L’oli de la viuda\n1 Una dona, d’entre les viudes de la comunitat dels profetes, es va queixar a Eliseu dient-li: “El meu marit, el teu servent, s’ha mort; tu saps que el teu servent era molt tement del Senyor, i ara el seu creditor ha vingut per quedar-se dos fills meus per esclaus.”\n2 Eliseu li digué: “Què puc fer jo per tu? Digue’m, què tens a casa?” Ella respongué: “La teva serventa no té res a casa, llevat d’una gerreta d’oli.”\n3 Ell li digué: “Vés i demana a tots els teus veïns que et deixin gerres buides, i no et quedis curta.\n4 Després torna, tanca la porta darrere teu i els teus fills, i vés omplint totes les gerres, posant a part totes les plenes.”\n5 Ella el va deixar i es va tancar a casa amb els seus fills. Aquests li acostaven les gerres i ella les anava omplint.\n6 Ja les tenia totes plenes quan digué a un dels seus fills: “Acosta’m una altra gerra.” Però ell li va contestar: “No n’hi ha cap més.” Llavors l’oli s’estroncà.\n7 Ella va anar a dir-ho a l’home de Déu, i aquest li digué: “Vés a vendre l’oli i paga el teu deute; i amb el que sobri podràs viure tu i els teus fills.”\nEliseu i la xunemita\n8 En una ocasió que Eliseu passava per Xunem, una dona distingida que hi vivia li va insistir perquè es quedés a menjar, i des d’aleshores sempre que passava per allí hi anava a menjar.\n9 Ella va comentar amb el seu marit: “A mi em sembla que aquest home que tot sovint passa per casa nostra és un sant home de Déu.\n10 Si et sembla bé, fem-li una petita habitació d’obra a dalt i parem-li un llit, una taula, una cadira i un canelobre, perquè quan vingui a casa s’hi pugui retirar.”\n11 Així, doncs, un dia Eliseu hi va arribar i es va retirar a l’habitació a descansar.\n12 Més tard va dir a Guehazí, el seu criat: “Fes venir aquesta xunemita.” La va cridar i ella es va presentar davant seu.\n13 Llavors ell digué a Guehazí: “Digues-li: Mira, tu t’has esforçat per servir-nos amb tota aquesta sol·licitud; què voldries que fes jo per tu? ¿Vols que parli a favor teu al rei o al cap de l’exèrcit?” Però ella respongué: “Ja visc rodejada de la meva gent.”\n14 Ell comentà amb Guehazí: “Què podríem fer per ella?”, i aquest va contestar: “El cas és que ella no té fills i el seu marit ja és vell.”\n15 Llavors digué: “Fes-la venir.” La va cridar i ella es va aturar davant la porta.\n16 I Eliseu li digué: “L’any que ve, per aquest temps, tindràs un fill als braços.” Però ella li replicà: “No, senyor meu, no has de burlar-te de la teva serventa, home de Déu!”\n17 Però la dona va concebre i va infantar un fill l’any següent, per l’època que Eliseu li havia dit.\n18 El noi es va fer gran, i un dia que va anar on era el seu pare amb els segadors,\n19 exclamava: “Ai, el meu cap, el meu cap!” I ell digué a un mosso: “Agafa’l i portal a la seva mare.”\n20 Aquest el va agafar i el va dur a la seva mare, i ella el va tenir a la seva falda fins al migdia, i va morir.\n21 Llavors el va pujar per ajeure’l al llit de l’home de Déu, va tancar la porta i va sortir.\n22 Després cridà el seu marit i li digué: “Envia’m un dels mossos amb una somera, que vaig corrents on és l’home de Déu i torno.”\n23 Ell digué: “Per què vas a veure’l avui? No és lluna nova ni dissabte.” Però ella només li respongué: “Adéu!”\n24 Va fer ensellar la somera i digué al mosso: “Vés guiant i no aturis la marxa fins que jo t’ho digui.”\n25 Va marxar i arribà on era l’home de Déu, a la muntanya del Carmel. En veure-la de lluny, l’home de Déu digué al seu criat Guehazí: “Mira, és la xunemita!\n26 Corre a rebre-la i pregunta-li: Com estàs? Com està el teu marit? I el teu noi, com està?” Ella li va contestar: “Bé.”\n27 Però així que va arribar a l’home de Déu, a la muntanya, se li va abraçar als peus. Guehazí se li va acostar per treure-la, però l’home de Déu digué: “Deixa-la, que té l’ànima adolorida, i el Senyor m’ho ha tingut ocult sense revelar-me res.”\n28 Llavors ella digué: “¿És que havia demanat jo cap fill al meu senyor? ¿No et vaig dir que no m’enganyessis?”\n29 Ell digué a Guehazí: “Vesteix-te, agafa el meu bastó i vés. Si et trobes amb algú, no el saludis, i si algú et saluda, no li contestis. I així que arribis, posa el bastó sobre el noi.”\n30 Però la mare del noi va replicar: “Per la vida del Senyor i per la teva vida que no et deixaré pas!” Ell, doncs, es va alçar i la va acompanyar.\n31 Guehazí havia marxat abans que ells i havia posat el bastó sobre la cara del noi, però aquest no va recobrar la veu ni el sentit, de manera que va tornar al seu encontre i li digué: “El noi no es desvetlla.”\n32 Eliseu va arribar a la casa i va trobar el noi mort, estirat sobre el seu propi llit.\n33 Va entrar, va tancar la porta, amb ells dos a dins, i va orar al Senyor.\n34 Després va pujar al llit i s’ajagué damunt el noi, li va posar la boca sobre la boca, els ulls sobre els ulls i les mans sobre les mans; així es va quedar estirat sobre el noi, i el cos del noi es va escalfar.\n35 Després es va retirar i es posà a caminar d’una banda a l’altra per dins la casa. Tornà a pujar i es va estirar damunt el noi un altre cop. Llavors el noi va esternudar set vegades i va obrir els ulls.\n36 Eliseu va cridar Guehazí i li digué: “Fes venir la xunemita.” La va cridar i ella va venir. Eliseu li digué: “Aquí tens el teu fill.”\n37 Ella va entrar i, deixant-se caure als seus peus, es prosternà fins a terra. Després prengué el seu fill i se n’anà.\n38 Eliseu va tornar a Guilgal, en una època de molta fam al país. Una vegada que els de la comunitat de profetes estaven asseguts al voltant seu, Eliseu digué al seu criat: “Posa l’olla al foc i cou menjar per a la comunitat dels profetes.”\n39 Un d’ells va sortir al camp a buscar herbes i va trobar una mena de parra silvestre de la qual va collir carabasses silvestres fins a omplir-ne un mantell. De tornada les va tallar i les va tirar dins l’olla del menjar, sense saber què era.\n40 En van servir a aquells homes per menjar, però així que van tastar el guisat es van posar a cridar: “Home de Déu, hi ha la mort en aquesta olla.” I no en podien menjar.\n41 Llavors ell digué: “Porteu farina”. La va tirar a l’olla i digué: “Serveix a la gent perquè mengin.” I ja no hi havia res de dolent a l’olla.\n42 Va arribar un home de Baal-Xalixà que duia per a l’home de Déu uns pans de les primícies; vint pans d’ordi, i blat tendre a l’alforja. I Eliseu digué: “Dóna-ho a la gent i que mengin.”\n43 Però el seu criat li digué: “Com puc servir això a un centenar d’homes?” Ell va insistir: “Dóna-ho a la gent i que mengin, perquè el Senyor ha dit això: Menjaran i en sobrarà.”\n44 Llavors els ho va servir, en van menjar i encara en va sobrar, segons la paraula del Senyor.


