“si esperen que el judici comenci serà massa tard” (Aamer Anwar)\nLa primera decisió: El cas dels sous de Puigdemont i … primer cal jugar-se-la en aquest escull. (CDR*bic)\nFotografia d’Aamer Anwar: ‘Espanya us ha parat una trampa’\nEntrevista a l’advocat de la consellera Clara Ponsatí\nUna de les imatges que va deixar la manifestació multitudinària de l’Onze de Setembre fou la d’Aamer Anwar alçant el puny i dient a la multitud:\n‘No caminareu mai tots sols!’\nAnwar va pronunciar un dels discursos més potents de la Diada. L’advocat de Clara Ponsatí ha adquirit una enorme popularitat, com més col·legues seus que han aconseguit que la maquinària repressiva de la justícia espanyola topés contra el sentit comú que han aplicat alguns jutges europeus.\nÉs un cas de persecució política, diu Anwar, i\nper això s’ha de combatre tan judicialment com políticament.\nSi es deixa tot en mans dels procediments judicials estarem perduts, afegeix.\nI demana als polítics catalans que prenguin decisions valentes.\nPerquè, si no, l’estat espanyol aconseguirà allò que pretén: que esperem, esperem, esperem…\n—El president Torra ens va dir en una recepció, bo i rient, que érem tan famosos com en Messi i més populars que no els polítics. I penso que la raó és que la lluita no és tan sols a la sala de judici; si fos així, perdríem la batalla.\nEl sistema judicial espanyol és venjatiu i actua amb una motivació política, i hi ha una persecució política. I si vols combatre una persecució política vol dir que ho has de fer políticament, i has de fer campanya fora de la sala de judici, als carrers, i connectar amb el cor i la ment de la gent. I no tan sols dels independentistes. A Escòcia vam fer això. Es tracta de guanyar-se també la gent a qui no importa la independència. Perquè és una qüestió de justícia. Era molt conscient, quan vaig acordar l’estratègia amb la Clara, que no es tractava de tenir només una estratègia a Escòcia. Sinó de crear confiança també en els altres exiliats polítics, en la gent empresonada i sobretot en la gent de Catalunya, per dir-los que no esteu sols. I per això a la Diada vaig dir que no camineu tots sols. I em penso que passa això perquè la gent s’adona que quan els advocats parlem, el nostre missatge arriba a milions de persones de tot Catalunya, i del món. No parles tan sols per al teu client, sinó per a tota la gent que sent la mateixa emoció, la mateixa ràbia, la mateixa injustícia.\nEls jutges són molt polititzats i l’estratègia que ha seguit l’estat espanyol és una persecució política per a liquidar els anhels d’independència dels catalans. És per això que la gent ha estat detinguda, s’ha exiliat i és a la presó avui.\n—Franco estaria content amb les accions de Rajoy, amb aquesta gent que fa la salutació feixista amb uniforme, amb el que fan aquests jutges, amb les accions del president socialista Pedro Sánchez. Que realment no és socialista, si hi ha presos polítics. Per a mi, Franco va dictant de la tomba estant; hi ha una cortina de democràcia, però darrere hi ha l’aparell de l’estat, la maquinària que té més a veure amb allò que va deixar Franco. I quan apareixen aspectes com la democràcia, la independència de Catalunya, l’estat espanyol no ho permet, s’assegura que no passarà. Franco fa temps que és mort, però encara veiem el seu passat perquè veiem gent ben situada, en llocs pròxims a la monarquia, al poder judicial, a la policia, assegurant-se que el somni de Franco o les seves idees pervisquin. A Escòcia, almenys la gent va poder decidir, que sí o que no. I quan veiem aquesta resposta contra una gent que demana l’exercici d’un dret fonamental, d’un dret legal, de decidir sobre la independència, que és un dret consagrat a la llei internacional…\nÉs una resposta feixista, d’extrema dreta, abusiva, xenòfoba. Ho veig a les xarxes socials, als mitjans, a les entrevistes de televisió, als articles de diaris.\n—Per a mi Espanya té un passat similar al del Regne Unit. Perquè els britànics també van tenir un imperi. I la política dels colonialistes sempre va ser dividir i manar: conquerir l’Índia dividint la població, els musulmans, els sikhs, els hindús… Van fer això mateix a l’Àfrica, i a l’Amèrica Llatina Espanya també ho va fer. I és això que han fet. Quan diuen que volien decapitar el govern català, liquidar-lo, volien dir decapitar el poble català i silenciar qualsevol veu que en parlés favorablement.\nHan fet molt bona feina aquest temps parant-vos aquesta trampa. Perquè tot s’enfoca sobre què s’haurà de fer en el judici, amb els exiliats. I mentrestant ningú no es preocupa de què passa al país. Han traslladat els presos a Catalunya. I quan dieu, per exemple, ‘llibertat presos polítics’, Espanya us pot dir: vosaltres en teniu les claus. Els funcionaris de presons són a les ordres del govern català.\nHi ha dues opcions, realment.\nUna és alliberar els presos i esperar-ne les conseqüències, que probablement seran la liquidació de l’autogovern.\nO bé aconseguir la independència.\nHi ha la tercera opció, que és comprensible, perquè la gent està preocupada sobre si Espanya ens escoltarà, si permetrà un referèndum, si negociarà… Espanya vol això, perquè així es perd temps. Esperar les sentències del judici.\nPer què esperar les sentències, si no acceptem el sistema judicial espanyol?\nSi no esperem l’autorització de l’estat espanyol, per què els esperem per a prendre una decisió?\nAixò és una trampa. Perquè si el govern català decidís d’alliberar els presos és clar que tindria conseqüències. I si s’avança cap a la independència és clar que tindrà conseqüències. La qüestió és que Espanya no pensa que hagi de passar res d’això, i que pot aguantar un any més, dos anys més, tres anys… I aquest procés és el que han fet tots els règims colonials: dividir i manar.\nVeig com els independentistes es barallen, quan llegeixo els diaris: la gent discutint, dient s’hauria de fer això, o s’hauria de fer allò… La unitat es comença a trencar, i això és una tàctica deliberada de l’estat espanyol, que vol ajornar, ajornar i ajornar.\n—Tant si són d’esquerres com de dretes, quan els arriba la qüestió de Catalunya segueixen els passos que va marcar Franco, i la unitat d’Espanya passa davant. I les condicions només les poden fer canviar els catalans. Això vol dir que els polítics han de fer els passos que tenen unes conseqüències. No hi ha cap més opció. No hi ha cap país en el món que ho hagi fet fàcilment. La gent sempre ha hagut de lluitar. Per a mi, el mandat per als partits polítics, el govern o el parlament no ha de venir d’Espanya. No és demanant permís a Espanya. El permís ha de venir de la gent, del poder de la gent.\nTota aquella gent de la Diada no volia manifestar-se i després simplement anar a casa. Volen que passi alguna cosa. Ho vaig percebre en la gentada. Volen anar un pas més enllà, no volen romandre en la mateixa situació.\n—És que no pots desconnectar la qüestió política de la judicial. Perquè la justícia en aquest país és política. Hi ha gent que espera que comenci el judici i després desplegaran una estratègia. Però si esperen que el judici comenci serà massa tard. La responsabilitat no recau en els advocats. Si saps que seran condemnats, quina lluita faràs? Del Tribunal Europeu de Drets Humans em preocupa que, si bé és cert que tenim un bon cas per a anar-hi, seran dos, tres, quatre anys d’embolic judicial. I què passarà mentrestant amb Catalunya? La gent es demanarà: i nosaltres què? Ha de ser una combinació de feina als tribunals i de política.\nPer això l’estratègia desplegada per Gonzalo Boye ha estat immensa. És un home d’un gran coratge. I sap veure quan un estat és bel·ligerant i quan els advocats són l’última línia de defensa entre l’estat i la gent. Per això ara ataquen Gonzalo Boye; uns atacs que li vénen del col·legi d’advocats, dels mitjans. Què vindrà després? Ficar-lo a la presó? És un moment molt perillós. Espanya ha de decidir si entra al segle XXI com una democràcia o vol ser recordada com l’estat franquista del segle XXI. És un moment perillós perquè qualsevol ajornament és un ajornament per a Catalunya, per als presos polítics i per als exiliats. Concentrar-ho tot als tribunals significa donar més temps a Espanya.\n—Si el parlament, si el govern català amb el mandat popular per la independència pensa que Espanya no té raó, pensa que és criminal de tenir tancats els presos polítics, si ho penses no hi ha cap necessitat de preguntar-se si els presoners haurien de ser alliberats. Aquesta és la resposta. Qui pot negociar amb l’estat quan té gent empresonada? És impossible. És una forma de terrorisme d’estat, és un xantatge.\nLa qüestió és quant de temps esperarà la gent? Esperar fins al novembre? Esperar fins al judici? Esperar fins a la sentència? L’any vinent? D’ací a dos anys? Això vol Espanya: que espereu.


