econòmica Local. Ara bé: hem de ser conscients que els canvis no vénen des de dalt i que no es poden crear cooperatives des de les administracions. Si volem transformar el model socioeconòmic, hem de ser les persones les que fem l’aposta quotidiana i personal pel canvi. El motor de l’economia social i solidària és la gent!\nEn diferents ocasions has parlat de la necessària democratització de l’economia als barris i a les ciutats, i de la construcció de ciutats cooperatives front a les actuals estratègies competitives. Explica’ns què vol dir aquesta idea. Com és un barri cooperatiu o una ciutat cooperativa?\nLa dimensió urbana i la dimensió econòmica són cares de la mateixa moneda. Per exemple, la urbanització inicial de barris populars de Barcelona com Sants o Poblenou vingué amb la industrialització del segle XIX, els grans vapors tèxtils i la creació d’habitatge per a acollir els i les obreres que hi arribaven a treballar-hi. En aquest sentit, fou una producció capitalista de l’espai, que a la vegada generà contradiccions socials i unes noves forces que passaren a produir cooperativament el barri, com les cooperatives obreres, o fins i tot a apropiar-se socialment del barri, com les col·lectivitzacions del 36. Després, les lluites veïnals lluitaren per a fer dels antics espais fabrils, nous equipaments socials.\nHistòricament, doncs, en tot territori existeix aquesta tensió: entre la producció capitalista de l’espai o la producció social, entre l’apropiació privada o la col·lectiva. Urbanització i model econòmic van de la mà, i ho hem vist clarament en l’etapa immobiliària del capitalisme recent. Per contra, cal pensar les ciutats com ho fa l’economia solidària: no com a escenaris per a l’acumulació privada del capital, sinó com a espais per a la vida, per a la resolució equitativa i emancipadora de les necessitats. En aquest sentit, fer barris cooperatius és articular-los en una trama urbana i econòmica al servei d’allò comú: que l’economia que els sosté cada vegada sigui més cooperativa, que els barris siguin l’expressió física i política de l’autoorganització socioeconòmica de les classes populars.\nAnterior Previous post: Curs de formació “Fent economia social, fent cooperativa”\nSegüent Next post: Sobirania alimentària i barri cooperatiu


Cursos i tallers de fotografia Instantànies de mar - MMB Blog\nHome / Foto de mar / Cursos i tallers de fotografia Instantànies de mar\nAutor: Luisa Petit\nEl Museu Marítim de Barcelona programa i organitza, anualment, cursos i tallers de fotografia de mar amb l’objectiu que els alumnes puguin aprendre i millorar la tècnica i la composició de la fotografia a bord d’una embarcació.\nTots els cursos i tallers s’organitzen en funció dels diferents públics al que van adreçats, tenint en compte el perfil i edats dels alumnes potencials. Per tant, hi haurà cursos de diferents nivells, introducció o avançat; per a públic adult o juvenil i tallers especialitzats. Però, tots els cursos, independentment de les seves singularitats, compten amb classes teòriques, què es desenvoluparan en els espais del Museu, i sessions pràctiques, que tindran lloc, habitualment, a bord del pailebot Santa Eulàlia.\nEl pailebot Santa Eulàlia és un dels vaixells històrics que composen la flota del Museu Marítim de Barcelona. Va ser adquirit pel Museu, que el va restaurar i el gestiona com a part de la seva oferta permanent. I precisament, com a part d’aquest patrimoni, és el testimoni viu de la manera de fer i del saber de la gent de mar en una etapa de la nostra història marítima, protagonitzada pels velers que solcaven els mars transportant mercaderies entre els ports dels ports mediterranis a començament del segle XX.\nConcretament, en I’àmbit de Ia Mediterrània, el terme pailebot fa referència a aquells velers amb aparell de goleta. És un tipus d’embarcació de mig tonatge que va ser adoptada pels armadors que volien naus petites, ràpides i que poguessin tripular el mínim possible d’homes.\nAutor: Joan Carles Libori. Alumne dels cursos i tallers Instantànies de mar\nTotes les sessions, tant teòriques com pràctiques, seran impartides per Diego Yriarte, fotògraf i periodista especialitzat en nàutica, i professor de fotografia. Les places són limitades i els grups reduïts.\nCom a activitats paral·leles als diferents cursos i tallers de fotografia de mar, s’organitzen exposicions fotogràfiques, en un espai a la sala d’exposicions temporals del museu, amb una selecció del material generat pels alumnes i s’ha creat un compte monogràfic a flickr per a que els propis alumnes i les persones interessades puguin visualitzar aquestes fotografies.\nSi esteu interessats en rebre informació sobre les activitats i cursos desenvolupats per l’Arxiu Fotogràfic del Museu, podeu adreçar-vos, per correu electrònic, a la Sílvia Dahl. \nPost escrit per Dolors Bernal- Centre de Documentació del MMB\nExposició de fotografia, Ilala, l’estrella del llac Malawi, al Museu Marítim