Nasevo i les olors de Barcelona – Fundació SETBA\nNasevo i les olors de Barcelona\nPosted on 15 de maig de 2015\nDel 4 d’abril al 14 de juny de 2014\nLes creacions de Nasevo sorgeixen com un fruit de la simbiosi entre les seves dues passions, les fragàncies i l’art plàstic, on el nas, com a nexe d’unió, és el gran protagonista.\nEl proper dijous 3 d’abril de 2014, la Fundació Setba inaugura ‘Nasevo i les olors de Barcelona’. Es tracta de la primera exposició de NASEVO com a artista, que és el sobrenom del prestigiós empresari i col•leccionista Ernesto Ventós.\nSota l’acrònim NASEVO, Ernesto Ventós ha configurat una de les més grans col•leccions artístiques en torn dels nassos, el món de les fragàncies i les essències. Degut a la seva discapacitat auditiva i com a amant de les arts plàstiques, considera que el procés de creació d’una fragància és molt semblant al procés de creació d’una obra plàstica.\nPer a NASEVO el perfumista és com un pintor, les notes olfactives són com els colors de la paleta, i per aquest motiul’artista ha agrupat les obres de l’exposició en set grups que corresponen a set olors de la ciutat de Barcelona.Aquests set grups, a la vegada, es corresponen amb set colors i amb els set balcons de SETBA. Així, a cada balcó hi haurà un nas del color corresponent.\nLa mostra es podrà visitar fins al 14 de juny de 2014.\nSET BALCONS: Set racons, set olors, set colors\nNota olfactiva cresòlica\nQuadrilàter a Architectural Digest\nLlibres d’artista 2014\nLes fotògrafes Tanit Plana i Marta Fàbregas seran les mentores de dues internes de Wad-Ras 28 de juny de 2022\nResolució de la convocatòria ‘Natura és Cultura’ 2022 23 de juny de 2022\nCamila Oliveira exposa els seus retrats al Lumínic Festival de Sant Cugat 15 de juny de 2022\nEl ‘Land Art’ arriba a la població penitenciaria 14 de juny de 2022\nÈxit d’inscripcions en el Premi Setba 2022 7 de juny de 2022\nPremi Setba (22)\nNatura és Cultura (14)\nNoticies relacionades (595)\nTraspassant l'objectiu (20)\nTraspassant murs (13)