LA BATALLA DE L'EBRE, 82 ANYS :: .\nInici > LA BATALLA DE L'EBRE, 82 ANYS\nLA BATALLA DE L'EBRE, 82 ANYS\nParlar de la batalla de l’Ebre és parlar de la vida i de la mort de molts éssers humans. És parlar de tot allò que hauríem de saber i potser no sabem i això vol dir que tenim molts problemes a l’hora de conèixer la nostra història; o potser que la nostra història sempre ens ha estat explicada amb comptagotes –com que la història es un arma poderosa – hi ha molta resistència a què la puguem fer servir.\nHem d’acceptar que tenim dificultats per apropar-nos a la Batalla de l’Ebre i a les persones que la van protagonitzar. Perquè és tan complicat parlar-ne ? És molt complicat perquè hi ha molt de dolor...una infinitat de dolor. Cal tenir clar que estem parlant del període mes complicat de la història del nostre país i, potser, del mon occidental. Mai no hi ha hagut una crisi tan gran en la història del capitalisme com l’anomenada Gran Depressió dels anys trenta. I tampoc mai hi ha hagut una crisi tan gran en l’àmbit polític, amb l’ascens del feixisme i el nazisme al poder. Per tant, en aproximar-nos a aquest període - i a les persones que el van viure – hem de tenir una actitud prudent a l’hora d’explicar-ho i procurar no jutjar allò que van fer. Perquè hem de ser conscients que era molt difícil ballar en aquell ball. El màxim que hauríem de fer és intentar entendre’ls. Entendre quins són els mecanismes mentals i emocionals que els porten a actuar com ho fan. Però entendre això és una tasca molt complexa. El 15 d’octubre de 1940, afusellen Companys i el President crida, descalç “Per Catalunya !“, on és l’esperança dels catalans ? On és l’esperança per als republicans, per als demòcrates per als europeus ? El dia 15 d’octubre de 1940 tota Europa continental estava ocupada pels exèrcits del nacionalsocialisme, pels nazis d’Adolf Hitler. L’única que resistia en solitari era la nació anglesa, amb Churchill al capdavant. On era l’esperança del mon ?. La resposta és tràgica, brutal i desesperada: no hi havia esperança ! Per a la immensa majoria de la gent del mon no hi havia esperança. Es pot racionalitzar això ?\nNo hi havia esperança i, malgrat tot, les tres generacions que en aquell moment convivien, van viure. Van viure i van sobreviure. Tanmateix, els veritables herois són la generació de les vostres besàvies, de les nostres àvies, de les nostres mares...Elles van ser capaces de resistir allò que era tan difícil resistir: viure sense esperança. Una generació que sacrifica la seva joventut i ho perd gairebé tot pel camí. Alguns dels soldats que combaten a la Batalla de l’Ebre, s’animen els uns als altres amb els versos d’un poeta català: Fem l’escamot dels que mai no reculen i sols un bes pot fer presoners, fem l’escamot dels que trenquen les reixes i res no pot fer caure sinó un altre bes. Fem l’escamot dels soldats d’avantguarda: el primer bes que se’ns doni als primers. Cal –d’una vegada per totes- dignificar el dolor de tots aquells que van patir, fossin del bàndol que fossin. Només nosaltres podem donar-li sentit amb el record. Només nosaltres podem donar sentit a tan sacrifici.\nOriol Junqueras (historiador)


Relat "Gran Missioner"\nInici > detall del relat: Gran Missioner\nUn relat de: Arístides\nLa presentadora va entrar al plató i el públic va aplaudir guiat per un regidor que aixecava els braços. Per a l'estrena del nou programa havia triat un pentinat extremat, cabell curt de color blanc, i un vestit negre que s'obria en la zona de l'escot deixant a l'aire la corba d'uns pits magnífics. En primer pla, tres esglaons pujaven fins a una taula que quedava a l'altura d'una pantalla espectacular, al costat estaven asseguts els concursants, i al voltant s'estenien unes graderies animades i sorolloses. La presentadora va saludar les nombroses càmeres que tenia al voltant amb una energia enlluernadora i va començar a presentar els concursants.\n-Sandra és una pobra desgraciada que està enganxada al tabac.\nLa pantalla gegantina va mostrar la concursant fumant compulsivament, a casa, al cotxe, al carrer, encenent la següent cigarreta amb la burilla de l'anterior.\n-Salvador fa molts anys que beu sense parar. Vi, cervesa, conyac, el que sigui!\nEn la pantalla es veia l'home recolzat en la barra d'un bar demanant una mitjana, un cigaló, un cafè irlandès, caminant pel carrer d'un costat a l'altre de la vorera, aferrant-se a les parets i als fanals.\nTots els concursants eren addictes a diferents tipus de substàncies, vicis o artefactes: a la cocaïna, al menjar, al sexe, al mòbil, als videojocs, a les apostes... A mesura que els presentava, s'aixecaven, saludaven i aguantaven unes imatges (inhalant una pols blanca, menjant una hamburguesa de tres pisos, masturbant-se darrere d'una bústia) que els feia baixar el cap, avergonyits. La presentadora feia conya i el públic es petava de riure seguint les indicacions.\n-Avui mateix, pujareu a un avió que us portarà fins a una illa paradisíaca en la qual la gent oriünda ni fuma ni juga a la ruleta ni sap què és xatejar.\nEn la pantalla mostraven des de l'aire una illa amb una muntanya envoltada de vegetació.\n-Naturalment, guanyarà qui perverteixi la quantitat més gran de nadius durant els tres mesos de la vostra estada.\nAquest concurs de vicis és una bona idea per un relat curt. També podries colocar capítols de com els concursants intenten pervertir els nadius. Val la pena prolongar les bones idees, crec jo.\nEns veurem per Relats. A reveure nano!!\nResposta a Aleix[Ofensiu]\nArístides | 01-02-2018\nHola Aleix, si ho penses realment, la sorpresa no és tanta sorpresa, perquè què podíem esperar d’un reality, sinó és el expandir el vici i la depravació entre els més innocents? Gràcies pel comentari.\nShow de forçes[Ofensiu]\nUn relat original, amb unes fortaleses teoricament per canviar, però que sembla que al final no ha de ser així, sinó tot el contrari. Felicitats per la sorpresa! Una abraçada.\nArístides | 10-01-2018\nGràcies per comentar, E. Viladoms. Efectivament, era la meva intenció, provocar un gir final dels esdeveniments que deixi el lector fora de joc. Estic content d’haver-ho aconseguit almenys amb tu. Una salutació!\nE. VILADOMS | 09-01-2018\nUn relat amb somriure final, quan canvia el curs dels esdeveniments que hom havia previst. O potser és que jo no sóc gaire addicta als realitis.\nFins a la propera Virtutd, Arístides!