Les asseguradores, tocades però no enfonsades\nLa solidesa financera i la resistència operativa del sector el fa menys vulnerable davant la covid-19\nper Maria Teresa Coca Periodista Barcelona. 20 d’abril de 2020 13:32\nLes asseguradores tenen solvència financera | iStock\nEl sector assegurador està complint amb escreix la seva principal missió: protegir els individus, les llars i les empreses davant dels efectes directes de la covid-19. Però també està afrontant la crisi des d’un vessant humà perquè, el que està clar, és que d'això se’n deriven negatives conseqüències econòmiques per a particulars i empreses. De fet, per a aquells que tenen contractat un producte, les asseguradores actuen ja de per sí com una mena d’amortidor en determinats aspectes quan es registra una crisi econòmica.\nEl Fons Monetari Internacional (FMI) ha avançat que, com a resultat de la pandèmia del coronavirus, l’economia mundial patirà una brusca contracció i el creixement esperat es retraurà un 3% el 2020, una caiguda pitjor que la registrada durant la crisis financera del 2008-2009. I cap Estat del món en quedarà al marge, i tots els sectors econòmics en major o menor mesura en sortiran tocats.\nAquest nou context condicionarà les asseguradores per la part dels ingressos, perquè tant les primes com els rendiments financers, apunten que es veuran afectats negativament amb una disminució, a hores d'ara, impossible de quantificar. A nivell d'entitats, la composició de la cartera, tant per modalitats d'assegurança com per tipus d'actius, marcaran la magnitud de l'impacte, explica Marisa Galán Camino, directora general i actuària de Fiatc.\nLa solvència del sector\nNo obstant, el punt de partida del sector no és dels més crítics, tot i que en cada companyia depèn de la branca asseguradora en què opera, l'estructura de la seva cartera d'inversió i el propi perfil de risc de l'entitat. Segons la Associació Internacional de Supervisors d’Assegurances, la IAIS (en les seves sigles en anglès), la covid-19 afecta les companyies d'aquesta indústria, però destaca la solidesa i la provada capacitat per gestionar riscos que distingeix aquestes entitats. "Les asseguradores generalment estan ben capitalitzades i disposen de capacitats sofisticades de gestió de riscos, que haurien d'ajudar el sector a resistir els xocs relacionats amb la covid-19", assegura en el seu últim anàlisi sobre la pandèmia del coronavirus.\nLa solvència del sector ve donada perquè és el deute públic i els bons corporatius d'empreses on recau el 75,1% de la cartera d'inversions de l'assegurança espanyola a desembre del 2019, segons les dades de l’associació d’entitats d’assegurances ICEA (Investigación Cooperativa entre Entidades Aseguradoras y Fondos de Pensiones). Altres components rellevants de la cartera inversores són les institucions d'inversió col·lectiva, amb un 9,1%; l’efectiu i dipòsits, amb el 6,4%; i la renda variable, amb un 5,6%. L’informe de ICEA evidencia que si distingim entre Vida i No Vida, s'aprecien diferències: encara que el deute continua sent la principal opció, el seu pes suposa un 79,2% en Vida i un 39,5% en No Vida.\nDeloitte: "L’impacte negatiu més preocupant, a curt i mitjà termini, és el de la pèrdua generalitzada del valor dels actius de les carteres que donen suport a les obligacions futures de les companyies"\nAquest últim aspecte és important en el moment actual perquè si sobre la distribució d'assegurances del ram Vida ja pesava com una llosa l'escenari de tipus reals negatius dels últims anys, la nova situació no farà sinó prolongar encara més en intensitat i en el temps aquest escenari, segons posa de relleu un informe de Deloitte sobre les conseqüències de la covid-19 en el sector assegurador. L'anàlisi de la consultora indica que cal esperar caigudes addicionals en els ingressos per a primes de Vida en relació a les que s'han produït en els darrers anys.\nLa nota més important de l’informe de Deloitte es el que fa referencia a “l’impacte negatiu més preocupant, a curt i mitjà termini, és singularment el de la pèrdua generalitzada del valor dels actius de les carteres que donen suport a les obligacions futures de les companyies”, per la important caiguda del valors de les borses mundials.\nFortalesa financera, però també humana\n“Les asseguradores estan demostrant una fortalesa financera i humana dins les perspectives de la situació que vivim”, destaca Francesc Santasusana, president del Col·legi de Mediadors d'Assegurances de Barcelona, que afegeix que, a diferència de la banca, les companyies asseguradores sempre han obtingut rendibilitats més moderades perquè han col·locat els seus recursos en productes financers molt més mesurats i amb una exposició al risc molt més reduïda. I "d’aquí el nivell de solvència amb que poden afrontar aquesta nova crisis”. A part, una altra diferència amb la banca és que la major part de les asseguradores que operen a Catalunya i Espanya són, gairebé totes, companyies internacionals i estan jugant en diferents mercats, cosa que estabilitza molt els seus riscos.\nEl sector ara mateix, afegeix Santasusana, està configurat per companyies internacionals i nacionals. Les companyies asseguradores nacionals ja són molt solvents i tenen una adequada dimensió i les mutualitats -com Fiatc o Mútua de Propietaris- són també companyies que han fet molt bé els deures i que han sabut agafar el seu nínxol de mercat, han incorporat altres serveis dins de la pròpia estructura... Pràcticament, ja no hi ha petita i mitjana empresa perquè arran de la crisis del 2008 es va produir una reestructuració sectorial “sense cap cost pel ciutadà perquè es va dur a terme internament”, explica Santasusana, que recalca que aquest també és un tret diferenciador amb les entitats financeres “que les vam rescatar entre tots”, insisteix.\nSantasusana: "Les asseguradores estan demostrant una fortalesa financera i humana dins les perspectives de la situació que vivim"\nPel seu nivell de solvència, “està en la A positiva” recorda Santasusana, que afegeix que les companyies no tenen per què tenir problemes de tresoreria per fer front a les liquidacions que calgui. De tota manera, els col·lectius de mediadors està recomanant als clients que en el casos de productes de Vida o plans de pensions “no prenguin decisions precipitades” i també ho fa la banca. Com expliquen fonts de Caixa d’Enginyers Vida i Pensions, dins la seva estratègia d'assessorament financer-assegurador global als socis, aconsellen que “abans de fer efectiu el rescat es valorin prèviament els impactes fiscals associats i es tingui en consideració la situació econòmica i financera del mercat de valors derivada de l'covid-19, ja que és possible que el valor dels drets consolidats sigui inferior a l'esperat i al qual podria tenir en el futur”.\nTambé en funció de les circumstàncies personals i professionals de cada soci, aconsellen que “es ponderi la possibilitat d'obtenir liquiditat per altres vies o productes d'inversió, ja que aquests instruments són productes d'estalvi a llarg termini amb l'objectiu de complementar, entre altres, la situació de jubilació”.\nEn la branca de Vida, la mutualitat Fiatc, en paraules Marisa Galán Camino, directora general i actuària, l'impacte no serà molt significatiu pel que fa a nombre de casos derivats de la covid-19, ja que, en la major part de les pòlisses, l'assegurança s'extingeix a partir d'una determinada edat (65 anys) i el coronavirus està sent especialment cruel en les edats més avançades, on ja no hi ha cobertura de l'assegurança de vida, en la majoria dels casos. Segons Galán, un altre element que està dificultant tenir informació fiable respecte a l'impacte de la covid-19 en les assegurances de vida és que, per a la tramitació d'aquest tipus d'assegurances, se sol·licita una documentació molt més àmplia que en l'assegurança de decessos, documentació que, per la situació actual de confinament i col·lapse sanitari, és molt més difícil de recollir i caldrà esperar a que s’aixequi el confinament de la població.\nGalán: "Tot es pot es pot fer d’una altra manera, des de la proximitat telemàtica, perquè el sector també ha fet els deures en l’àmbit de la digitalització"\nLes dades del 2018 de l’Enquesta de Pressupostos Familiars (EPF) realitzada per l'INE mostra que a Espanya el 79,9% de les llars espanyoles té contractat com a mínim una assegurança d'auto i el 74% una cobertura per a la llar. Mentre, les assegurances de salut compten amb un nivell de contractació del 28%, però amb molt diferent penetració en funció de la comunitat autònoma perquè a Catalunya i Madrid la ràtio puja al 40%. La meitat de les llars té contractada una pòlissa de decessos i només una de cada 10 contracta l'assistència en viatge i equipatge. L'assegurança de responsabilitat civil també compta amb una menor penetració, un 13,8%.\nLes asseguradores són, en l’estat d’alarma, un servei essencial i per tant estan totes en ple funcionament. El Col·legi de Mediadors confirma que el sector està pràcticament al 100% en la gestió operativa fent teletreball per donar resposta a tots els clients i admet que en l’àmbit comercial sí que s’ha registrat una caiguda d’entre el 60% i el 70%. “El que traurem en positiu d’aquest estat de confinament és que tot es pot fer d’una altra manera, des de la proximitat telemàtica, perquè el sector també ha fet els deures en l’àmbit de la digitalització”.\nVers el client, les actuacions de les asseguradores han estat diverses i moltes d’elles han vingut marcades pels protocols establerts per la patronal sectorial estatal Unespa. Així, l'assistència sanitària per la covid-19 s’ha garantit a tots els clients, independentment de les cobertures incloses en cada pòlissa de salut. De la mateixa manera, les asseguradores de vida es troben, igualment, satisfent de forma puntual les indemnitzacions corresponents pels casos de morts assegurats per coronavirus i lliurant les sumes assegurades als beneficiaris designats. Les asseguradores d'assistència en viatge, mentrestant, sufraguen les atencions mèdiques que reben aquelles persones assegurades que han resultat infectades pel coronavirus durant un viatge dins dels límits fixats pel contracte, segons informa Unespa.\nLes asseguradores de vida estan satisfent les indemnitzacions corresponents pels casos de morts assegurats per coronavirus i lliurant les sumes assegurades als beneficiaris designats\nLa patronal, a través d’un centenar d'entitats ha aportat 37 milions d'euros per constituir un fons solidari per subscriure una assegurança de vida col·lectiva, que cobrirà durant el proper mig any la mort per causa directa de la covid-19 dels que tenen cura de la salut de tots els ciutadans en la present crisi sanitària, així com un subsidi per als que resultin hospitalitzats.\nMentre, cada companyia ha tirat endavant altres mesures complementàries per respondre a les possibles penúries dels seus assegurats. És el cas de Catalana Occident, com a exemple, ha ampliat els terminis en el pagament dels rebuts per a aquells que ho necessitin i permet liquidar els rebuts mitjançant domiciliació bancària o targeta, evitant d'aquesta manera els desplaçaments de persones. En l'àmbit de les cobertures, Catalana Occident ha determinat que les prestacions per defunció a causa de la covid-19 estan cobertes per les pòlisses de vida, així com en les assegurances de decessos i, també, estan coberts els accidents d'automòbil durant l'estat d'alarma, tant en assegurances a tot risc com a tercers, en base a les condicions contractades.