Els vuit millors Festivals de Senderisme per descobrir els Pirineus en un cap de setmana | NacióDigital\nEls vuit millors Festivals de Senderisme per descobrir els Pirineus en un cap de setmana\nLa iniciativa arriba a la cinquena edició amb més de 80 activitats a la serralada: rutes guiades a peu acompanyades de tasts gastronòmics i visites culturals\nper Pilar Màrquez Ambròs, Saldes | 22 de juny de 2020 a les 17:06 |\nFotografia de grup de la presentació dels Festivals de Senderisme dels Pirineus, als peus del Pedraforca. | Pilar Màrquez Ambròs\nEls Festivals de Senderisme dels Pirineus permeten endinsar-se en els antics camins de muntanya i recórrer-los a peu, de manera pausada i tranquil·la per seguir el fil del patrimoni natural (i cultural) del territori i conèixer la riquesa que s'amaga entorn de cims tan emblemàtics com el Pedraforca amb guies del territori. Això és el que proposen els vuit Festivals de Senderisme dels Pirineus que es reparteixen per set comarques de la serralada i acullen més de 80 activitats.\nLa proposta atansa per primera vegada el Berguedà, malgrat que la pandèmia de la Covid-19 ha provocat la suspensió de les cites de la Cerdanya, la Pica d'Estats (Pallars Sobirà) i Alinyà (Alt Urgell).\nEl director general de Polítiques de Muntanya, Albert Alins; el director de l’Institut per al Desenvolupament de l'Alt Pirineu i Aran (IDAPA), Pere Porta; el director de l’Agència Catalana de Turisme, David Font; el president de l’Agència de Desenvolupament del Berguedà, Lluís Vall, el president del Consell Comarcal del Berguedà, Josep Lara, i l’alcalde de Saldes, Moisès Masanas, els han presentat avui en un acte que ha tingut lloc en aquest municipi del Berguedà, als peus del Pedraforca. La presentació ha estat dinamitzada pel meteoròleg Francesc Mauri i ha comptat amb un recorregut de mitja hora fins al castell de Saldes, amb espectaculars vistes de la vall del Pedraforca.\nVÍDEO El 'Camina el Berguedà' serà el primer de vuit festivals pirinencs de senderisme que se celebraran enguany des de la Vall d'Aran fins a l'Alt Empordàhttps://t.co/WqaZyh57Tg pic.twitter.com/Q5WJkQX25S\n— NacióBerguedà (@NacioBergueda) June 22, 2020\nEls vuit festivals tindran lloc de juliol a octubre, la majoria en caps de setmana. El primer comença el cap de setmana del 4 i 5 de juliol al Berguedà, i el seguiran els festivals de la Vall Fosca, la Vall d'Aran, l'Alt Empordà, la Conca Dellà, la Garrotxa, La Vall de Boí i el Ripollès.\nEls festivals representen, segons els seus organitzadors, una oferta de turisme rural i de natura molt adaptada a les precaucions necessàries contra la Covid-19, amb activitats a l’aire lliure i en petits grups, amb reserva prèvia.\nEl president de l'Agència de Desenvolupament del Berguedà, Lluís Vall, ha afirmat que "amb la situació viscuda en els darrers mesos, té més sentit que mai tirar endavant iniciatives com aquestes, i més essent un territori ric en paisatge, gastronomia i patrimoni". Així, "l'edició berguedana del festival posa en valor aquests tres elements: el paisatge a través de les excursions amb nivells de dificultat per a tots els públics, amb el valor afegit d'acompanyar-les de la gastronomia", ha dit. "Al Berguedà tenim allò que la gent necessita ara, que és esbargir-se, aire fresc, contacte amb la natura i gaudir dels nostres productes", ha valorat Vall.\nUn dels objectius de l'oferta turística de la comarca a la vall de Pedraforca és ara mateix posar el focus en els voltants del Pedraforca i fer arribar el missatge a molts visitants "que per gaudir de la muntanya emblemàtica no és necessari pujar-la", sinó que es pot gaudir des d'altres punts de l'entorn. El propòsit de fer-ho així és que aquelles persones que no estan preparades per assumir el repte físic d'enfilar el Pedraforca no corrin riscos, ha explicat la tècnica de l'Agència, Rosa Colomer. Aquesta és una de les facetes que s'exploraran en la Ruta per Saldes que oferirà el festival de senderisme al Berguedà. El programa d'activitats contempla quatre rutes diferents a la comarca i també permetrà explorar el jaciment de Fumanya, el Sobrepuny o Graugés.\nLa tècnica Rosa Colomer de l'Agència del Berguedà donant detalls del festival que es farà a la comarca. Foto: Pilar Màrquez Ambròs\nAmb una durada d'entre dos i set dies, els festivals ofereixen rutes guiades a peu per a tota classe de públics i a uns preus inferiors als habituals. Signifiquen una bona oportunitat per gaudir dels serveis de guies locals que descobreixen la cara més real, autèntica i sovint desconeguda de diversos racons dels Pirineus. "Els guies locals ens ajuden a copsar i radiografiar el territori: la cultura, les pedres, fins i tot els excrements d'animals que ens anem a trobar pel camí i que podem descobrir a quina fauna pertanyen, si són d'herbívors o carnívors, etcètera. Ens ajuden a situar-nos en qualsevol dels raconets que conformen des del Pallars Jussà, l'Alta Ribagorça i l'Aran, fins al Cap de Creus", ha afirmat meteoròleg Francesc Mauri. "És fonamental desestacionalitzar, i els Festivals de Senderisme dels Pirineus hi contribueixen, de maig a octubre", ha expressat Mauri.\nEls festivals combinen itineraris per a famílies i gent gran que transcorren per camins senzills amb propostes per als més avesats a recórrer llargues distàncies. Aquests esdeveniments s’inspiren en els walking festivals dels països centreeuropeus, on estan molt consolidats, sobretot en indrets com el Regne Unit. Les rutes a la natura permeten gaudir de la muntanya a un altre ritme en companyia de guies que xafen el territori cada dia i en tenen un profund coneixement. Totes les caminades acaben amb un tastet o amb una visita a un equipament turístic.\n"Aquest estiu hem de redescobrir els encants que tenen Catalunya i els Pirineus. I el senderisme és un producte que permet diversificar, orientar el turista a molts racons del país i contribueix al manteniment de l'entorn", ha defensat el director de l’Agència Catalana de Turisme, el berguedà David Font.\nEl festival Camina al Berguedà se celebrarà el primer cap de setmana de juliol\nEl festival Camina al Berguedà, el 4 i 5 de juliol, proposa quatre rutes: De la Nou al Sobrepuny, amb tast de formatges al finalitzar; la ruta Petjades de dinosaures que oferirà unes vistes espectaculars dels jaciments paleontològics de Fumanya, de la Serra d'Ensija, del Cadí, el Catllàràs i el bosc del Boixader de Vallcebre, i que permetrà fer una visita al museu i als jaciments; la Circular de Graugés, una sortida que redescobrirà la colònia agrícola del municipi d'Avià als seus participants; i la Ruta per Saldes amb un itinerari amb l'emblemàtic Pedraforca de fons i tast de cervesa artesana local en finalitzar.\nLa iniciativa s'emmarca dintre dels Festivals de senderisme dels Pirineus promogut per l'IDAPA, entitat de la qual el Berguedà no forma part però que ha estat convidada a participar-hi.\nLa presentació ha estat dinamitzada pel meteoròleg Francesc Mauri. Foto: Pilar Màrquez Ambròs\nL'alcalde de Saldes, Moisès Masanas, ha explicat que des del municipi aposten "fortament per la sostenibilitat a tots els nivells i creiem que s'ha de visualitzar en l'oferta turística i en la creació de producte sostenible". Per a Masanas, doncs, "aquesta iniciativa encaixa perfectament amb el nostre model de desenvolupament, ja que posa en valor el paisatge, el patrimoni i el producte local d'una forma pausada i tranquil·la, tal com volem que sigui el visitant que escull el nostre destí per gaudir del seu temps de lleure i de vacances".\nSaldes ha col·locat un carregador de cotxes elèctrics davant de l'ajuntament, i anima a utilitzar-lo a tots aquells que s'acostin al poble per participar del festival i tinguin un vehicle que ho necessiti.\nEls assistents als Festivals de Senderisme dels Pirineus han augmentat dels 600 en la primera edició als 2.317 de l’any passat, el que representa "un impuls per a l’economia de les comarques de muntanya i una oportunitat de difusió del seu patrimoni cultural i del teixit econòmic local", han defensat els seus organitzadors.\nEl director de l'IDAPA, Pere Porta, ha emfasitzat que "els festivals pretenen potenciar el senderisme i el guiatge, com a sectors econòmics que ofereixen oportunitats per al desenvolupament, i ajudar a reconèixer i consolidar la professió de guia als Pirineus".\nProgramació completa dels Festivals de Senderisme dels Pirineus.\nLa guia indicant les senyalitzacions del camí en la ruta fins al castell de Saldes. Foto: Pilar Màrquez Ambròs\nLa presentació dels Festivals de Senderisme dels Pirineus ha ofert un primer tast de ruta fins al castell de Saldes. Foto: Pilar Màrquez Ambròs\nPujada fins el castell de Saldes aquest matí. Foto: Pilar Màrquez Ambròs\nSortida des de Saldes en la ruta d'aquest matí. Foto: Pilar Màrquez Ambròs\nTast de formatges del territori. Foto: Pilar Màrquez Ambròs\nSocietat, festivals de senderisme, senderisme, Pirineus, Festivals de Senderisme


5 oportunitats per veure a la Valencia Original Art | Tresdeu.com\nRedacció | 20 novembre 2013\nRedacció - 20 novembre 2013\nLa València Original Art és la Primera orquestra professional valenciana la qual el seu repertori és interpretat amb instruments d’epoca (repertoris clàssic i romàntic, Segles XVIII i XIX). La Formació actuarà en cinc Auditoris valencians: Teatre Principal d’Alacant (26 de novembre), Auditori Riba-roja (27 de novembre), Auditori de Castelló (28 de novembre), Palau Altea ( 29 de novembre) i l’Auditori Palau dels Arts Reina Sofia de València (30 de novembre). Tots els Concerts tindran lloc de les 20,00h exceptuant el d’Altea (20.30h) i Riba-roja (19:30h).\nDirigits pel mestre nord-americà Barry Sargent, la formació interpretarà la Música per als reials focs d’artifici de George F. Haendel i Les Set Últimes Paraules de Crist a la creu (versió instrumental), de Joseph Haydn.\nL’experiència d’assistir a un dels seus concerts significa viatjar en el temps i escoltar la música de form molt similars al que ho feien Mozart, Haydn o Haendel. Amb una afinació més baixa, la sonoritat d’una formació d’aquestes característiques és més dolça i reposada que les orquestres contemporànies a les que estem habituats a escoltar, que el seu so és més carregat i emfàtic.\nLes obres que interpretaran són la Música per als reals focs artificials de George Frideric Handel i les Set últimes paraules de Crist en la Creu de Joseph Haydn. Es tracta d’obres molt cèlebres que van ser compostes en el segle XVIII i que van ser estrenades o encarregades en ciutats que van ser visitades per Jorge Juan. L’obra de Handel va ser estrenada en 1749, quan Jorge Juan estava de missió a Londres per a conèixer els avanços de l’enginyeria naval anglesa (innovacions que més tard aplicaria a les drassanes espanyoles); La de Joseph Haydn en canvi va ser estrenada en 1787, és a dir, catorze anys més tard de la defunció del científic alacantí (esdevingut en 1773), però va ser encarregada al compositor austríac per la Germanor de la Santa Cova de Cadis, ciutat en la qual Jorge Juan va residir al llarg de la seua vida, participant en la vida cultural de l’època.\nUn repertori que s’ajusta als viatges de l’il·lustrat alacantí i que encarnen dues etapes de la música instrumental del Set-cents europeu, i que formen part dels actes commemoratius del 300 aniversari del naixement de Jorge Juan.\nLes entrades per assistir als concerts estan ja a la venda a les taquilles dels auditoris i al seus serveis de punt de venda online. Pròximament també es podran adquirir a la plataforma online ticketea.com. El preus són de 15€, 10€ per a grups i associacions.\nAuditori Palau dels Arts Reina Sofia de València, Auditori Riba-roja, Barry Sargent, George F. Haendel, Haendel, Haydn, Joseph Haydn, Palau Altea, Teatre Principal d'Alacant, Valencia Original Art\nMúsics que tornen a casa per Santa Cecilia ‹ Revista Tres deu - 23 novembre 2013\n[…] dubteu, si podeu estar a qualsevol dels concerts que faran al llarg del país aneu. Gaudireu de música amb unes característiques úniques, però sobretot, podreu vore la qualitat […]