El fracàs absolut de Saül Gordillo - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 22 de Març de 2019. 13:26h.\nEl "fracàs absolut" de Saül Gordillo\nEl PSC li retreu que "no ha complert l'objectiu" de recuperar el lideratge de Catalunya Ràdio\nEl diputat del PSC, David Pérez, ha denunciat el "fracàs absolut" de Saül Gordillo com a director de Catalunya Ràdio i en la comissió de control de la CCMA ha recordat que en la primera entrevista com a nou màxim responsable de la ràdio pública es va comprometre a "recuperar el lideratge".\nPérez ha subratllat que "aquesta frase l'ha arribat a repetir fins a nou ocasions" i li ha preguntat si "serem líders" en el pròxim EGM. Gordillo ha admès que "no serem líders". "Ja li avanço que en el proper EGM no hi haurà un sorpasso de tants oients com perquè Catalunya Ràdio recuperi el lideratge que va perdre el 2009. És impossible", ha insistit.\nTanmateix, el director ha exposat que "des del 2009 fins al 2019, Catalunya Ràdio ha guanyat 200.000 oients". "Això vol dir que els tres últims anys hem superat els 600.000 oients i això vol dir que, tot i no ser líders, tenim més oients que quan Catalunya Ràdio era líder", ha afegit.\nEl portaveu del PSC a la comissió ha constatat que en "l'última onada diu que la diferència amb Rac-1 s'ha augmentat" i ha lamentat que "anem enrere". "El problema és vostè perquè si vostè diu ara que això no ho aconseguirem ho hauria pogut pensar el 2016, no?", ha demanat.\nDavid Pérez ha insistit que "el problema és vostè, que ho té tot per fer-ho però és incapaç de fer-ho" i, en aquest sentit, ha exposat que "no compleix els objectius, no genera sinergies, no genera bon rotllo, és incapaç de tractar amb respecte a les persones i vostè, que ho ha tingut tot, ha estat incapaç d'aconseguir res".\n"Vostè hauria de deixar la direcció de Catalunya Ràdio, però ni se li acudeixi pensar ser president de la CCMA perquè nosaltres no el votarem", ha advertit el diputat dels socialistes catalans. "És obvi que quan em fan les primeres entrevistes transmeti aquest esperit competitiu", ha al·legat Gordillo sobre les seves paraules de recuperar el lideratge.\nEl director de Catalunya Ràdio ha retret a Pérez que "ho porti al terreny personal" i ha reclamat "un model estratègic de ràdio pública" i "una reflexió profunda de la propietat dels mitjans públics que recau en aquest Parlament".\nFinalment, David Pérez li ha replicat que "l'única persona qui ho va portar al terreny personal va ser el senyor Gordillo en la darrera comissió". "La seva segona resposta és la definició més clara de fracàs absolut", ha sentenciat.\n"Vostè hauria de deixar la direcció de Catalunya Ràdio"\nCatalunya Ràdio, PSC, CCMA, Saül Gordillo\nTerribas troba una pregunta "injusta"\n#4 Leonor, Figueres, 23/03/2019 - 09:02\nYo ya hace mucho que no escucho la emisora del régimen.\n#3 Carlos Gomez, bestia amb forma humana, 22/03/2019 - 15:46\nGordillo Bernardez. Quina crueldat\nAquest si que te nom de cabo de la Guardia Sivil del Berlanga.\nEl cabo Gordillo. A que fa patxoca ?\n#2 La Mare Superiora, Illa de Man, 22/03/2019 - 15:30\nJo abans escoltava molt Radio Vaticana però des de que va pujar al soli el roig del Papa Paco aquest només escolto RAC1.\n#1 botifler1914, Sinitaca, 22/03/2019 - 14:25\nEn este caso cuanto mayor sea el fracaso, mejor para los demás.


Barcelona 1931 :: Libelista\nPaco Camarasa , Lluís Juste de Nin\nTítulo: BARCELONA 1931. L'EDUCACIÓ SENTIMENTAL Resumen: És una adptació de la magnífica obra de Gustave Flaubert, situada en aquest cas en la Barcelona republicana i revolucionària. Relata l'educació sentimental de Frederic Morell, estudiant de dret i somiatruïtes, en el període més apassionant i convuls de la nostra història, fent un retrat molt acurat de la vida de la capital catalana en aquells dies. "CRÒNIQUES A LLAPIS" (1931-1981). Aquest és el titol genèric del Pack que conté el tres volums de la trilogía. Com hem descrit, a través de les adaptacions de tres obres de la literatura universal, completament independents entre elles, es relaten 50 anys de la nostra història. Aquesta ès, sens dubte, l'intenció de l'autor. Ès, doncs, una proposta de mirar -i llegir- una mena d'àlbum de familia, en el que tots hi som dins... I la història continuarà!


El dèficit de la Comunitat Valenciana es redueix un 22,5% en el primer semestre de l'any | Valencia Extra\nEl dèficit de la Comunitat Valenciana es redueix un 22,5% en el primer semestre de l'any\nEl dèficit de la Comunitat Valenciana s’ha reduït un 22,5% durant el primer semestre de l’any 2017 i en comparació del mateix període de l’any anterior, segons les últimes xifres que ha fet públiques el Ministeri d’Hisenda i Funció Pública sobre el dèficit de les comunitats autònomes, en aquesta ocasió les corresponents al mes de juny.\nEn concret, el desfasament en termes de comptabilitat nacional ha passat del -0,80% (-835,52 milions) de juny de 2016 al -0,62% (-675,82 milions) de juny de 2017, una vegada descomptat l’efecte de les bestretes i aplicant la part imputable al període de referència de la liquidació del model que es cobra al juliol, amb la finalitat d’oferir dades homogènies per als dos exercicis i donar una imatge més fidel de la situació.\nEn el comunicat, el Ministeri d’Hisenda no depura aquestes dades sinó que els ofereix sense tenir en compte ni les bestretes que va donar en 2016 i en 2017, ni l’efecte de la liquidació de dos anys abans que es cobra en el mes de juliol (el juliol de 2016 es va liquidar 2014 i el juliol de 2017 s’ha liquidat l’any 2015).\nNo obstant això, en l’informe complet publicat també en la web del Ministeri es comprova com, descomptant les bestretes, el dèficit s’ha reduït a la Comunitat Valenciana en termes de PIB, en passar de l’1,42% de juny de 2016 a l’1,38% de juny d’enguany.\nA més, homogeneïtzant les dades i incloent l’efecte de la liquidació (en 2017 s’han liquidat 1.680,36 milions corresponents a 2015 i en 2016 es van liquidar 1.314,98 milions de 2014), el resultat és que el dèficit de la Comunitat Valenciana fins a juny de 2017 se situa en els 675,82 milions (-0,62%), enfront dels 835,52 milions de juny de 2016 (-0,80%). Açò suposa una reducció del 22,5% en termes de PIB.\nEn aquest sentit, el conseller d’Hisenda i Model Econòmic, Vicent Soler, ha explicat que “una vegada més, el Ministeri dóna una informació distorsionada de la realitat en el cas de la Comunitat Valenciana”. “Si en lloc de donar les dades sense depurar com els dóna, el ministeri haguera comparat les dades homogènies, trobaríem que el juny de 2017 el dèficit se situa en el 0,62%, enfront del 0,80 de juny 2016”, ha afirmat el conseller.\n“Açò ha sigut possible perquè estem gestionant millor, perquè estem fent polítiques rendibles en tots els sentits, tenim una administració transparent i, en definitiva, perquè utilitzem millor els diners”, ha dit Vicent Soler.\nAixí, el conseller ha explicat que aquest Consell “està fent les coses ben i atenent coses que abans no funcionaven, i ho estem fent amb menors recursos però amb major eficiència, perquè aconseguim fer política i aconseguim al mateix temps rebaixar el dèficit”.


Arxius de caricaturista osona - Estudi Xevidom\nEtiqueta: caricaturista osona\n22 de Novembre de 2019 / xevidom / 0 Comentaris\nUs proposem les nostres caricatures com a regal original de l’amic invisible. Estan molt bé de preu i sorpendreu segur. Aquí us deixo una caricatura per l’amic invisible de la Montse de l’Estudi. Quan li vam regalar va estar molt contenta i li va agradar molt.\nCom que tots ja tenim de tot, des de la nostra web us volem aportar una idea molt original de regal d’aniversari: regaleu a aquella persona especial una de les nostres caricatures. En aquest post us deixem una caricatura que vam fer per un home que feia 65 anys. La seva dona es va posar en contacte amb nosaltres i vam decidir caracteritzar a cada membre de la família amb el seu ofici, així la caricatura era més personalitzada. Cal dir que va tenir molt èxit.\nCaricatura com a regal original 65 anys