Rafelbunyol aconsegueix la certificació de ciutat amiga de la infància - El Meridiano de L'Horta\n«La inclusió de l’opinió de la infància en la presa de decisions i la creació d’espais on puguen exercir els seus drets, constitueix una important eina de prevenció de la vulnerabilitat i la integració social dels xiquets i xiquetes. Per això, ens hem implicat al màxim en aconseguir aquest reconeixement i continuarem treballant fins que Rafelbunyol es convertisca en una ciutat referent en polítiques d’infància i adolescència en tota la Comunitat Valenciana» afirma Rosa Azor, regidora d’Infància i Joventut.\n«Amb l’objectiu que la infància i l’adolescència del nostre municipi tinga la millor qualitat de vida possible i els màxims recursos al seu abast, aquesta certificació és el punt d’eixida per a posar en marxa totes les accions previstes al Pla d’Infància. Continuem així avançant en els objectius de l’agenda 2030 i el compliment dels objectius de Desenvolupament Sostenible en matèria de drets i benestar social, família i la seua diversitat i la protecció del menor» destaca Fran López, alcalde de la localitat.\nTags: Ciutat amiga de la infancia Rafelbunyol


Montgai celebra la 10a Fira del Sabó - Balaguer Televisió\nMontgai celebra la 10a Fira del Sabó\nLa Directora General de Joventut de la Generalitat, Marta Vilalta, ha inaugurat aquest diumenge la 10a edició de la Net Fira del Sabó de Montgai i ho ha fet, precisament trencant una bombolla gegant de sabó.\nVilalta també ha pogut conèixer els secrets de l’elaboració del sabó artesà de la mà de les mestres saboneres de Montgai que des de ben d’hora al matí ja han posat les calderes al foc per fer la bullida del sabó i també tallar la mola que havien elaborat per l’ocasió.\nVilalta, ha destacat el caràcter d’aquesta fira que dona valor al territori.\nEl certamen ha arribat enguany a la desena edició, la primera que s’organitza després que la població de la Noguera hagi obtingut el reconeixement d’Ofici Singular per part de la Generalitat de Catalunya.\nPer celebrar els deu anys del certamen i l’important segell artesà recentment atorgat, la Fira ha inclòs una sèrie de novetats com la ubicació de les parades de la fira i també l’obertura del nou espai de Lo Carreró als visitants.\nLa clausura de la fira va a càrrec de Fredy “Harmonica” & The Concealers amb un concert a l’escenari principal de Lo Carreró.


divendres, 24 de gener 2020 - 00:00h\nPresidenta sortint de l'AECC a Tarragona\nAmb prop de 2.400 socis i una gran activitat en la societat civil tarragonina, l'Associació Espanyola Contra el Càncer tindrà d'aquí poc nou president. L'advocat Fede Adán substituirà Ana Vilallonga al capdavant de l'entitat. La gestió de Vilallonga s'ha centrat, durant el seu mandat, a assolir els majors recursos econòmics possibles per a la investigació contra el càncer. A més d'haver aconseguit fer molt conegudes les sigles de l'associació. La nova junta aspira a impulsar encara més l'obertura de l'entitat a la ciutadania i a canviar de seu social.\nVila-seca ha estat el primer municipi del Camp a plantar-se i demanar mesures dràstiques després de l'accident d'IQOXE. Tots els partits amb representació al consistori, encapçalats per l'alcalde Segura, han fet públic un comunicat on reclamen obrir una investigació i aprofundir en els protocols de seguretat en les indústries químiques. Fins i tot exigeixen l'aturada immediata de l'activitat a totes les plantes que no compleixin les mesures obligatòries. Pere Segura tampoc descarta demanar dimissions segons el resultat final de la investigació.\nVíctor Martínez 'Viti'\nEl jugador del Nàstic ha estat suspès de sou i feina, juntament amb el seu company Petcoff, i ja té virtualment els dos peus fora del club. Des de l'estiu, Viti estava en rebel·lia perquè els directius granes s'havien negat a traspassar-lo, amb diverses faltes lleus. La paciència es va acabar quan el jugador es va adormir abans d'un desplaçament a València, fet que li ha comportat finalment la falta greu i la sanció.\nGimnàstic de Tarragona Vila-seca entitats de Tarragona