Apartment Promenade (Utoring).55 Arosa Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Promenade (Utoring).55\nAl visitar Arosa, vosté es sentirà com a casa a Studio Promenade - Utoring 1, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Studio Promenade - Utoring 1, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com ascensor.\nL'ambient de Studio Promenade - Utoring 1 es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, TV satèl•lit/cable, cuina americana, renta vaixelles, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com ping pong. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Studio Promenade - Utoring 1 no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Apartment Promenade (Utoring).55 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Barcelona i els seus mercats » Knowing Barcelona\nEls mercats de Barcelona tenen un paper fonamental tant en la història com en el creixement de la població activa de la ciutat. Amb una xarxa de trenta-nou mercats actius, Barcelona és una de les poques ciutats del món que pot presumir de tenir un mercat en cadascun dels seus barris.\nAlguns d’aquests mercats tenen més de cent anys d’història. No obstant això s’han anat modernitzant, tant pel que fa a prestacions com, sobretot, en el que fa a la qualitat de servei. Aquesta modernització i remodelació s’ha dut a terme, en la majoria dels casos, respectant l’arquitectura original d’aquests centres. D’aquesta manera, es fa possible admirar aquestes singulars construccions gaudint, al mateix temps, d’un servei adaptat al segle XXI.\nAlguns són d’arquitectura modernista, com el Mercat de Sants, el Mercat Nou o el Mercat de Sarrià. Els més coneguts són El Mercat de Santa Caterina, el Mercat de la Concepció, o el famós Mercat de la Boqueria, situat a la popular Rambla de Barcelona, que atrau barcelonins i a turistes amb una acolorida oferta de productes alimentaris i matèries primeres de qualitat excelsa.\nCada mercat té la seva pròpia història i el seu propi encant, i tots ofereixen productes de qualitat, molts d’ells orgànics i de proximitat. L’ambient bulliciós, la comunicació directa amb els venedors i fins i tot el regateig donen color i ànima a una experiència que cap visitant de la ciutat s’hauria de perdre.\nMercat deL’Abeceria Central\nericBarcelona i els seus mercats 09.17.2015


ENTITAT DEL DIA\nAssociació Cultural Diables Socarrimats de l’Infern\nveure detall >\nAquest lloc web i tots els seus continguts, incloent-hi els textos, imatges, so i qualsevol altre material, són propietat del Secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta o d'algun organisme vinculat a aquest, o de tercers que hagin autoritzat l'ús d'aquests continguts al Secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta.\nNomés està autoritzat l'ús personal no comercial. No està permesa la modificació del web ni dels seus continguts.\nEl Secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta no garanteix que el web i el servidor estiguin lliures de virus i no es fa responsable dels danys causats per l'accés al web o per la impossibilitat d'accedir-hi.\nTota informació rebuda dels usuaris d'aquest lloc web serà tractada amb la màxima confidencialitat.\nEn compliment d'allò que preveu la Llei Orgànica 15/199 de 13 de desembre, de protecció de dades personals i reglamentació complementària, s'informa als usuaris que les dades personals que facilitin al Secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta seran incorporades a un fitxer del qual és titular el Secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta, i seran utilitzades exclusivament per a finalitats relacionades amb el Secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta i les seves entitats associades, com ara difusió d’activitats i serveis, notícies del teixit associatiu, convocatòries, etc.\nEn tots els casos, els cessionaris podran exercir els seus drets d'oposició, accés, rectificació i cancel · lació, mitjançant correu electrònic a info@secretariat.cat\nAgost - 2017


Aparcar tot el dia al pàrquing del Mercat Central de Tarragona encara cou: 27, 10 euros. L'aparcament de plaça Corsini, gestionat també per l'empresa Aparcaments Municipals (AMT) va quedar exclòs de les noves tarifes diàries als altres cinc aparcaments gestionats per l'ens municipal, on deixar-hi el cotxe tan sols costa 5,50 euros des de l'1 de setembre.\nLa queixa l'ha fet pública el portaveu del Grup Municipal de CDC a l’Ajuntament, Albert Abelló, qui ha demanat aquest dilluns a l’equip de govern (PSC-PP) que les noves tarifes dels pàrquings municipals també s’apliquin a l’aparcament del Mercat: “El del Mercat ha de deixar de ser l’ovella negra dels pàrquings públics”, ha manifestat Abelló, que ha afegit que “no s’entén que l’aparcament del Mercat continuï sent Andorra, funcionant independentment de la resta sense seguir la política tarifària de la resta de pàrquings públics”.\nDes de CDC lamenta que la nova política de preus dels aparcaments públics “s’hagi quedat a mitges” deixant “a la seva bola” el de la plaça Corsini.\nAbelló ha destacat l’important paper que tindrà l’actual aparcament de la plaça Corsini quan el Mercat Central obri portes. “Serà essencial i, a banda d’oferir tarifes públiques, també és del tot necessari que s’unifiqui amb el nou pàrquing del Mercat”, ha destacat el Portaveu de CDC, que ha recordat que la unificació permetrà comptar amb 749 places públiques (423 de l’actual i 326 del nou). “Aquestes places d’aparcament ubicades al cor comercial de la ciutat han d’oferir les mateixes tarifes que la resta dels vuit aparcaments públics de la ciutat”, ha assenyalat Abelló.\nD’altra banda, el Portaveu de CDC ha assenyalat que l’equip de govern ha anunciat la nova política de preus de 5,50 euros al dia en els pàrquings públics “com si hagués inventat el microones quan en ciutats properes la tarifa diària és més baixa”. Abelló ha posat d’exemple la ciutat de Saragossa, on aparcar tot el dia costa 3,95 euros i Reus, on la tarifa màxima és de 4 euros.