recomana.cat - Crítica de l'obra: Harket [Protocolo] | Impressiona i commou, neguiteja i deixa solatge, una càpsula misteriosa on cal endinsar-se. per Manuel Pérez i Muñoz\nAngoixant quadre de ciènciaficció\nImpressiona i commou, neguiteja i deixa solatge, una càpsula misteriosa on cal endinsar-se.\nDavid Hernàndez (Versió valenciana)\nBeatriz Herráiz, Adolfo Muñoz, Manolo Conde\nJuan Pablo Mendiola (Selecció musical)\nProjecte interdisciplinari en el qual intervenen la dansa, el teatre, l’humor, la música, el disseny, el video-mapping i la tecnologia. Un relat de ciència-ficció dirigit per Juan Pablo Mendiola i interpretat per l’actriu i coreògrafa Cristina Fernández, en el qual es planteja la vivència d’una jove voluntària que participa en un experiment sobre la possibilitat de sobreviure en un búnquer amb l’únic ajut d’un sistema d’intel·ligència artificial. Una història que planteja temes com la confiança, la traïció i la necessitat que tenim els humans d’establir vincles. Un projecte transmèdia que té la seva extensió a les xarxes socials on l’espectador pot expandir la seva experiència (vegeu www.panicmap.com).\nEspectacle estrenat a FiraTàrrega 2013 i seleccionat per la Xarxa Alcover 2013-2014.\nCrítica: Harket [Protocolo]\nTècnicament brillant, humanament inquietant, així és Harket [Protocolo] una obra però també una experiència transmedia que continua a Internet un cop s'acaba l'espectacle. Sobre l'escena veurem una versemblant barreja entre dansa, teatre i tècniques de vídeo-mapping la interactivitat de les quals constitueix un part crucial de la posada en escena.\nArgumentalment ens trobem amb una nova revisió de la relació entre humans i màquines tan explotada cinematogràficament a clàssics com 2001, una odissea de l'espai o més recentment a Moon. Harket, per la seva banda, també s'ancora en la ciència ficció per bastir la claustrofòbica presó de la protagonista, una jove que es presta voluntària a un experiment que consisteix en sobreviure dins un búnquer sota les atencions d'un sistema d'intel·ligència artificial, esser eteri que se'ns fa present a través d'una metàl·lica veu. L'assaig es capgira quan del mes inicial d'estada a l'interior es passa sense explicació ni justificació als dos anys i escaig.\nL'obra viu els moments més brillants en diàlegs entre un ésser humà carregat d'emocions, sentiments inexplicables i idees abstractes i la incomprensió robòtica del cervell de l'assistent. El desplegament tecnològic de les projeccions arriba a eclipsar per moments la història i, a estones, es corre el risc que el continent acabe tenint més protagonisme del necessari, fent caure l'obra en la rutina efectista. Heus aquí el treball de Cristina Fernández, carregat d'energia i recorregut, que ve a subministrar l'alè afectiu i anímic que aixeca el conjunt cap la dimensió de carn i os escaient.\nHarket [Protocolo], fruit del treball del col·lectiu Panicmap i de l'enginy de Juan Pablo Mendiola (dramatúrgia i direcció), és una aposta de risc per a un gènere, la ciència ficció, de poca tradició a escena. El conjunt impressiona i commou, neguiteja i deixa solatge, una càpsula misteriosa on cal endinsar-se.


Enviar aquesta notícia per e-mail Imprimir aquesta notícia entitats 12. 01. 2022 Compartir a Twitter Compartir a Facebook\nRebel·lió Bellvitge i Marea Pensionista reprenen les concentracions en defensa de la sanitat pública\nDesenes de persones s'han mobilitzat a l'exterior de l'Hospital de Bellvitge\nRebel·lió Bellvitge i Marea Pensionista han reprès les concentracions en defensa de la sanitat pública, després de l'aturada per les festes de Nadal. Desenes de persones s'han reunit als exteriors de l'Hospital de Bellvitge.\nUna concentració que ha tingut l'actual context sanitari com a principal tema de preocupació. Durant l'últim mes, la xifra de pacients a les unitats de cures intensives ha crescut de forma considerable, una situació que Maribel Ramírez, delegada CGT de l'Hospital de Bellvitge, ha qualificat "de tensió, no de col·lapse". Malgrat tot, reconeix que si la situació no millora "sí que podria generar un problema greu".\n"Fa anys que lluitem perquè la sanitat pública torni a ser el que era", comenta Maribel Ramírez. "El sistema és cada vegada més feble. La pandèmia no només ha estat negativa pels pacients Covid, ho ha estat també per malalts crònics que no han tingut l'excel·lent atenció que mereixen".\nDe fet, Maribel Ramírez critica el fet que el sistema s'està sostenint per l'esforç dels treballadors: "Es manté pels torns doblats del personal. Si tu tens un sistema públic que s'ha de mantenir a partir d'hores extres vol dir que no és un sistema públic fort".\nEl pròxim dimecres tornarà a haver una concentració en defensa de la sanitat pública. En aquest cas, la jornada es durà a terme als exteriors de l’Hospital General de l’Hospitalet.


El Pla de represa de les arts escèniques i musicals - ttp\nEl comitè tècnic del Procicat ha donat el vistiplau als vuit plans sectorials que marquen com ha de ser la represa del món cultural i que fan referència als cinemes, l’audiovisual, les arts escèniques i la música, els museus, les sales d’exposicions, els monuments i jaciments, els arxius i les biblioteques. El sector, que fins ara aplicava les mesures de la fase 3 del confinament, disposa d’unes noves pautes basades en garantir la distància de seguretat i evitar les aglomeracions per reduir el risc de contagi de coronavirus. Els plans ja s’han començat a aplicar.\nLes reduccions d’aforaments establertes per la Generalitat a finals de juny no varien. En espais tancats es preveu un màxim de 1.000 persones dretes o 2.000 persones en seients preassignats. A l’aire lliure, hi poden haver 2.000 persones dretes o 3.000 persones en seients preassignats en espais limitats no permeables entre si. En tots els casos es demana que es mantingui la distància de seguretat d’un metre i mig. “Aquest topall d’aforament va per llarg, no crec que al setembre desaparegui. Són les xifres que s’utilitzen en l’àmbit europeu per evitar aglomeracions”, explica el subdirector de Protecció Civil de la Generalitat, Sergio Delgado.\nSi no es pot mantenir la distància de seguretat, tothom estarà obligat a utilitzar mascareta. Això permetrà que els teatres, els cinemes i les sales de concerts puguin obrir amb el 100% de l’aforament, però amb l’obligació que el públic porti mascareta tota l’estona. “No ens preocupa que una sala estigui al 50% o al 100% de l’aforament, sinó que no hi hagi aglomeracions. Dins les sales, i també durant les cues i quan no es pugui mantenir la distància, l’ús de la mascareta serà habitual i majoritari”, afirma Delgado.\nEl Procicat treballa ara amb un nou concepte, el de grups de contacte habitual. “Són persones que no necessàriament viuen juntes, però que durant els últims 14 dies han mantingut un contacte estret i freqüent”, defineix Delgado. Cadascun d’aquests grups podrà seure junt als teatres i als cinemes i, si estan a distància de la resta de persones, no caldrà que utilitzin mascareta.\nSi una sala decideix omplir la platea amb el públic protegit, haurà de garantir que hi hagi un metre d’espai entre grups de contacte habitual. Els teatres preveuen, per tant, deixar una butaca lliure entre grups que garanteixi aquesta distància. Igualment, els espectadors hauran de portar mascareta. “La demanda regularà els aforaments, i només si tens un gran èxit aquesta restricció es notarà, perquè no podràs omplir del tot”, explica la presidenta d’Adetca, Isabel Vidal, que valora positivament el pla sectorial d’arts escèniques: “Entenem les prevencions i estem contents, perquè ja no estigmatitzen la nostra activitat”.\nUna de les principals problemàtiques amb la qual es trobaven els actors de teatre i de cinema és que les escenes de contacte íntim no estaven permeses. A partir d’ara, els artistes que acreditin que són grups de contacte habitual ho podran fer. “Un teatre amb actors que no es poden tocar no és un teatre. Hem trobat aquesta solució: podran actuar de prop i sense mascareta si demostren que són un grup de convivència habitual”, assenyala l’assessor de Comunicació del departament de Cultura, Carles Gorini. A les companyies que no són estables i a les que venen de fora del país se’ls demanarà que tots els seus membres es facin una prova per demostrar que no tenen coronavirus i, a partir d’aquí, estaran considerades grups de contacte habitual. “És molt important que aquests grups no es trenquin entrant en contacte amb persones alienes, perquè això incrementa les possibilitats de contagi”, subratlla Delgado.\nTotes aquestes mesures s’aixopluguen sota les consignes que el Procicat i el departament de Salut considera essencials i generalitzades per a tota activitat: mantenir les distàncies, garantir una bona ventilació dels espais, rentar-se les mans de forma freqüent i, en cas de presentar símptomes de covid-19, quedar-se a casa. Per garantir que se segueixen totes les normes es faran inspeccions periòdiques als espais. En cas que no es compleixin, la responsabilitat serà compartida entre els titulars de les instal·lacions i els organitzadors de l’esdeveniment. “També hi ha una responsabilitat del ciutadà de forma particular. Té el deure de l’autoprotecció i de mantenir la distància”, explica Delgado.\nInformació extreta del diari ARA: L’ús de mascaretes als teatres i cinemes serà habitual durant l’estiu i la tardor