⚡ «És terrorífica»: Les xarxes esclaten contra Ana Rosa\nLes xarxes esclaten contra Ana Rosa en plena quarantena\nLa presentadora no és de l'agrado de molts usuaris de Twitter\nper Carlos Medina dilluns, 6 d’abril 2020 - 16:00h\nAna Rosa Quintana s'ha convertit en el centre de moltes crítiques | Telecinco\n'El programa de Ana Rosa' està fent una gran tasca informativa amb el coronavirus i la seva posterior crisi. Són més de quatre hores explicant l'última hora del virus, així com mostrant diversos testimonis que han superat la Covid-19. Malgrat això, les xarxes socials han esclatat contra la presentadora.\nÉs tan simple com fer una recerca ràpida a Twitter i veure com centenars d'usuaris estan criticant sense parar a Ana Rosa Quintana. L'audiència no perdona els 'zascas' que la periodista està llançant a Pedro Sánchez i el seu equip de govern. La presentadora ha expressat en nombroses ocasions que no està d'acord amb moltes decisions que s'han pres des de l'executiva del líder socialista, creient que gairebé tots els moviments han estat molt tardans.\nTwitter esclata contra Ana Rosa\nÉs cert que Ana Rosa sempre diu que cal remar tots i no retreure a ningú, però els usuaris de Twitter no estan d'acord amb aquestes explicacions, ja que creuen que és ella la primera que ha qüestionat en tot moment les decisions de Pedro Sánchez . Hi ha hagut diversos al·legats de la periodista en què criticava molt la gestió de president.\nAna Rosa és terrorífica, està pleneta d'odi cap a Pedro Sánchez i la seva gestió, encegada, per aquest motiu no vegi cap llum.\n- Roselyn Jodriguez (@ roselyn9396747) April 6, 2020\nFa molt de temps que Twitter s'està convertint en la veu del poble, i ara en ple confinament és quan més es nota, ja que tots recorren a aquesta xarxa social per manifestar-se. Ana Rosa Quintana està aconseguint crear un debat important en les xarxes socials. Molts són els que qüestionen la seva imparcialitat. Malgrat això, la presentadora segueix a peu de canó, mostrant tota la informació sobre el coronavirus.\nQue encara Ana Rosa segueixi a la Televisió, és una vergonya.\n- Melona Lerda (@ al99ba18) April 6, 2020\nJajaja totalment d'acord i de pas dir que quina decepció m'he portat amb Ana Rosa, que no és perquè sigui de dretes que allà cadascú, però que hagués estat més imparcial en això\n- María Jesús Abellán Millán (@abellan_millan) April 6, 2020\nLes xarxes socials acostumen a criticar molt, però últimament Ana Rosa Quintana s'està enduent gran part de les crítiques. La periodista fa molts anys que està a la televisió, la gran majoria d'ells sent líder d'audiència, però sembla que no és motiu suficient per guanyar-se el respecte d'alguns usuaris de Twitter que la critiquen per la seva imparcialitat.\nLa bona notícia que arribarà després de Setmana Santa\nBarcelona, al límit pel coronavirus: polèmica nova notícia en sobre els enterraments\nTwitter Telecinco Ana Rosa Quintana Govern Espanyol Pedro Sánchez\nNormal,! Una de les poques periodistes que no és "la veu dels amos" PSOE i Unidas Podemos...molt bé per Ana Rosa! Avui España ja és el 1r país del món amb més morts per milió d'habitants! El gobierno ho està fent molt malament. I les TVs i diaris defensors del gobierno han rebut 115 milions de subvenció...del gobierno, clar! https://electomania.es/covid-19-datos-mundiales-05-04-espana-ya-es-el-pais-del-mundo-con-mas-fallecidos-por-habitante/


Estimat Pablo – La Botiga de VilaWeb\nInici / Llibres / Novel·la / Estimat Pablo\nquantitat de Estimat Pablo\nSKU: 1545 Categories: Llibres, Novel·la, Novetats\nPau Casals, admirat arreu del món pel seu humanisme i pel seu compromís polític, va prometre que no tornaria a posar els peus a Catalunya mentre Franco fos viu. Tanmateix, l’hivern del 1955, per primera i única vegada des de l’inici del seu exili, va tornar a Catalunya. Per què ho va fer? Quin motiu poderós el va empènyer a incomplir la seva promesa? Estimat Pablo vol respondre aquest interrogant.\nMaria Jaén recupera en aquesta novel·la la figura de Francesca Vidal, sovint ignorada o menystinguda en les biografies del músic. Amb una escriptura carregada d’emoció, l’autora retorna a Vidal la veu silenciada i reivindica el seu paper fonamental al costat de Pau Casals.\n“T’escric, Pablo estimat, perquè hi ha coses que és millor dir-les en silenci i a raig, sense que l’altre escolti ni interrompi. Escriure’t em resulta més fàcil que dir-te el que et vull dir de viva veu. Vull que quedi escrit que, a les portes de la mort, sí, a les portes de la mort, perquè malgrat el que digui el metge sé que aviadet me n’aniré al calaix, a les portes de la mort, doncs, i en aquest penós exili, decideixo rebel·lar-me”\nCaixa de música – El cant dels ocells


SETMANA SANTA DE MATARÓ: Immaculada Concepció 2021\nImmaculada Concepció 2021\nPoc a poc el calendari es va normalitzant. Després de la Processó de Crist Rei celebrat aquest proppassat cap de setmana, s'anuncia la propera celebració, la de la Immaculada Concepció.\nÉs una diada important i es fan diferents celebracions arreu. Per un costat, a Barcelona on hi ha participació mataronina ja que és la patrona del Consell General de Confraries i Germandats.\nPerò també aquesta festa té un gran llegat a la ciutat, sobretot al barri de Cerdanyola. Des de fa dècades la Hermandad Nuestro Padre Jesús Nazareno y Nuestra Señora de la Esperanza, juntament amb la parròquia de Maria Auxliadora, celebra la festivitat durant els dies 7 i 8.\nAquest any, recupera el format tradicional amb la vigilia mariana, celebració de l'Eucaristia i processó posterior pels carrers de Cerdanyola. A més, si les recomanacions el moment ho permet hi haurà un diner de germanor amb les distància i mesures.\nFesta de la Immaculada Concepció a Mataró 2020\nLa Vírgen "Chica".\nEtiquetas: 2021, Verge de la Immaculada


No hi ha calendari fàcil per evitar descendir\n22 setembre 2020 10:22\nEl Mallorca es batrà amb equips que lluiten per entrar a la UEFA, el títol de Lliga i la permanència\nEls jugadors titulars s'entrenaren amb el cap baix i pensant en la fosca jornada de diumenge.\nLa imatge que el Reial Mallorca oferí diumenge a Son Moix davant el Vila-real no convida a l'optimisme, i un cop d'ull al calendari hi convida encara menys. El proper mes no es perfila fàcil per als de Luis Aragonés. Tot i que tenen al seu favor el fet de dependre encara d'ells mateixos, s'enfronten a cinc equips que es juguen la permanència, la UEFA i la Lliga respectivament.\nNo obstant això, tampoc no cal encendre totes les alarmes, ja que les cites previsiblement més dramàtiques -contra dos rivals directes com Espanyol i Celta-, arribaran, si tot va bé, quan l'equip ja tengui els deures fets i la supervivència assegurada.\nValladolid pot marcar un abans i un després en les esperances mallorquinistes. En cas de guanyar en aquest desplaçament, el Mallorca es podria situar dotzè i col·locar-se a només un punt de la Reial Societat, que visita el Manuel Ruiz de Lopera. Posteriorment, els d'Aragonés reben un Màlaga que intentarà cremar un dels seus darrers cartutxos per intentar entrar a les posicions de UEFA, que actualment té a dos punts.\nDesprés, però, i abans de pugnar amb l'Espanyol i visitar un Balaídos que pot ser un autèntic infern, els vermellecs visiten el Santiago Bernabéu, amb un Reial Madrid que manté un dur frec a frec amb el València pel títol de Lliga.\nLa visita del Vila-real, un equip totalment desmotivat a la Lliga i amb les semifinals de la UEFA com a únic objectiu, era un teòric caramel per als de Luis Aragonés. Malgrat això, les coses no sortiren com s'esperava i el Mallorca féu una passa cap enrere importantíssima en encaixar una derrota (1-2) que es veié agreujada per les victòries de l'Espanyol (1-3 amb l'Osasuna) i el Celta (0-2 a Albacete).\nAquest fet afavorí que el dia d'ahir fos d'allò més estrany a la Ciutat Esportiva Antonio Asensio, ja que l'equip era plenament conscient que s'havia perdut una oportunitat d'or per acomidar-se de la zona de descens. No hi va haver cap gran esbroncada, ni tan sols crits, ni amenaces, ni insults. No hi hagué cap senyal extern que pogués interpretar-se com el reflex de la tensió que està vivint el Reial Mallorca a la classificació, però, tot i això, el neguit i el pessimisme es respiraven a l'ambient en ser conscients que diumenge varen deixar escapar una oportunitat única per començar a respirar l'aire de la tranquil·litat des de la tretzena posició.