Una investigació revela què podria ser el monstre 'Nessie'\nUn equip de novazelandesos descobreix que una espècie d’anguila europea gegant podria estar al darrere de la històrica llegenda escocesa\ndivendres, 6 de setembre 2019 - 12:37h\nUn grup d’investigadors, entre els quals es troba Neil Gemmel, expert en genètica animal de la Universitat d'Otago (Nova Zelanda), està a prop del descobriment del que podria ser el llegendari monstre escocès 'Nessie'. «Existeix una quantitat significativa d’ADN d’anguila», confirma l’expert.\nEntre les més de 500 seqüències i les més de 200 mostres enregistrades a diferents profunditats dins del llac, l’equip ha trobat una excessiva població que correspon a una espècie d’anguila europea gegant. Tot sembla indicar, donades les dades, que aquest animal podria adoptar una forma peculiar i una dimensió prou gran per a justificar els milers d'albiraments que suposadament s'han produït en el llac escocès. En aquest sentit, el genetista avança: «No podem descartar que el que la gent veu i creu que és el monstre del Llac Ness pugui ser una anguila gegant».\nAmb tot, no es pot especular excessivament pel que fa a la mida de l’anguila, Gemmel sentencia: «Les dades no revelen quines són les seves dimensions, però la gran quantitat de material ens diu que no podem descartar la possibilitat que hi hagi anguiles gegants al Llac Ness».\nLa llegenda del Llac Ness atrau a més de 400.000 persones l'any | PIXABAY\nTota una indústria al voltant de la llegenda\nEl cinema ha aprofitat des de fa dècades la llegenda del monstre 'Nessie' per a fer créixer el misteri en relació amb aquest llac. Alguns films han optat per convertir-lo en un ésser temut, d’altres per caricaturitzar-lo com un animal innocent i afable.\nEn qualsevol cas, s’ha generat una indústria cada vegada més potent que ha assolit l’astronòmica xifra de quasi mig milió de visitants anuals. El Centre i Exhibició del Llac Ness és un dels que més ha explotat el mite. Actualment ofereix nombroses activitats tant a les seves instal·lacions com al llac, entre les quals hi ha conferències, guies i creuers amb radar sonar.\nMentrestant, altres col·lectius s’han dedicat a confabular entorn del mite, publicant presumptes evidències que rebatrien l’existència del monstre. Ara, aquest estudi exposa un fet inèdit que, si s’acabés confirmant, podria posar fi a la llegenda i tot el que hi ha al seu entorn. Tanmateix, qui sap, com deia l’escriptor Richard Matheson «abans que la ciència hagi destruït la llegenda, la llegenda acabarà amb la ciència i tota la resta».\nNessie podria haver reaparegut a la superfície del Llac Ness


Desembre 2019 | CFP Maresme\n23 Des El Caga Tió reparteix regals entre els nens i nenes del CRAE\nPublicat a les 12:04h a CRAE\nLa màgia del Nadal ha arribat al CFP. Divendres va ser el torn dels nens i nenes del CRAE que van cagar el Tió i van rebre als seus familiars. Després de dinar, puntualment, esperaven nerviosos/es que arribés l’hora de cagar el Tió. Una estona d’il·lusió...\n16 Des Usuaris/es del CFP es solidaritzen amb La Marató de TV3\nPublicat a les 12:44h a Serveis de Rehabilitació Comunitària\nLa Marató de TV3 d’enguany que va tenir lloc el 15 de desembre es va dedicar a les Malalties Minoritàries. Entitats i persones de tot el territori es van solidaritzar ideant iniciatives per recaptar diners per La Marató. Els usuaris/s del CFP es van solidaritzar amb...\nPublicat a les 14:04h a Formació i Intermediació Laboral\nEls serveis de Formació i d’Intermediació laboral del CFP se centren en orientar, acompanyar i donar suport de forma integral a col·lectius que tenen dificultats per accedir a l’àmbit de treball a través de diferents programes. La coordinació amb entitats públiques centrades en gestionar aquest tipus...


Infiltracions Àcid hialurònic | Dr. Lopez Gil | Clínica Estètica Barcelona\nAmb el pas del temps, van sorgint els signes bàsics de l’envelliment cutani com les línies d’expressió, les arrugues, el despenjament, la pèrdua de volum en els llavis (per a més informació aqui) i pòmuls.\nEls farciments facials ajuden a recuperar l’harmonia estètica de la cara d’una forma ràpida, mínimament invasiva, senzilla i sense molèsties pel pacient.\nLes infiltracions amb àcid hialurònic es realitzen mitjançant puncions amb una agulla molt fina a nivell intra o subdèrmic depenent de la profunditat de l’arruga. Es depositen en la base de la mateixa amb la finalitat de reposar el volum i aconseguir així allisar la zona i eliminar-la.\nL’avantatge de l’àcid hialurònic és que aporta volum per l’espai que ocupa el mateix gel i per la seva capacitat d’absorbir i retenir aigua, així com per la seva capacitat d’estimular la producció de col·lagen nou, aportant així finor, un aspecte més rejovenit i saludable.\nEls efectes de les infiltracions són immediats, tot i així els efectes van millorant amb el temps ja que és quan realment es produeix l’augment de l’espessor de la dermis i l’estimulació de la proliferació dels fibroblastos.\nAcostumen a durar entre 9-12 mesos en funció de l’edat, de la zona injectada, de la qualitat de la pell i de l’estil de vida.\nAconsellem, durant les 24-48 hores desprès del tractament, evitar les gesticulacions excessives i evitar manipular la zona o realitzar massatges.\nCom efecte secundari pot aparèixer un petit hematoma, inflor o un lleuger envermelliment en la zona injectada que es pot camuflar amb maquillatge.


El mes de Novembre estarà marcat per la gastronomia a Cubelles | Ràdio Cubelles\nEl mes de Novembre estarà marcat per la gastronomia a Cubelles\nLes V Jornades gastronòmiques i II Mostra de tapes donaran la benvinguda a la temporada de tardor amb una iniciativa que retorna al municipi per dinamitzar el sector de la restauració local.\nEl mes de Novembre estarà marcat per la gastronomia a Cubelles. Les V Jornades gastronòmiques i II Mostra de tapes donaran la benvinguda tant al mes de Novembre com a la temporada de tardor, amb una iniciativa que retorna al municipi per dinamitzar i desestacionalitzar el sector de la restauració local, en un període de l’any tradicionalment de menys volum de feina. Així mateix ho explicava Raül Mudarra, regidor de Turisme, Comerç i Fires de l’Ajuntament de Cubelles.\nS’editaran 3.000 llibrets que es repartiran en dependències municipals i comerços locals on es podran trobar detallats tots els menús i tapes que ofereixin els diversos restauradors participants. Així, els restauradors hauran de preparar plats i menús especialment pensats per a l'ocasió, nodrint els seus plats amb productes de proximitat i de temporada. D’aquesta manera, els restaurants podran donar a conèixer la seva oferta de restauració a Cubelles. Com a novetat d’enguany, la iniciativa comptarà amb el patrocini de la cervesera Moritz.\nPer poder-hi prendre part, els establiments han de formalitzar la inscripció fins el 14 d’octubre podent participar en qualsevol de les dues modalitats –menú gastronòmic o tapes- o bé en totes dues alhora. La inscripció s’ha de realitzar directament a la Regidoria de Turisme, Comerç i Fires, al despatx núm. 1 del Centre Social (carrer Joan Roig i Piera, 3-5), de dilluns a divendres, de les 10.00 a les 14.00 h; i els dijous tarda, de 17.00 a 19.30h.