MP1006 - Didàctica de les Matemàtiques I\nLa qualificació de l'assignatura serà l'obtinguda per mitjà d'un examen escrit, el qual suposael 80% de la nota final. El 20% restant s'obté a través de la participació voluntària en seminaris proposats. S'entén com a participació la realització amb aprofitament de les activitats que s'hi proposen.\nNo realitzar alguna de les activitats proposades en els seminaris suposa la pèrdua de la part de nota corresponent en el mencionat seminari.\nLa nota dels seminaris s'utilitzarà en les dues convocatòries ordinàries del curs acadèmic durant el qual s'han realitzat aquests. En cas de no superar l'assignatura en aquestes dues convocatòries, l'alumnat s'ha de presentar en un altre curs acadèmic. Durant el desenvolupament del mencionat curs, s'han de tornar a realitzar els seminaris.\nPerquè un estudiant o estudianta es considere presentat a l'assignatura ha d'acudir a la convocatòria oficial d'examen. En cas de realitzar un o els dos seminaris, si decideix no presentar-se a l'examen, no es considerarà presentat a l'assignatura.\nPer a poder afegir la nota d'un seminari (o dels dos) a l'obtinguda en l'examen de la convocatòria oficial, el seminari ha d'estar aprovat. Si per a l'obtenció de la nota del Seminari s'han realitzat diverses activitats acadèmiques amb notes individualitzades, cada una d'aquestes ha d'estar aprovada.


Lorenzo, 'pole' del GP de San Marino de MotoGP\nEl mallorquí marca el millor registre seguit de Marc Márquez i de Valentino Rossi, que completen la primera fila de la graella del GP de San Marino\n1 min. Barcelona 12/09/2015 15:02\n651x306 Jorge Lorenzo, en una imatge d'arxiu / EFE Jorge Lorenzo, en una imatge d'arxiu / EFE\nJorge Lorenzo ha aconseguit la 'pole' del GP de San Marino de MotoGP i aquest diumenge (14h) arrencarà des de la primera posició. El mallorquí, que ha dominat totes les sessions d'entrenaments lliures, també ha marcat el millor registre en els entrenaments oficials, per davant de Marc Márquez, que ha marcat el segon temps, i Valentino Rossi, líder del Mundial, que ha estat tercer.\nLorenzo, de fet, ha marcat el ritme des del primer minut de la sessió i ningú l'ha pogut fer baixar del capdamunt de la taula de temps: l'únic que ha pogut millorar el seu registre ha estat ell. Així, de l'1:32.357 que ha marcat en els primers compassos ha passat a l'1:32.146 amb el que ha aconseguit la 'pole' i, de retruc, el rècord del traçat de San Marino.\nAixí, la primera fila de la graella l'ocuparan Lorenzo, Márquez i Rossi mentre que des de la segona fila arrencaran Dani Pedrosa, Pirlo i Smith.\nPel que fa a la resta de catalans, Aleix Espargaró sortirà aquest diumenge des de la 10a posició i el seu germà petit, Pol, des de la 12a. El company d'Aleix Espargaró a Suzuki, Maverick Viñales, arrencarà 14è.


El radar de Sarrià: Pepu\nEl capitost d’un partit polític espanyol —tant se val de quin partit es tracta, ja que això és un detall secundari— ha designat un tal Pepu Hernández com a cap de llista per l’alcaldia de Madrid de cara a les eleccions municipals del mes de maig. Els mitjans informatius parlen amb moltes alabances de la persona ungida pel capo dei capi, el tal Pepu, dit sense connotacions mafioses. Confesso la meva més profunda ignorància però és la primera vegada que veig escrit el nom de Pepu, un nom que fins ahir no em sonava de res. I dic profunda ignorància, i segurament dic bé, perquè tots els mitjans informatius sense excepció parlen d’ell com d'una persona molt coneguda per tothom. Doncs bé, el fet és que per mi, fins ahir mateix, de personatge conegut el tal Pepu no ho era. Diuen que en Pepu és un entrenador de basquet que fa molt bé la seva feina, però com que és un esport que ni m’agrada ni segueixo tampoc ha d’estranyar la meva ignorància. Pel partit que ara l’ha fixat només es tracta que els seus provats èxits esportius s’encomanin a la seva gestió política a l’ajuntament de Madrid, sigui com a alcalde o com a regidor de l’oposició. Ho veurem aviat.\nPublicat per Miquel Saumell a 8:14


#SOSAutònomsCastellbisbal – 772.cat\n11/05/2020 03/08/2020 Albert Miralles Tribuna PolíticaNo comments\nAra que ja ens trobem sortint gradualment de la crisi sanitària, és el moment d’afrontar la crisi social i econòmica, i en aquest camí, ens trobem amb la greu situació que està patint – i encara haurà d’afrontar – el nostre comerç local.\nAssessorar, acompanyar i donar suport\nEl comerç dóna vida al nostre poble. És fàcil d’entendre això. Per aquest motiu, des de l’Ajuntament s’ha proposat un pla de contingència elaborat principalment entre els grups municipals de Socialistes de Castellbisbal i l’actual equip de govern per donar resposta a la situació actual del comerç local. En aquest pla es contempla tot un conjunt d’ajuts econòmics i propostes entre altres, d’assessorament i suport amb material sanitari per la seva activitat. Mesures excepcionals per a una situació sense precedents. Ara és el momento de reinventar-se, ser proactius i valentes per sortir amb més fortalesa i units i unides d’aquesta crisi per no deixar a ningú enrere.\nObjectiu: Reactivar el nostre Comerç Local\nConsumir en els comerços de proximitat és una bona fórmula per a contribuir a la recuperació local. Els diners que invertim a les botigues del nostre poble continua circulant pel mateix contribuint a la prosperitat econòmica del nostre entorn més pròxim. Aquest benefici reverteix en el nostre favor redistribuint-se a les persones i famílies de Castellbisbal.\nComprar a les botigues locals és invertir en nosaltres mateixos.\nEl comerç local cuida i acarona cada producte que ofereix. Una petita botiga només vendrà productes en els quals està segur de la seva qualitat, productes que ell mateix compraria. El petit comerç és confiança i tracte personalitzat. Darrere del taulell, ens trobem un autèntic especialista que podrà aconsellar-nos sense presses, el coneixement i l’atenció de les quals aporten un valor afegit al simple acte de comprar. Ens coneix i la coneixem, és el nostre veí o veïna i confiem en ella. Saps que et donarà el millor perquè vol tornar a veure’t.\nSón persones relacionades amb el municipi, família, amics i amigues – alguns d’ells ho són a més des de fa diverses generacions-, gent a la qual coneixem, saludem pel seu nom, gent que tenim a prop i a la qual ens trobarem dia a dia. Persones que emprenen i arrisquen i contribueixen a humanitzar l’espai en el qual convivim.\nParlem de L’Aida, de perruqueria Aida, Yolanda del Pica i Pa i la Dolors de la perruqueria Dolors, Belén del gimnàs Castellbisbal, Jessy del Dicky i en Javier del magatzem d’electrodomèstics. Ho fem de la Mary del Bar Llibertat, la Rosario i la Alicia de l’Inforsoft i la Dolors de calçats Nuuk, la Montse de Ca la Montse i la Sònia de la Barretina, en Marc de Sojo Budokai i en Joel de Beauty Salon. L’Andrea del Kids&Us i la Marta d’òptica Castellbisbal. La Irene d’estudi 33 i la Míriam de La Gata i el belitre, la Neus de Dental Gaudí i la Estefania de Bambú, entre altres. Ho fem per tots els professionals autònoms del nostre municipi que formen part del teixit econòmic del nostre poble, com ja ho fan de nosaltres.\nSempre hem defensat que el comerç local és el cor que dóna vida al nostre poble i ara, és el moment de fer-ho bategar de nou entre tots i totes.\n#ÉsAraoMai #FemPoble #FemCastellbisbal