El termòmetre internacional de la transició nacional · Tribuna.cat\nDimarts, 12 de febrer del 2013 | 19:29\nTransició Nacional, Termòmetre, Internacional, Financial Times, ILP,\nLes veus de la premsa estrangera i el tauler d'escacs del panorama internacional s'ho miren des de fora amb estupor. La resposta, aquesta setmana, de Mariano Rajoy sobre el per què de la negativa espanyola al referèndum no han afegit més tonalitats que la monocolor habitual: la llei, baixada del cel per voluntat divina, és immutable.\nEn aquesta línia el rotatiu estranger Financial Times ha estat el primer en fer-se'n creus de l'actitud immobilista del govern espanyol. Lluny de considerar aquesta crisi d'Estat que està vivint el Reino de España com una oportunitat de fer "neteja" de cara a l'exterior i proclamar que l'espanyol és un estat que s'ha guanyat a la força la seva pertinença i permanença a la Unió Europea, Rajoy i els seus es troben com el gat bufat: a punt de treure les urpes i atacar en veure la rateta.\nLa darrera de les urpades s'ha mateirialitzat aquesta setmana amb l'admissió a tràmit d'una ILP al Congrés que pretén declarar els braus Bé d'Interès Cultural. La mesura s'emmarca dins de l'eterna acció-reacció de l'estat espanyol: crear una llei que deixi sense efecte la prohibició que ja s'ha aprovat democràticament al Parlament de Catalunya. Les tensions, doncs, lluny d'esvaïr-se, són atiades cada cop més per un executiu que no sap entomar encara les bases del joc demoràtic. El Financial Times ja ho ha sabut veure bé: el rotatiu ha afirmat que la ILP per declarar els toros Bé d'Interès Cultural "alimentarà les tensions amb Catalunya", on les curses de braus estan prohibides.\nBusquen imposar-se una batalla que els espanta, bàsicament perquè la veuen perduda"\nA nivell internacional han quedat clares des de fa temps quines són les intencions de l'estat espanyol: portar al Congrés una ILP promoguda des de l'estament polític i que compta amb 550.000 signatures ─una xifra ridícula comparada amb les signatures que ha reunit la ILP que demana una reforma de la llei hipotecària que inclogui la dació en pagament amb caràcter retroactiu, la qual, per cert, gaierbé triplica el suport popular de la ILP dels braus, amb 1.402.854 firmes.\nAmbdues iniciatives s'han debatut a la cambra espanyola el mateix dia. I ambdues han fet evident portes enllà que les prioritats d'Espanya vers la seva ciutadania són clares: allò que interessa és obligar Catalunya a fer empassar una llei que entra en clara colisió amb una norma ja aprovada. I des de fora és evident: busquen imposar-se una batalla que els espanta, bàsicament perquè la veuen perduda. El Financial Times ho relata: "[La ILP] podria servir de base legal per anul·lar les prohibicions existents sobre les curses de toros a Catalunya. Fets com aquest podrien alimentar les tensions polítiques".


Gotes d'Isnel: Se me ha caído una estrella en el jardín\nFa cap a trenta hores que no em puc treure del cap la cançó de la Mari Trini: Porque, a mí, se me ha caído una estrella en el jardín... Bé, de fet no era cap estrella sinó un globus, amb propaganda del restaurant Ca la Marieta de Girona, amb una cistella carregada de persones, em penso que més perdudes que jo si anés amb una planxa de surf al mig de l'Atlàntic. I no era ben bé el meu jardí, sinó el del costat. Però, vaja, l'ensurt no me'l va treure ningú!\nSí, ja podeu riure! Què faríeu vosaltres si estiguéssiu regant tranquil·lament les floretes i les plantetes a quarts de vuit del matí, enmig d'un silenci absolut, com aquell qui diu a mig vestir, i de cop, fregant les teulades i les capçades dels arbres, apareix de sobte un trasto d'aquests, bufant d'aquella manera que sembla que s'acosti un huracà, i aterra com pot a la gespa del jardí del costat de casa teva? Jo vaig anar corrents a despertar el nen i a buscar la màquina de fer fotos. El nen va mirar el globus fregant-se els ulls, mig adormit, i em va preguntar, textualment: que ja fan dibuixos, mama?\nPublicat per isnel a 12:20\njuaaaaas!!! jo també vull un globus al meu balcó!!!!! o un zeppelin!!! ;)\nQuina gran anècdota!!! :))\n25 d’agost de 2010 a les 13:22\nVaya estrella!, quin ensurt et devias de portar i el nen pobret mig adormit.\nSuposo que no es devian fe mal,no més el ensurt.\nUna anècdota per un bon llibre.\n25 d’agost de 2010 a les 13:33\nEduard Ribera ha dit...\nNo seria un servei d'esmorzars a domicili? Per cert, es menja bé a Ca la Marieta?... Salut\nQuin ensurt! Ara, que per l'Oleguer devia ser millor que els dibuixos de la tele. Tota una aventura al pati de casa.\nNoia, és que et passen unes coses...\n25 d’agost de 2010 a les 17:31\nJo demanaria als de Can Marieta que et convidin a sopar per l'ensurt i, de pas, anem tots amb tu!\n25 d’agost de 2010 a les 20:13\nT'imagines que et passés això amb un zeppelin, júlia? Segur que et quedes dos dies amb la boca oberta. O no? ;)\nUna abraçada, guapíssima!!!\n25 d’agost de 2010 a les 20:47\nNo es van fer mal, pakiba. Mira, entre tu i jo: es veu que en aquests viatges en globus, quan acaben brinden amb una copa de cava. Doncs bé, jo em penso que aquest matí se l'havien pres abans de pujar, perquè estaven la mar de contents i alegres, saludant a tothom des de la cistella, com si fossin la reina Sofia!\n25 d’agost de 2010 a les 20:49\nOstres, Eduard, no hi havia pensat, en això dels esmorzars a domicili en globus! Quina bona idea :))) Ca la Marieta és un dels restaurants més tradionals de Girona, i sí, diuen que s'hi menja bé. Jo fa molt que no hi he estat, però.\n25 d’agost de 2010 a les 20:51\nEi, Ramon! De fet, l'Oleguer no en va fer gaire cas, ja et dic que es pensava que eren dibuixos animats!Anava molt adormit, pobret! Però, oi que impressiona, això, al jardí?\n25 d’agost de 2010 a les 20:54\nHome, Deric, sempre els puc enviar una foto d'aquestes (en tinc la tira!) i a veure si piquen ;)\nM'hauria agradat veure la cara de l'Oleguer :-)\n30 d’agost de 2010 a les 20:00\nIsneeeeeeeeeeeel un petó, guapa!!\n16 de desembre de 2010 a les 19:40\nDéu ni do, Isnel! Amb el que ens hem de trobar pels jardins! ;)\n16 de gener de 2011 a les 18:17