Pere Martí Barcelona 27/02/2011 12:28\n260x366 Uriel Bertran durant la seva intervenció / ACN. Uriel Bertran durant la seva intervenció / ACN.\nSolidaritat per la Independència es presentarà a les eleccions municipals de Barcelona. La coalició independentista inicia "en solitari" aquest procés, tal i com ha dit textualment Bertran, després que ho aprovessin aquest matí els seus adherits en assemblea. El resultat de la votació ha donat un 77% favorable a la opció de presentar-se a la capital catalana, per contra del 19% dels assistents que rebutjaven aquesta opció perquè la veuen arriscada. A l'assemblea de Barcelona hi han participat un total de 142 adherits, entre els quals no hi havia Joan Laoprta.\nPel secretari general de la formació, Uriel Bertran, l'objectiu de presentar una candidatura a Barcelona és el de "convertir la ciutat en la capital de l'estat català enlloc de ser la segona ciutat d'Espanya" i s'ha mostrat convençut que obtindran regidors. La formació independentista obrirà a partir d'ara un període de primàries per escollir el cap de llista, que es faran el cap de setmana del 12 i 13 de març i per tant, descarten qualsevol pacte amb ERC que ja ha escollit Jordi Portabella com a cap de llista i ha pactat incloure a la candidatura a Reagrupament. La CUP també a respost negativament a l'oferta de SI i Bertran ha dit que estan en coverses amb grups com Catalunya Acció o d'altres de caracter cívic, sense precisar més.


Inici / Ajuntament / Comunicació / Notícies / Ple ordinari municipal de Centelles del 26 de juliol de 2018\nPle ordinari municipal de Centelles del 26 de juliol de 2018\nAmb l’assistència dels tots els regidors menys Josep Paré Aregall, regidor del PSC-CP i les regidores Rosa Puig Moré i Margo Prims Damas, d’Ara Junts per Centelles es va convocar el ple ordinari a les 9 del vespre.\nEn el moment d’iniciar la sessió l’alcalde, Miquel Arisa Coma, va presentar als regidors la nova Secretària Municipal, Mercè Pidemont Pujol que substitueix Josep Lluís Bergés Collado que es va jubilar el 30 de juny de 2018. La nova secretària va ser nomenada el 17 de juliol i el 18 de juliol va començar a exercir.\nEl primer punt de l’ordre del dia era per aprovar els esborranys de les actes de les sessions anteriors (14 de juny i 21 de juny de 2018) amb els vots a favor de tots els regidors presents.\nSeguidament es va obrir el torn de precs, preguntes i mocions. Dolors Calm Morera (PDeCAT) referent a la comissió del Palau dels Comtes convocada per al 31 de juliol va demanar que “es porti la màxima informació possible a la reunió ja que no els veiem massa intenció de transmetre el que saben”. L’alcalde, Miquel Arisa Coma (PSC), li va contestar que “no tenim res a amagar. El Palau és una propietat molt complexa i té el seu procés de negociació. Esperem que amb la nova comissió s’enceti una nova via”.\nEl regidor no adscrit, Víctor Barquer va preguntar sobre el funcionament de la recollida d’escombraries ja que a l’estiu s’acumula molta més brossa. Neus Verdaguer Paré, regidora de Medi Ambient va explicar que “s’ha sol·licitat al Consell Comarcal que durant els mesos d’estiu la recollida es faci a més de dilluns i divendres, també els dimecres”. També va demanar a l’equip de govern si es tenen previstes estratègies per a potenciar el mercat dels diumenges donat que el nombre de parades sembla que es redueix.\nMiquel Àngel Alabart Saludes (Ara Junts) va preguntar sobre l’enderroc de les naus d’Estabanell al Vapor, el pla de mobilitat i els soroll que emeten algunes empreses del polígon de La Gavarra que alteren el descans d’alguns veïns. El regidor Antoni Castells Preseguer va explicar que “Jamones Centelles ja ho té solucionat perquè ha insonoritzat els compressors i que Madel continua treballant el tema tot i que és de més difícil solució”. A la recriminació que l’equip de govern no explica què fa, Antoni Castells va dir que “des de l’equip de govern treballem molt però no ens sabem vendre prou bé”.\nAlfons Giol Amich (Ara Junts) va fer un prec per tal que es posi a la rehabilitada passera del tren un plafó explicatiu de la construcció i els usos de l’esmentat pont. Dolors Calm Morera va preguntar quan es farà efectiu el pagament de les quotes de l’Associació de Municipis per a la Independència (AMI).\nTots els temes (263)\nCultura i patrimoni (69)\nEconòmia i ocupació (9)\nSalut i benestar social (11)\nVia pública, obres i manteniment (29)


El CE La Llagosta presenta més de 200 esportistes i 13 equips | La Llagosta informa\nEl CE La Llagosta té més de 200 esportistes per a la temporada 2021-2022, d’entre un total de 13 equips. El club de la nostra localitat ha fet aquest matí l’acte de presentació oficial del futbol base al Camp Municipal de Futbol Joan Gelabert.\nL’acte ha començat amb la desfilada dels 13 conjunts, des del futbol-7 fins al futbol-11. Cada equip ha estat presentat un per un els seus jugadors i cada entrenador ha pogut dirigir unes paraules a l’afició, que ha omplert la graderia. Aquesta temporada el club llagostenc té un equip d’escoleta, un prebenjamí, dos benjamins, tres alevins, dos infantils, un cadet, un juvenil i un primer equip. “Estem contents de mantenir l’estructura del futbol base completa una temporada més. El treball dels últims anys està donant els seus fruits i per a la pròxima temporada ja estem planificant doblar equips del futbol-11”, explicava el coordinador general, José Ángel Venero, que ha exercit de mestre de cerimònies de la presentació.\nDurant l’acte de presentació, el president del CE La Llagosta, Santi Chacón, ha agraït l’esforç de les famílies per formar part del club, tot i l’actual situació sanitària. Tot i això, el responsable llagostenc explicava que “l’assignatura pendent del club és formar equips femenins, ho intentem cada temporada però és complicat. De cara la pròxima, ho continuarem intentant”. En la presentació també hi havia l’alcalde, Óscar Sierra, que també ha parlat a l’afició i es va mostrar satisfet de veure com estava la nova gespa artificial del camp municipal. “Aquesta era una renovació que tocava i amb els compromisos complim. Potser arriba una mica més tard del que tots voldríem, però ens explica el club que és una gespa de molta qualitat i estan molt contents”, deia Sierra.\nEn acabar l’acte, el club va agrair l’esforç econòmic dels patrocinadors. A més, els més de 200 esportistes es van fer una foto plegats a la graderia del camp municipal, i posteriorment, hi havia jocs d’inflables i amb la pilota per al futbol base. Cada jugador s’ha emportat uns obsequis de regal del club llagostenc.