Carnaval 2017 a Castellolí – Ajuntament de Castellolí\nEl dia 4 de març… Festa de Carnaval 2017 a Castellolí!\nA les 22h inici de la festa i desfilada de disfresses. A les 23h ball de disfresses amb la millor música.\nVine amb la teva disfressa i participaràs en el sorteig d’un pernil i moltes sorpreses més!\nBy:Maria Berenguer Carnaval, carnavalcastellolí, festes, festesdecastellolí 0 comment


Castellar crearà una comissió per estudiar la internalització dels serveis públics | NacióSabadell\nper Redacció, 11 de novembre de 2016 a les 10:00 |\nEls grups municipals de l’Ajuntament de Castellar van dur a terme ahir una reunió prèvia per constituir una comissió que analitzi la internalització dels serveis públics municipals. Aquest òrgan, de caràcter temporal, es crearà el mes de gener i estarà format en una primera fase per l’alcalde, el regidors delegats en matèria d’hisenda i contractació i un representant de cada grup municipal, a més del secretari de l’Ajuntament. En una segona fase, també s’incorporaran la intervenció, els tècnics municipals dels àmbits que hagin de ser objecte d’estudi i tècnics externs proposats per cada grup municipal.\nLa trobada va servir per posar damunt la taula les actuacions realitzades en els darrers anys en matèria de gestió de serveis municipals per part d’administracions públiques. Així, l’any 2009, l’Ajuntament va delegar a la Diputació de Barcelona els serveis de gestió, liquidació, inspecció i recaptació dels ingressos de dret públic.\nL’any 2015, es va crear una plaça de tècnic superior en dret, que ocupa el lloc de treball de cap d’unitat Jurídica Administrativa, que va permetre absorbir diversos contractes externs d’assistència jurídica i d’assessorament en matèria urbanística.\nAquest 2016 s’ha formalitzat un conveni de cooperació interadministrativa entre els ajuntaments de Barberà, Castellar i Sabadell per prestar el servei auxiliar de grua i també s’ha delegat al Consorci Besòs Tordera, de titularitat pública, el servei de sanejament en alta.\nFinalment, està previst que l’1 de gener de 2017 es creï una plaça d’informàtic que permetrà finalitzar un contracte de serveis de formació en matèria de tecnologies de la informació i comunicació.\nDurant la reunió també es va posar damunt la taula la situació actual dels contractes externs més significatius de l’Ajuntament. Entre aquests, destaquen els següents: recollida de residus i neteja viària; manteniment de l’enllumenat públic; abastament d’aigua potable; clavegueram; gestió integral dels espais verds municipals; neteja d’edificis, equipaments públics i centres docents; escoles bressol El Coral i Colobrers; aparcament subterrani de la plaça Major i les zones blaves; o instal·lacions esportives de Puigverd, de l’Aire-Sol D i del Casino del Racó.\nPolítica, Grups Municipals, serveis públics, municipalització


La Federació de Falles de Gandia s'uneix a la celebració del Dia Mundial de la Paella - Diari Serpis\nLes Falles de Gandia s’uneixen a la celebració del Dia Mundial de la Paella amb una degustació del plat més típic valencià. Telmo Gadea, president de la Federació de Falle, ha informat este dimecres a l’assemblea que el pròxim dia 20 de setembre es celebrà aquesta festivitat al Museu Faller amb un destapa’t gratuït per a tots els fallers de la ciutat. «Els assistents podran degustar paella i a més passar una gran estona», ha dit el president.\nEl ple del Consell aprovà a més una declaració institucional en suport al Dia Mundial de la Paella, que se celebrarà, per primera vegada, el pròxim 20 de setembre coincidint amb la sega de l’arròs, i que per al Govern valencià suposa «un fita important i trascendental» per a promocionar esta icona cultural. Amb l’objectiu de «ennoblir este art culinari» i posar en valor el territori en què es va originar, la Generalitat i l’Ajuntament de València, junt amb la Federació Empresarial d’Hostaleria de València (FEHV) , la DO Arròs de València, el Concurs Internacional de Paella Valenciana de Sueca i Wikipaella, impulsen el Dia Mundial de la Paella.


Els alcaldes del Tarragonès demanen un telèfon vermell amb Fecsa-Endesa\nEls alcaldes del Tarragonès demanen un telèfon vermell per poder parlar amb Fecsa-Endesa quan hi ha emergències en el subministrament, com les provocades per les ventades del cap de setmana passat. El president del Consell Comarcal, Eudald Roca, ha dit que "estar trenta o quaranta hores sense llum és un problema d'ordre públic" i que els alcaldes, com a autoritats, han d'estar informats per poder actuar. Roca ha acusat tant el Centre d'Emergències de Catalunya com l'empresa Fecsa-Endesa, amb la qual, assegura, els alcaldes estan "indignats". També s'ha queixat la presidenta del Consell Comarcal del Baix Llobregat, Rosa Boladeras, que ha lamentat que les recomanacions de la Generalitat arribessin ja després de la tragèdia de Sant boi.\n28/01/2009 - 14.39 Actualitzat 28/01/2009 - 19.28\nEls alcaldes denuncien les dificultats i en molts casos la impossibilitat de parlar amb Fecsa-Endesa quan als seus pobles hi ha problemes amb el subministrament de llum, com el cap de setmana passat. Problemes que en alguns casos van arribar a durar fins a 87 hores. Per aquesta raó, demanen que hi hagi un telèfon de contacte específic entre els alcaldes i la companyia elèctrica i evitar haver de fer-ho a través del número d'atenció a l'usuari que, en aquestes situacions, està col·lapsat.\nLa queixa per falta d'informació es fa extensiva també a la Generalitat i els serveis d'emergències. Els alcaldes asseguren que no se'ls va informar de la magnitud del temporal ni dels seus efectes ni abans, ni durant, ni després del caos. Creuen que el govern hauria d'elaborar un protocol d'actuació i que s'han adoptar mesures tan simples com un missatge de mòbil o una trucada als alcaldes per informar-los. Enviar faxos o correus electrònics quan el subministrament elèctric està tallat, diuen, no serveix de res.\nEl Consell d'Alcaldes del 10 de febrer remetrà una queixa formal a Fecsa-Endesa i a la Generalitat per aquesta situació. Es preveu que per a aquesta reunió ja se sàpiguen les quantitats dels desperfectes ocasionats pel temporal.\nQueixes també del Consell Comarcal\nEn declaracions a TV3, la presidenta del Consell Comarcal del Baix Llobregat, Rosa Boladeras, ha explicat que els ajuntaments van rebre un correu electrònic recomanant suspendre les activitats esportives, però que no es va enviar fins dissabte a la tarda, un cop ja hi havia hagut l'accident de Sant Boi.\nLa fusta tindrà poca sortida