La Generalitat engega un pla d’actuacions per protegir de forma activa l’espectre radioelèctric d’emissions il•legals – Associació Catalana de Ràdio\nLa Generalitat engega un pla d’actuacions per protegir de forma activa l’espectre radioelèctric d’emissions il•legals\nCercar per any20202018201720162015\nData Publicat a 1 de febrer de 2017 23 de novembre de 2017 per acr_admin\nEl Govern utilitzarà una tècnica que anul•larà les emissions de ràdio sense llicència com a mesura per vetllar pel compliment de la legalitat en aquest sector\nS’han obert nombrosos expedients sancionadors contra les principals emissores detectades que operen al marge de la normativa a l’àrea d’influència de Barcelona\nAmb l’objectiu de tramitar amb més eficàcia els procediments contra emissions sense llicència, la Direcció General de Mitjans de Comunicació té previst començar a prendre mesures de protecció activa de l’espectre radioelèctric. Concretament, i tal com preveu la normativa, s’utilitzaran portadores, una tècnica que consisteix en emissions sense continguts substantius (bàsicament un xiulet) que tindran l’efecte d’anul•lar les emissions de ràdio que no tinguin la seva autorització per emetre.\nAquesta mesura es fa necessària en casos en què les actuacions que regularment realitza la DG de Mitjans de Comunicació, adscrita a la Secretaria de Comunicació del Departament de la Presidència, contra les emissions sense llicència no són suficients per aturar l’activitat il•legal. Es vol acabar amb algunes situacions en què, després de ser precintada l’emissora, els seus responsables decidien continuar la seva emissió de manera il•legal i obligava a presentar denúncia davant dels Mossos d’Esquadra per possible il•lícit penal (desobediència greu a l’autoritat, tipificat a l’article 556 del Codi Penal).\nLa normalització de l’espectre radioelèctric és una de les prioritats del Govern de la Generalitat durant aquesta legislatura. És per aquest motiu que s’ha compromès, tal com apareix en el Pla de Govern, a vetllar pel compliment de la legalitat en les emissions de ràdio.\nDins d’aquest context, la Direcció General de Mitjans de Comunicació ha realitzat durant l’any 2016 unes 300 actuacions contra serveis de comunicació audiovisual que emeten sense llicència, 106 de les quals són actes d’inspecció.\nEn el marc d’aquestes actuacions, la Generalitat continuarà treballant amb plena complicitat amb l’Ajuntament de Barcelona pel que fa a l’alta concentració d’antenes il•legals al barri del Carmel de Barcelona.\nPer altra banda, el Departament de la Presidència, a través de la Direcció General de Mitjans de Comunicació, ha iniciat la tramitació del projecte de decret dels serveis de comunicació audiovisual comunitaris sense ànim de lucre a Catalunya, per tal de regular els mitjans audiovisuals del Tercer Sector.\nL’Associació Catalana de Ràdio denunciarà a la fiscalia una emissora il·legal per incitació a l’odi\nL’emissora Radio Hayatti, ja havia estat denunciada davant les administracions per l’A.C.R. L’A.C.R. recorda que les emissores il·legals provoquen greus perjudicis tant socials com econòmics i alerta de les…\nL’Associació Catalana de Ràdio, ACR, considera que les mesures d’ajut anunciades per la Portaveu del Govern de la Generalitat són del tot insuficients per garantir la continuïtat dels 1.000 llocs de treball que aplega el sector, 683 directes, entre laborals i col·laboradors i 300 indirectes.\nAmb les previsions de facturació, el sector privat de la radiodifusió catalana pot perdre l’actual equilibri editorial i d’oferta programàtica. Segons el sondeig d’urgència elaborat per la consultora Media Hotline…\nEntrada prèviaAnterior Presentació de l’Informe sobre l’afectació de les ràdios il·legals de Catalunya\nEntrada següentSegüent El Govern intensifica la lluita contra les ràdios il•legals\nEl Govern intensifica la lluita contra les ràdios il•legals