Alberto García Demestres estrena l’òpera ‘L’eclipsi’ al Festival Grec de Barcelona - Revista Musical Catalana\nAlberto García Demestres estrena l’òpera ‘L’eclipsi’ al Festival Grec de Barcelona\nXavier Albertí: “És un privilegi estrenar una òpera contemporània”\nEl proper dimecres, 2 de juliol, s’estrena a la Sala Petita del Teatre Nacional de Catalunya (TNC) –en el marc del Festival Grec de Barcelona 2014– l’òpera contemporània L’eclipsi d’Alberto García Demestres (Barcelona, 1960); es tracta d’una versió lliure de l’obra homònima de Paco Zarzoso (Port de Sagunt, 1966), amb direcció escènica de Xavier Albertí, director artístic del TNC, i direcció musical del mateix compositor.\nL’eclipsi és un espectacle de teatre musical, en català, en què el fenomen astronòmic determina també el desenvolupament de la música. Aquesta tragicomèdia musical de García Demestres –una coproducció del Grec 2014 i el TNC– és interpretada per Anna Alàs, Antoni Comas, Isabella Gaudi, María Hinojosa, Josep-Ramon Olivé, Elisenda Pujals, Claudia Schneider i els actors Pere Ponce i Mercè Sampietro. Musicalment serà interpretada per Paula Carrillo, Gregori Ferrer, Andreu Gallén, José María Martínez, Manuel Martínez del Fresno, Víctor Pérez i Feliu Ribera. Llorenç Corbella signa l’escenografia, mentre que el vestuari és a càrrec de Montse Amenós. Alberto García Demestres, compositor i cantant prou conegut a casa nostra, ha estrenat més de cent obres; L’eclipsi és la seva novena òpera.\nL’argument de L’eclipsi gira entorn d’un casament homosexual. El poderós Ramon, propietari de la multinacional hotelera Els Mil i un Estels, ha organitzat amb tot detall el casament entre la seva filla Leonor i la Carla. Tot està planificat segons les indicacions de la carta astral que en Ramon ha encarregat amb la finalitat de predir el futur de les dues núvies, i per això la cerimònia s’haurà de celebrar durant un eclipsi solar total que anirà acompanyat de turbulències climatològiques, les quals potser també alteraran el pulcre ordre preestablert de la realitat.\nEn aquest espai fronterer entre la llum del dia i la nocturnitat de l’eclipsi, els desitjos més humans seran els responsables de decidir sobre la futura felicitat conjugal, augurada amb tanta precisió per l’implacable rigor de les previsions paternes, però que tanmateix es veurà confrontada amb una pluja d’imprevistos, dubtes i records mal resolts. “Ni el tema ni l’objectiu narratiu de l’obra no és el matrimoni gai; l’argument funcionaria igualment amb qualsevol altre tipus de parella”, puntualitza Xavier Albertí. “No vull reivindicar res, però sí normalitzar l’amor”, afegeix García Demestres. El compositor explica, però, que “les àries amoroses, d’una gran bellesa, sí que han estat pensades per a dues noies… l’amor és fantàstic!”.\nMercè Sampietro. © May/Zircus\nPer la seva banda, les cantants Anna Alàs i María Hinojosa (les núvies) destaquen la importància d’aquesta producció, que aposta per un talent de casa nostra; “Aquí hi ha gent molt preparada i amb moltes ganes de treballar”, diu Anna Alàs. També els actors Mercè Sampietro i Pere Ponce es mostren encantats de participar en aquesta producció. “És un dels treballs que més feliç m’ha fet perquè em fa molta il·lusió fer quelcom relacionat amb la música… només em falta cantar!”, diu l’actriu, entusiasmada. Sampietro, que es declara “una apassionada de la música”, diu sobre L’eclipsi que “s’ha de convidar la gent a deixar-se emportar per la vessant emotiva; és una música preciosa”. Pere Ponce s’afegeix a l’entusiasme general dels intèrprets i, tot agraint de poder participar en aquesta producció, descriu l’obra de García Demestres com “un camí fascinant, emotiu i meravellós”. Tot i que l’obra compta amb actors que “parlen”, la unitat musical no es fragmenta en cap moment. L’eclipsi és un doble encàrrec del Teatre Nacional de Catalunya (TNC) als dos autors, “que sense cap mena de dubte aporta al nostre patrimoni musical un nou tresor que estic convençut que no oblidarem fàcilment”, diu Xavier Albertí.\nPaco Zarzoso, dramaturg, director i actor, fundà amb Lluïsa Cunillé i Lola López la Companyia Hongaresa de Teatre. Com a dramaturg ha obtingut, entre altres premis, el Marqués de Bradomín, Premio de la Sociedad General de Autores Españoles, Enrique Llovet, Premi Max al millor text, etc. Aquesta temporada, a més de participar en el llibret de L’eclipsi, també ha escrit el d’una opereta per a veus i percussió amb el títol d’El mal vino, que s’estrenarà a València en el cicle Serenates.\nL’eclipsi serà al TNC (Sala Petita) fins al dia 13 de juliol; de dimecres a dissabte, a les 20 h; i diumenge, a les 18 h. L’òpera té una durada aproximada de 95 minuts, sense entreacte, i el preu de les entrades oscil·la entre els 19,50 i 23 euros.