Awkwafina: la rapera novaiorquesa que triomfa a Hollywood\nAwkwafina: la rapera de Queens que triomfa a Hollywood\nLa primera actriu amb arrels asiàtiques que aconsegueix un Globus d'Or canalitza la seva rebel·lia a través del hip-hop i l'humor\nDissabte, 11/01/2020 - 08:00\nAcaba de fer història al convertir-se en la primera actriu d’origen asiàtic que aconsegueix un Globus d’Or. Awkwafina ha aconseguit l’estatus d’estrella en un temps rècord i, el que és més important, sense perdre les seves senyes d’identitat, el seu particular estil despreocupat, l’aire maldestre i l’expressivitat còmica.\nDe pare xinès i mare sud-coreana, Nora Lum (el seu nom real) va néixer a Nova York el 1988 i es va criar al barri de Queens. Des de petita es va sentir diferent per la seva raça, per ser filla d’immigrants, i va canalitzar el seu caràcter contestatari a través de dues vies, la música i l’humor, dues característiques que l’han acompanyat sempre.\nAls 13 anys va començar a rapejar i va adoptar el seu nom artístic, que juga amb el significat de la paraula ‘awkwardness’ (‘malaptesa’) i el 2012 es va convertir en un petit fenomen musical gràcies a la seva cançó ‘My vag’ (fent referència a la vagina). Sempre ha sigut conscient que la seva inclusió dins del panorama del hip-hop americà constituïa una anomalia, i precisament per aquesta raó, va utilitzar l’humor com a arma d’autodefensa.\nDards a les elits\nNo obstant, els codis normatius començaven a trencar-se i la diversitat a convertir-se en una eina distintiva. Davant de la discriminació, acció. El 2013 va publicar un dels seus grans himnes, ‘NYC Bitche$’, en el qual posava de manifest les diferències socials llançant dards a les elits. Fins i tot va crear una guia turística, ‘Awkwafina’s NYC’, que incloïa els seus 50 llocs favorits on «menjar, beure i fer pipí».\nAlhora va començar a fer monòlegs, aparicions al xou ‘Girl Code’ d’MTV i a l’escena alternativa, així com al ‘late night’ ‘Tawk’, en el qual trencava les normes del ‘talk show’ convencional, fins que Seth Rogen li va proposar fer una audició per a ‘Malditos vecinos 2’. Va ser la primera vegada que va plantejar seriosament dedicar-se a la interpretació. A partir d’aquell moment el seu ascens va ser imparable: va aconseguir un paper en la versió femenina d’‘Ocean’s Eleven’, ‘Ocean’s 8’, junt amb Sandra Bullock, Anne Hathaway i Cate Blanchett i poc després va encarnar un dels papers més carismàtics en el ‘boom’ taquiller ‘Crazy Rich Asians’.\nL’hora dels asiàtics\nL’augment de la comunitat asiàtica a Amèrica del Nord unida a l’entrada de diners xinesos a les produccions cinematogràfiques ha generat en els últims anys un bon grapat de films enfocats a reivindicar el talent oriental i la seva inclusió dins del panorama internacional. Primer van ser els afroamericans, després els llatins, i ara els toca el torn als asiàtics que estan disposats a recuperar el seu lloc en la indústria.\nAwkwafina va rodar a Espanya ‘Paradise Hills’, l’‘opera prima’ d’Alice Waddington i poc després arribaria ‘The Farewell’, de Lulu Wang, per la qual ha aconseguit el Globus d’Or a la millor actriu de comèdia. En aquests moments es troba a punt d’embarcar-se en la primera superproducció de Marvel amb repartiment oriental, ‘Shang-Chi and the Legend of the Ten Rings’, mentre culmina la seva autobiogràfica comèdia televisiva ‘Awkwafina Is Nora from Queens’, en què continuarà fent punta al xoc entre cultures.\nTemes: Cine Globus d'or


«El capità enciam» és l’opinió d’Aniol Pros – GOVERNA'T\n«El capità enciam» és l’opinió d’Aniol Pros\nJa fa dos divendres que una trentena de joves es concentren a la Plaça Octavià. Segueixen les petjades de la jove activista sueca, Greta Thunberg. Amb el nom de Fridays for Future, es mobilitzen per dir al món que això del canvi climàtic és cosa seria i que hem d’aturar, com sigui, l’escalfament global del planeta. L’exemple de la Greta s’ha estès arreu i Sant Cugat, de la mà d’aquest jovent, havia d’estar a l’altura.\nEl meu fill m’explica que al seu institut s’estan organitzant. N’hem parlat tot sopant i he aprofitat l’avinentesa per citar aquella famosa frase que ens va marcar a tota una generació: pensar globalment, actuar localment. I que fa molts anys sortia un tio per TV3 amb malles i una capa que pregonava que els petits canvis són poderosos. Li podria haver explicat que el culpable de tot plegat és el model de producció capitalista, però ho he deixat per un altre moment i he preferit posar-li d’exemple una realitat més propera.\nHem parlat de Sant Cugat i de la necessitat que un moviment d’aquestes característiques fructifiqui al nostre municipi. Sempre va bé recordar als qui tallen el bacallà que per molt que tinguem una ciutat molt bonica i molt verda, no deixa de ser un model on la petjada ecològica és del tot insostenible. Els indicadors no menteixen, i tot i que hem millorat en els últims anys, som un municipi que genera molts residus, ens mantenim dalt de tot de la llista de les ciutats que més aigua gasta de l’AMB i també, en proporcionalitat, som dels pobles que més ús fem del vehicle privat.\nConstruir un model de ciutat jardí i dispers té aquestes coses. Potser, els resultats de l’Observatori Sociològic diuen que si viu molt bé avui, però, qui sap, si els nostres fills o néts hi podran viure el dia de demà.\nAquesta columna apareix abans al Tot Sant Cugat\n«Los lazos que más aprietan» és l’opinió de Lourdes Llorente\nVIDEO | La CUP lamenta que no s’aturi el concurs de publicitat i explica el projecte del golf de Sant Joan\n«La responsabilitat individual, per construir la col·lectiva» és l’opinió de Robert Savé Juny 8, 2020


Els Gegants Nous de Molins de Rei // Gegants de Molins de Rei\nRenovació vinculada amb la història la dels Gegants de Molins de Rei. La colla ha decidit encarar un nou repte: renovar els vestits dels Gegants Nous que, des del 1988, any de la seva creació, no havien estat renovats. No ho faran de qualsevol manera. “Volem donar-li un valor afegit al vestuari, donant-li una perspectiva històrica i pedagògica”, diu a Viu Molins de Rei Ricard Vinyets, membre d’aquesta entitat. “Aquesta renovació era necessària perquè els vestits tenen ja desperfectes”, afegeix el president, Miquel Burgès, donant-li un caire més pràctic al projecte.\nLa idea és ben senzilla: es vol que els Gegants Nous vesteixin seguint els criteris històrics d’allò que representen, un pare i una filla de Molins de Rei el dia del casament de la filla a cavall entre els segles XVIII i XIX. Així doncs, en Bernat i la Candelera, passaran a vestir amb elements característics d’aquella època i aquell context. “Volem sortir del tòpic del vestit tradicional i ser un reflex de l’època”, assegura Burgès. “Tot i que no és habitual, altres colles han passat per un procés similar”, indica Vinyets. “No hi haurà maquillatge, doncs en aquella època les persones no es maquillaven com ara”, expliquen com anècdota.\nVestit antic dels Gegants Nous // Jose Polo\nA Molins de Rei, però, no es farà de qualsevol manera. La colla ha contactat amb una sèrie d’especialistes per fer uns vestits a mida. Historiadors, dissenyadors, talladors i cosidors, de dins i de fora del municipi, col·laboraran en un treball que anirà a cavall entre la cultura tradicional catalana i la memòria històrica del municipi i la comarca. Tots els complements seran peces que geogràficament han tingut importància al Baix Llobregat. No hi haurà lloc per a l’atzar. Aquest repte, que arriba després del centenari de la colla, també buscarà la complicitat de la gent en forma de campanya de micromecenatge per recaptar recursos econòmics per poder fer possible el projecte. Ja se sap que amb la col·laboració de l’Ajuntament no sempre arriba.\nEtiquetes:Bernat Candelera Colla de Gegants de Molins de Rei cultura tradicional cultura tradicional catalana gegants de Molins de Rei Gegants Nous de Molins de Rei micromecenatge Miquel Burgés Ricard Vinyets vestits Gegants Nous


L'atur registrat va pujar tímidament a l'octubre - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nEscrit per Redacció el 4 novembre 2014\nLa desocupació registrada va pujar en 16 persones el mes d’octubre a Sabadell.\nLa taxa d’atur a la ciutat és del 19,35 per cent. Al Vallès hi ha més de 77.000 aturats.\nLes dades d’atur registrat fetes públiques aquest dimarts pel ministeri d’Ocupació mostren que a Sabadell l’atur va pujar el mes d’octubre. Ho va fer de forma tímida, en 16 persones. Ara hi ha 18.459 sabadellencs sense feina registrats a les oficines del Servei d’Ocupació de Catalunya.\nL’atur va pujar a l’agost i baixar al setembre en 61 persones. Ara torna a pujar en 16 persones. Si el mes de setembre va acabar amb 18.443 aturats a la ciutat, a l’octubre hi havia 18.459 persones que busquen feina i estan registrades. La taxa d’atur actual és del 19,35 per cent.\nAl Vallès Occidental, en canvi, hi ha hagut un modest descens de 24 persones. Ara hi ha 77.270 vallesans que busquen feina i no en troben. Els municipis amb una taxa d’atur més elevada són Badia, amb gairebé un 27 per cent d’atur, Rellinars, amb un atur del 25 per cent, i la cocapital vallesana, Terrassa, que té una taxa del 21,6 per cent i gairebé 22.000 persones a l’atur.\nA Catalunya, l’atur ha pujat en més de 11.000 persones i a escala estatal, l’atur ha pujat en 79.000 persones i ara hi ha més de quatre milions i mig de persones sense feina i registrades a l’antic INEM. El 87 per cent dels nous contractes són temporals i només dos de cada 10 nous contractes són indefinits.\nFoto portada: una de les dues oficines del SOC a Sabadell. Autor: J.d.A.