El Parlament de les Illes aprova la primera llei de residus que assenyala la responsabilitat de la indústria - directa.cat\nLa Llei de Residus i Sòls Contaminats es va aprovar el passat 29 de gener i posa l’accent en la responsabilitat de la indústria com a productora de residus. La normativa prohibeix la venda de certs productes d’un sol ús, com ara palletes per les begudes, les maquinetes d’afaitar i les càpsules de cafè i per a fer-ho s’empara en la necessitat de preservació d’un entorn que està sotmès a una forta pressió turística\nLa Llei de Residus i Sòls Contaminats de les Illes, que va entrar en vigor el 20 de febrer passat, recull quatre línies de treball estratègiques que demanaven diferents actors implicats en la gestió de residus, com ara les entitats ecologistes: que hi hagi recollida d’orgànica (considerada la fracció més valuosa) a tots els municipis; prioritzar la prevenció de residus d’acord als nivells exigits per Europa, implantar un sistema de dipòsit d’envasos i traçar línies d’acció per allunyar-se de la incineració.\nL’administració fa servir la seva capacitat reguladora per establir que hi ha uns productes que no es vol que es venguin al territori si no són compostables, reutilitzables o reparables\nEls últims anys, les polítiques de l’administració en relació a la gestió de residus carregaven la responsabilitat dels nivells de reciclatge a la ciutadania. Les campanyes han anat adreçades a evitar males pràctiques dels consumidors. Però, la llei de les Illes és pionera perquè capgira la balança i estableix que el consumidor té la seva responsabilitat, però la del productor és major i s’ha de fer càrrec del 100% dels costos dels seus productes quan esdevenen residus, independentment de si es recullen selectivament o no. A més, l’administració fa servir la seva capacitat reguladora per establir que hi ha uns productes que no es vol que es venguin al territori si no són compostables, reutilitzables o reparables. “És la primera vegada que una administració s’ha atrevit realment a regular”, diu Rosa García, directora de Rezero, entitat ecologista especialitzada en la prevenció de residus.\n“Hem optat per una legislació pionera perquè estem davant d’una emergència ambiental mundial, però també local. Som illes, vivint del turisme i generem molts residus, tenim el territori limitat i l’abocador a punt de saturar-se. A més, ja tenim evidència que els microplàstics estan entrant als teixits dels peixos de les nostres aigües. Per fer front a aquesta situació, necessitàvem fer una llei valenta”, diu en Sebastià Sansó, director general d’Educació Ambiental, Qualitat Ambiental i Residus de les Illes.\nLa Llei de residus donarà a tots els actors implicats dos anys per a adaptar-s’hi. Així, l’1 de gener de 2021 tant els comerços tradicionals com els de venda en línia tindran prohibida la venda de productes d’un sol ús com ara bosses de plàstic lleugeres, coberts, gots i plats, canyetes, bastonets per les orelles o càpsules de cafè, sempre que no siguin compostables. També quedarà prohibida la venda i subministrament de begudes en envàs d’un sol ús als edificis de les administracions i es garantirà l’accés a aigua no envasada o en ampolles reutilitzables. Els restaurants i els hotels hauran d’oferir aigua no envasada de manera gratuïta. A més, els productes de neteja utilitzats en els edificis de l’administració hauran de ser ecològics.\nPel que fa al malbaratament alimentari, s’estableix l’obligatorietat de què els restaurants i bars tinguin a disposició del client envasos compostables per a endur-se el menjar sobrant. I tots els establiments, siguin públics o privats, hauran de separar els residus.\nEl conseller de Medi Ambient, Agricultura i Pesca del Govern de les Illes Balears, Vicenç Vidal Matas, durant el debat previ a l’aprovació de la llei\nA més, segons s’estableix, els productors de residus d’envasos han de compensar les administracions per la totalitat dels costos del cicle de gestió d’aquests, inclosos els que es trobin a la via pública o a les platges. La norma obre la porta al fet que si l’any 2020 no s’han complert els objectius marcats per la llei o per la normativa estatal o europea més restrictiva, el Govern pugui establir altres sistemes complementaris de gestió de residus d’envasos, com el de dipòsit (la devolució de l’envàs a canvi d’uns cèntims, tal com es feia fa anys) que permetria recuperar-ne gran part.\nUna llei que no agrada als lobbies\nLa llei s’ha aconseguit portar endavant gràcies a la voluntat política i la demanda social i de les organitzacions ecologistes, que ara fa deu anys van crear la plataforma per la reducció de residus a balears. “Nosaltres tenim un problema a Mallorca amb el tema dels residus. Fins ara, era una competència en clau insular. Hi havia un pla director de residus que havia planificat totes les infraestructures, bàsicament la incineradora, que condicionava molt una correcta gestió de residus perquè hi havia interès en què continués funcionant a màxim rendiment. Era un sistema que fins ara donava beneficis a uns pocs, i molts beneficis. La incineració és un sistema bastant pervers, que està blindat i que té darrere FCC, Iberdrola, Urbaser, grans empreses constructores i elèctriques que funcionen a un nivell fosc d’incidència política que va molt més enllà de ses illes, en l’àmbit del ministeri’, relata la Margalida Ramis, del Grup Balear d’Ornitologia i Defensa de la Naturalesa (GOB).\nLes entitats han batallat durant tot aquest temps i fins i tot van haver de deixar passar una legislatura sencera (que va guanyar el PP) per veure com es movia alguna cosa. Amb el nou govern d’esquerres (Més Mallorca i Menorca+socialistes+Podem+ Gent per Formentera) el projecte es va reactivar i es va conformar un grup de treball per portar a terme el projecte de la Llei.\nA les Illes viuen 1,4 milions de persones, reben 20 milions de turistes cada any i tenen la taxa de generació de residus més alta: es produeixen 800 quilos per habitant i any\nLa necessitat de preservació del territori es va convertir en un dels principals arguments. “La sobreexplotació dels recursos naturals, l’existència d’unes plantes de gestió col·lapsades i l’impacte ambiental, econòmic i social d’aquests residus requerien una llei que, en línia amb el que ja estableix la Unió Europea, marquès el camí cap al residu zero”, valora Rosa Garcia. A les Illes viuen 1,4 milions de persones, reben 20 milions de turistes cada any i tenen la taxa de generació de residus més alta de les comunitats autònomes de l’Estat espanyol: es produeixen 800 quilos per habitant i any. I els darrers estudis que es van fer al mar Balear parlen de concentracions de plàstic fins a vint més grans que a la resta del Mediterrani, apunten des de Rezero.\nEl fet que s’hagi aprovat la llei, però, també és notícia perquè s’han vençut les reticències per part dels sectors econòmics que es veuen perjudicats amb el canvi de model. La llei ha aixecat polseguera entre els productors d’envasos, apunten fonts que han format part del procés d’elaboració de la norma, que van fer una sèrie de visites al govern per intentar que no s’obri el meló. “Procter & Gamble, Coca-Cola, Nestlé, han anat a tocar la porta del govern”, diuen aquestes fonts. I apunten que Ecoembes, la plataforma que aglutina totes les grans empreses de comercialització d’envasos, ha sigut el lobby més important que ha intentat interferir. “Veuen que la implantació del sistema de dipòsit deixaria en evidència la pèssima gestió que fan en alguns casos i els obligaria a assumir els costos de tot allò que es pot recuperar però ara no es recupera, per culpa del seu sistema. Fan una campanya molt forta, de molta pressió a tots els nivells, pública i mediàtica, de desacreditar els sistemes de retorn”, apunten fonts de les entitats ecologistes.\nLa petita i mitjana empresa, però, no ha vist amb reticències la implantació de la norma. “Aquí la venda a granel estava prohibida, per exemple. Amb aquesta llei, els petits comerços podrem vendre un producte de proximitat i de més qualitat, la qual cosa ens beneficia davant les grans empreses”, valora en Jaume Rivera, de la patronal PIMECO, Associació del petit i mitjà comerç de Mallorca.\nTot i que quan es va tractar la llei hi va haver debat i Ciutadans i PP van fer un discurs contrari a implementar aquest tipus de mesures des de l’àmbit autonòmic, cap grup polític va presentar una esmena a la totalitat. Aquest és un bon punt de partida que indica que segurament en el futur la llei no serà tombada. En l’àmbit espanyol, Navarra va aprovar llei de residus l’any passat, encara que més tímida, però que va ser un primer pas. Ara, sembla que a Galícia es mou alguna cosa, amb l’aprovació d’un esborrany de llei. El proper territori en fer canvis significatius podria ser Catalunya, que juntament amb el País Basc, sol encapçalar els canvis de model de gestió mediambiental.\nIlles La Llei de Residus i Sòls Contaminats plastic reciclatge residus\n« L’Ertzaintza denuncia un periodista d”Argia’ per enregistrar imatges a la via pública\n‘Lluitar amb el diable’ o l’enginy de la supervivència »


Aplicació de suport per a l'estudi del paisatge\nQuè és Conefor\nQuè és Conefor?\nL'aplicació Conefor Sensinode és una eina de suport per a l'estudi de l'ecologia del paisatge forestal que es basa en la teoria de grafs per a extreure informació dels paisatges i retornar índexs de connectivitat. Els índexs de connectivitat són valors que permeten dir si un paisatge està ben connectat, per exemple, es pot calcular índexs de connectivitat per determinar si les zones arbrades són su\ncientment pròximes o no per la subsistència d'una espècie animal. En l'estudi d'un paisatge forestal intervenen factors determinants per a la seva conservació i els índexs de connectivitat en són una eina bàsica per conèixer el grau de connectivitat d'un paisatge referent a unes determinades variables o factors.\nDegut a que els índexs de connectivitat són el resultat d'operacions realitzades a partir de les dades d'un paisatge, la informació a processar depèn del paisatge a tractar, essent més elevada com més gran sigui aquest. Aquí és on la informàtica intervé aportant potència de càlcul i permetent automatitzar el nombre d'operacions a realitzar. D'aquesta forma l'aplicació Conefor Sensinode s'encarrega de generar els càlculs dels índexs de connectivitat d'un paisatge forestal.\nConefor es va desenvolupar arrant d'un projecte final de carrera de l'enginyeria d'Informàtica realitzat l'any 2008 a la Universitat de Lleida sorgint de la col·laboració entre el Departament de Matemàtica i el Departament d'Enginyeria Agroforestal. Més tard, l'any 2012 es va ampliar i desenvolupar el projecte per a que pogués esser executat en multiplataforma (Linux, Mac Os X, i Windows).\nSóc el programador de l'aplicació Conefor. Actualment també realitzo tasques de manteniment i millora.\nTambé sóc l'ex-alumne que va desenvolupar els projectes finals de carrera i master que podeu trobar en aquesta web.\nEn aquesta pàgina únicament trobareu informació dels meus projectes finals de carrera i màster.\nLa pàgina oficial del projecte Conefor és www.conefor.org . Per qualsevol altra informació que no sigui dels projectes haureu de visitar i demanar a la pàgina conefor.org\nDescarrega el pdf del projecte final de carrera i la seva presentació per a la defensa\nDescarrega el pdf del projecte final de màster\nPodeu enviar un correu electrònic a josep.torne@gmail.com\nCopyright © 2014,2015,2016,2017,2018 by Josep Torné substantiu.com