D'on ve el que mengem?\nLes granges escola ensenyen que el pernil i el formatge de l'entrepà vénen de més enllà del supermercat\nEls tres porquets viuen a Sant Fruitós de Bages, a la granja escola Les Pedreres. No hi ha cap llop i jeuen aliens a aquesta faula, envoltats de nens que els vénen a veure cada dia, les criatures entre els 2 i els 8 anys a les quals s'adreça el projecte educatiu d'aquest centre. Molts d'ells, des de ben petits, s'han fet un tip de llegir contes d'animals que mai han vist en viu i en directe. Les set cabretes , Els tres porquets , La vaca Plis Plau ... Hi ha nens que quan han de dibuixar un pollastre en fan un de rostit. O que si se'ls pregunta d'on ha sortit el menjar que hi ha a taula la resposta és clara: del supermercat. El cicle que hi ha darrere de cada producte, del camp al plat, els resulta invisible.\nLes granges escola acosten al nen aquesta realitat de la qual estan desarrelats. Són cases de colònies adequades per al treball didàctic en tècniques agràries i ramaderes. La visita a una granja escola és una experiència educativa que els ajuda a entendre la relació més domèstica dels humans amb el món animal i vegetal. I no tan sols prenen consciència alimentària. També serveix per conèixer més bé el país i valorar el que surt de la nostra terra. Encara hi ha més beneficis: els permet entrar en un espai en què el ritme de la vida és ben bé un altre.\nDins el ritme del camp\nLes granges escola permeten estades d'un dia o més llargues. Quan els nens arriben a la granja escola Les Pedreres, el primer que fan els monitors és ajudar-los a submergir-se en una nova dimensió. "Abans d'entrar treballem el silenci", explica Carme Anguera, psicopedagoga i responsable d'aquest centre. "Aprenen a esperar, que si esperen obtenen resposta de l'animal. No estan acostumats a quedar-se quiets, a veure què passa: per a ells és una satisfacció molt gran quan amb la calma els acaba venint l'animal a menjar-se el que tenen a la mà. Tenir contacte amb animals et dóna una actitud de benestar que s'ha d'experimentar. Ajuda a ser més reflexiu, observador i pacient -diu la Carme, que s'ha criat en aquesta mateixa granja, que fa 40 anys era dels seus pares-. Quan arriben entren molt precipitats i quan marxen surten més tranquils", afegeix.\nLa visita els envaeix tots els sentits. A les granges escola els animals es poden olorar, escoltar i tocar. Una oportunitat única per a unes criatures que amb prou feines coneixen gossos, gats, conills o peixos, o les espècies més exòtiques que han vist en alguna visita al zoo. Així, els nens i les nenes aprenen, per exemple, a distingir els que tenen pèl dels que tenen ploma. "Els donem lupes perquè puguin observar de ben a prop els ulls, la pell, les orelles... -explica la Carme-. Quan entren el comentari sempre és el mateix: «Quina pudor»", diu. No perden l'ocasió per explicar que els fems es recullen per adobar els camps i tenir bones fruites i verdures.\nEn aquests centres els nens poden conèixer des del cicle reproductiu del bestiar fins a l'atenció que cal tenir-ne i la relació que poden establir amb els humans que en tenen cura. Conèixer les cries és una de les activitats que més els atreu.\nA Juneda, a la granja escola La Manreana, la connexió entre petits humans i petites bèsties és un dels moments més màgics, explica Jaume Grau, director del centre garriguenc. "Quan coincideix que surt un pollet de l'ou queden molt parats", explica el Jaume. Fa uns dies els nens van poder ser testimonis del part d'una vaca. "No podien creure que el vedell que havia sortit ja pesés 40 quilos, i quan a les 3 hores de sortir ja caminava un em va dir que l'havia canviat jo, que no podia ser amb el que triguen els nens a aprendre'n", recorda rient.\nQuan han nascut cries, sovint les mateixes criatures tenen l'oportunitat d'alletar amb el biberó els vedells i els xais. "És un altre dels moments més especials -corrobora la Carme-. Els encanta estar amb ells. Hi ha nens que els parlen i com que no els responen diuen: «Encara no deu saber català»", afegeix la psicopedagoga, que treballa sobretot amb els nens més petits. A ells, que sí que saben català, l'experiència els permet ampliar el seu vocabulari. "Els expliquem que els vedells són els fillets de les vaques, els garrins els dels porquets, els llodrigons els dels conills...", explica la Carme.\nEl vincle amb la terra\nLa majoria dels animals de Les Pedreres són de races autòctones i, per tant, enforteixen els vincles amb la terra: els pollastres de pota blava del Prat, les vaques frisones i, fins i tot, el ruc català. També descobreixen que els animals tenen parts del cos ben diferents de les humanes. "Aprenen a diferenciar el bec de la boca. Per exemple, quan som amb les oques, els pregunto on tenen les orelles i no les troben, esclar. Els fa molta gràcia descobrir que hi senten per un parell de foradets amagats entre les plomes", explica la Carme. Un cop s'hi han familiaritzat arriba el moment de donar-los menjar. No mengen macarrons ni beuen Cola Cao, com ells. Els agrada el pinso i prenen aigua. Res a veure amb els seus costums a casa. Un coneixement més que s'emportaran a la motxilla quan tornin a casa. Una experiència que els resulta enriquidora pedagògicament i emocionalment.\nLa granja escola La Manreana és un projecte dirigit per tres socis: un administratiu, un ramader i un mestre, el triangle perfecte. "Som en un poble que viu de l'agricultura i la ramaderia. Ens va sortir la possibilitat de comprar una instal·lació que feia un parell d'anys que estava tancada i així vam començar el projecte educatiu", explica Jaume Grau, director de La Manreana. Al centre hi ha una gran varietat d'animals, més de 40 espècies. Vaques, conills, cavalls, estruços, guatlles, cavalls, ovelles...\nTambé hi ha un hort on creix el que toca cada temporada i que s'adoba amb els fems del bestiar. "La gràcia, creiem, és tancar processos, que les criatures vegin com darrere les coses que hi ha al supermercat hi ha tot un procés -explica el Jaume-. Volem que quan surtin d'aquí tinguin un concepte diferent de les coses que troben cada dia a taula", diu. I que entenguin que, en funció de com es faci aquest procés, el resultat acaba sent un o un altre.\nLa seva proposta educativa s'estructura al voltant de tallers de durada diferent. Un és el taller de granja, amb què poden conèixer els animals i se'ls ensenya quines són les tasques per tenir-ne cura. Els poden donar menjar o poden munyir les vaques, entre moltes altres coses. També hi ha el taller de llet i els seus derivats. Així, després de munyir les vaques poden participar en l'elaboració de diversos aliments: fer flams afegint-hi també ous que ells mateixos agafen del galliner, iogurts i formatge. "Estan tan acostumats a la llet envasada, més aigualida, que n'hi ha que al principi no els agrada el gust de la fresca -diu el Jaume-. També tenim casos a l'inrevés: no prenien llet i els agrada tant que els pares després ens n'han vingut a buscar", explica. Després d'aquesta jornada han incorporat al seu bagatge educatiu noves experiències, noves sensacions, nous gustos i noves olors i noves realitats.\nTambé hi ha el taller d'hort, en què els nens conreen la terra i fins i tot aprecien el cicle complert de la granja, en adobar els camps amb els fems que genera el bestiar. També tasten el que cullen. "Els tomàquets els agraden molt més que els que mengen a casa i entenen el perquè. Al principi no els entren pels ulls, perquè no fan tant de goig, però quan els tasten n'aprecien la diferència", explica el Jaume. Hi ha petits llepafils als quals el pas per la granja fins i tot els obre el gust per les verdures i altres aliments.\nTambé hi ha el taller del món del cavall, en què aprenen a muntar-hi i a tenir-ne cura, i el del cicle del porc i del mondongo, un dels més exitosos: van a l'escorxador, coneixen les parts de la carn i després, a la granja, poden fer hamburgueses i les seves pròpies botifarres. "Després les troben boníssimes", diu el Jaume. I els pares en senten parlar a casa: dels formatges, de les botifarres i dels tomàquets. És freqüent que els nens tornin amb els adults a fer junts alguns dels tallers de La Manreana, que com a casa de colònies, a més de les activitats i estades per a escoles, té espai per a famílies. Es tanca així el cercle natural: els fills ensenyen als pares.\nQuè aporta l'estada\nQuè aporta l'estada en una granja escola?