Vista parcial: de setembre 2008\nDivendress passat vaig recollir del Servei de Publicacions el text de la contraportada de Idees i paraules, és aquest:\nPer què anem als cementeris? Queden encara llibreters? Per què se’ns vol classificar sempre com a membres d’un grup? Per què se’ns neguen drets culturals bàsics? Questions com aquestes i d’altres més íntimes, o més abstractes, com per què ens fa por pensar o per què ja no som capaços de posar noms a les coses noves i ens limitem a emprar descripcions (telèfon mòbil) o sigles i prou (USB, GPS), constitueixen per a l’autor esperons per posar-se a escriure, en aquest cas en forma de textos breus, incisius, irònics. Uns textos que volen ser alhora entretinguts i entenedors i donar motiu per a la reflexió, pensaments compartits, intents de mostrar el caràcter de la nostra època, dels temps que ens toca viure. Des de la pròpia experiència, des de la vivència quotidiana, aquestes “càpsules de pensament” aborden situacions i personatges que el lector pot reconèixer fàcilment. Fet i fet, un intent de mostrar des d’una òptica personal allò que tots intuïm, un assaig que vol il·luminar aspectes no sempre suficientment considerats i, per això, i malgrat tot, ben sovint sorprenents.\nNo sé... a mi em fa ganes de llegir-lo...\nPublicat per Vista Parcial a 12:05 p. m. 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Idees i paraules, Publicacions de la Universitat de València\n[Aquest relat està basat en la coneguda com “Paradoxa de Newcomb”, creada pel físic William Newcomb i popularitzada pel filòsof Robert Nozick]\nEn arribar a Newcomb, Maria fou conduïda immediatament a Presència de Supercientífic. Era una sala gran i asèptica. El marbre cobria tant el terra com les parets, blanc en un cas, gris clar en l’altre. La il·luminació zenital ho inundava tot amb una llum blanca, freda i crua que proporcionava tanta realitat a tot plegat que ho feia, paradoxalment, irreal. Supercientífic seia darrere d’una taula de tauler blanc impol·lut que sostenien quatre potes metàl·liques ben brillants. Només una làmpada de sobretaula, de les anomenades “flexos”, i uns fulls moblaven aquella superfície nívia. Supercientífic no manifestava cap edat definida, anava perfectament afaitat i duia els cabells curts, una mica grisos, sobretot a les temples; vestia un vestit jaqueta gris que gairebé es confonia amb el gris del marbre de les parets i una camisa d’un blau ben pàl·lid, no duia corbata.\nUns metres davant la taula hi havia dues caixes cúbiques d’uns cinquanta centímetres de costat, eren opaques i tant podien ser metàl·liques com d’algun tipus de material sintètic. A la part davantera de cadascuna s’endevinava una porteta. L’única diferència entre les dues era el seu color: una era grisa i l’altra blanca. Aquestes caixes havien cridat des de bon començament l’atenció de Maria. Ara les tornava a mirar mentre es preguntava què feien allí i que hi contindrien. Supercientífic, que la mirava mirar, va esbossar un somriure abans de parlar.\n—Et preguntes què hi ha dins les caixes, veritat? —va mirar Maria amb el somrís encara als llavis i va afegir:— De tu dependrà.\nTot seguit i abans que Maria poguera tan sols reparar en el misteri d’aquelles paraules, va fer el que semblava un panegíric immodest de la seua capacitat de predicció. Coneixia tan bé la ment humana, els seus processos i mecanismes que, només observant una persona, podia predir d’una manera quasi perfecta com es comportaria. Les caixes eren per a que ella mateixa ho poguera comprovar. Havia fet aquest experiment incomptables voltes i si alguna vegada havia fracassat ell ni ho recordava. Allò cert és que el nombre d’èxits era aclaparador.\nMaria romania muda, expectant.\n—No t’ho creus? Tu mateixa tindràs de seguida l’ocasió de comprovar-ho. Això és el que et propose. Pots triar una caixa o les dues. La grisa conté mil euros i la blanca pot contenir-ne o bé un milió d’euros o bé cap, de tu dependrà. Si jo predic que agafaràs les dues caixes, aleshores no tindrà cap d’euro dins. Si predic que triaràs agafar només el contingut d’aquesta blanca, aleshores hi haurà un milió d’euros dins.\n[I, abans de continuar el relat, quina opció triaríeu vosaltres?]\nPublicat per Vista Parcial a 10:17 a. m. 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: paradoxes\nPer a compensar, us propose tot seguit un nou retrat de família. Aquest té dues solucions: una, diguem-ne, normal i una altra malintencionada. Ja direu. Qui parla, ara sí, és Llúcia Guaita, i diu:\nSi aquesta dona tinguera un fill,\njo seria la seua tia.\nCasada ni sóc ni estic\ni aquesta dona ni és germana meua ni mia.\nQui és la dona del retrat?\nPublicat per Vista Parcial a 9:32 a. m. 2 comentaris:\nI ara, anem ja per feina!\nAra veig per què ningú no va resoldre aquest Retrat de família. Vaig cometre, per les presses, un error que tractaré d'esmenar en l'explicació; perdoneu-me si no ho faig d'una manera completament reeixida.\nÉs clar que qui parla no pot ser Ben Mirat, perquè Ben Mirat no té germans. Ha de ser, per tant, Llúcia Guaita. I ara ve el problema. L'única manera que el problema té solució (segons que jo veig i si m'equivoque em corregireu ràpidament, n'estic segur), és que aquest germà del meu germà siga qui parla, és a dir, la pròpia Llúcia. Així que hauria d'haver dit "germana" i no germà, amb la qual cosa tot era ben fàcil. Cal considerar, doncs, germà, en un sentit genèric, com la relació de parentiu, sense gènere, que vol dir "fill (o filla) dels matixos progenitors, o amb almenys un progenitor comú". Així les coses quadren. Si el cosí del meu germà només té dos cosins i un és el meu germà, l'altre sóc jo, és dir, qui parla, en aquest cas: Llúcia Guaita.\nTorne a demanr perdó.\nPublicat per Vista Parcial a 9:08 a. m. Cap comentari:\nPublicat per Vista Parcial a 11:22 a. m. 4 comentaris:\nPublicat per Vista Parcial a 12:47 p. m. 5 comentaris:


Gandia rep una subvenció d'11.000 euros per a l'adquisició d'equipament de les biblioteques\nInicio Comarques Gandia rep una subvenció d’11.000 euros per a l’adquisició d’equipament de les...\nCentre bibliotecari de Beniopa.\nSegons informen fonts municipals, la subvenció rebuda cobreix la despesa que s’ha realitzat enguany en la millora del centre bibliotecari de Beniopa i s’utilitzarà també per a continuar renovant la resta de biblioteques de la localitat. “El mobiliari de la biblioteca de Beniopa s’ha canviat completament. Tot el material és nou, i no només és estèticament bonic i agradable, sinó pràctic i funcional”, ha explicat el cap de l’Institut Municipal d’Arxius i Biblioteques de Gandia (IMAB), Toni Ordiñana.\nArtículo anteriorGandia recupera dues basses d’aigua antiincendis en la zona del paratge de Marxuquera\nArtículo siguienteGuanyemSAB denuncia que San Antonio de Benagéber comience «otro año más» sin aprobar sus presupuestos municipales