Francesc Ferrer i Guàrdia - Programes de Memòria : Programes de Memòria\nFrancesc Ferrer i Guàrdia (Alella, 1859 - Barcelona, 1909) va ser un pedagog, activista i lliurepensador que va comprometre la seva vida amb l’ideal de l’emancipació dels éssers humans mitjançant l’ensenyament.\nDe formació autodidacta i influenciat per l’anticlericalisme de l’època, va iniciar la seva activitat en el republicanisme, i va participar en l’intent d’alçament fallit del 1886 contra la restauració borbònica. El seu fracàs el va portar a l’exili a París, on va iniciar el seu viratge cap a posicions llibertàries i alhora va entrar en contacte amb moviments de renovació pedagògica.\nEl 1901 va tornar a Barcelona i va fundar l’Escola Moderna, al número 56 del carrer de Bailèn. Fonamentada en el lliure pensament, el laïcisme, la coeducació i el racionalisme com a vies cap a l’autodeterminació individual i col·lectiva, establiria les bases per a la posterior eclosió d’ateneus i cercles obrers, i per a la implantació d’una pedagogia innovadora en el context històric del moment, la qual cosa va provocar una forta oposició dels sectors més conservadors de la societat, sobretot de l’església i del regionalisme burgès, que veien amenaçat el seu sistema de reproducció social.\nEl 1906, el bibliotecari de l’Escola Moderna va atemptar contra el rei Alfons XIII i la reina Victòria Eugènia. A causa d’aquest fet, Ferrer i Guàrdia va ser detingut i empresonat durant un any a la Model de Madrid. Finalment va ser absolt, però aquests fets van imposar el tancament de l’Escola Moderna i un nou exili, fins que el 1909 va tornar per motius personals. Tanmateix, va ser detingut novament com a instigador de la Setmana Tràgica, en la qual no havia participat.\nDesprés d’un judici ple d’irregularitats, va ser condemnat a mort i afusellat el 13 d’octubre de 1909 al Castell de Montjuïc, malgrat les protestes que es van produir contra aquest crim, dins i fora de les nostres fronteres.


Xarel·lo – @Gastrono_Vi\nTag Archives: Xarel·lo\nEl Xarel·lo o la Pansa Blanca\nPosted on 14/02/2015 by @Gastrono_vi\nAquest no és el primer post dedicat exclusivament al vi, però són pocs els que podeu trobar al bloc. Avui començo aquest amb la intenció de que alhora que escric també em serveixi per aprendre més coses.\nPansa Blanca del celler de Testuan.\nEl Xarel·lo és una varietat de raïm blanc. Diuen que el seu nom prové de la paraula italiana chiarello, que vol dir clarete. Però llavors a Itàlia també tenen aquesta varietat? Ve de Italia la varietat? (Primers dubtes).\nEls seus grans són petits i compactes, de forma esfèrica, i la seva pell és gruixuda.\nA Catalunya podem trobar-la principalment al Penedès, i a la DO Alella amb el nom de Pansa Blanca, però jo diria que quasi la podem trobar a qualsevol part del territori. A Mallorca també en tenen i allà li diuen Palop.\nSi heu tastat vins de Xarel·lo de diferents zones, haureu vist que moltes vegades no assemblen entre si. El terreny, el clima, la mà de l’home, etc. són algunes de les coses que influeixen en el seu desenvolupament. En la següent imatge podeu veure – aproximadament – on cauen la DO Penedes i la DO Alella. Tot i estar relativament aprop geogràficament, la mateixa varietat pot donar resultats molt diferents.\nDO Penedès esquerra, DO Alella dreta.\nEl Xarel·lo cal recordar que també és una de les 3 varietats principals amb les que des de fa molts anys es fa el cava. També podem trobar caves 100% Xarel·lo o Pansa Blanca.\nPer acabar us recomano que tasteu i compareu aquests dos , i si us ve de gust em digueu què us semblen.\nTu que em recomanes tastar?\nPosted in Vins\tEtiquetat DO Allela, DO Penedès, Vi, Xarel·lo\tDeixa un comentari


Programa 447 – 28/09/2018 – Edició 2236 – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nPrograma 447 – 28/09/2018 – Edició 2236\n28 setembre 2018Programes\nII edició dels Premis Antoni Carné\nEl passat dimarts dia 25 de setembre es van entregar al Centre Cultural de Terrassa els segons Premis Antoni Carné, els guardons instaurats per l’ENS de l’Associacionisme Cultural Català. Avui us en parlem i podeu llegir també la crònica de l’acte i la llista de guanyadors i mèrits en aquest article de TORNAVEU. Si voleu veure la foto de família, aquí la teniu amb tots els guardonats contents i cofois: l’activista Pere Baltà i Llopart, el programa Gaudeix la Festa, el Grup Teatre Naltrus de Santa Coloma de Queralt, el festival Ésdansa de Les Preses i la Comissió dels Tonis de Taradell.\nI també us parlarem de la visita del món sardanista, una expedició que ja sabem nombrosa i que encapçalada per la Confederació Sardanista de Catalunya, anirà el proper dia 1 d’octubre a Brusel·les per tal de fer oficial l’entrega de la preuada Medalla al Mèrit Sardanista al Conseller de Cultura a l’exili, l’honorable Lluís Puig i Gordi. L’acte tindrà lloc en el si d’un concert amb la cobla Sant Jordi que es celebrarà a l’Església de Saint Jean Baptiste de Béguinage de la capital belga.\nA la part musical sentirem la primera semifinalista de La Sardana de l’Any 2018; coneixerem un tema nou del Miquel Abras titulat “El primer dia d’octubre”, que serà el nostre Youtube de la setmana; escoltarem la versió de l’Orfeó Català de “Les flors de maig”, en honor a l’Antoni Carné; i recuperarem el nostre tema musical troncal que va escriure en Joan Crosas i que va donar nom al programa ara fa ja 29 anys: el “Fes ta festa” dels grup Esquirols.\nTindrem les habituals seccions:\nLa CRÒNICA CASTELLERA d’en Carles Esteve que ens fa saber, entre d’altres coses, que “La Jove de Tarragona corona el 10”.\nDedicat precisament als tarragonins, recuperarem un CLÀSSICS DE COBLA del nostre director Jesús Ventura: concretament el que protagonitza la sardana del mestre Enric Casals titulada “Tarragona”.\nA la secció ELS REMEIS DE L’ERMITÀ, Fra Valentí Serra de Manresa ens donarà a conèixer tot el que cal saber de “La carxofa”.\nTindrem una de les DITES I REFRANYS que ens comenta cada setmana en Víctor Pàmies. Concretament la que versa que “Qui fa un cove fa un cistell”.\nI a ELS MINUTS DE L’AGUILÀ, el nostre estimat Sr. Llorenç, des de les terres de Ponent, ens parlarà de cinema, i més concretament de “La cartellera“.\nI tot i que aquesta setmana no tindrem a l’Amadeu Carbó absorbit per la seva feina (no patiu que la setmana que ve ja el tornarem a patir), comptarem amb la col·laboració del nostre company Joan Serra, l’artífex de la nostra NOVA WEB!!! que podreu veure ja des del proper dia 1 d’octubre i que, a banda de donar-nos-en tots els detalls, farà el seu debut com a locutor radiofònic.\nNova saba. Nova WEB. Futur assegurat.\nSi més no la setmana que ve…\nI aquí teniu “Les flors de maig” d’en Clavé sencera. Una delícia…


Si un extraterrestre hagués baixat a la Terra el dimarts 23 de setembre a la mitjanit a l'Avinguda de la Catedral, hauria pensat que és un planeta fantàstic!\nUn planeta on la gent du samarretes vermelles amb unes grans lletres blanques i una divertida petjada amb una fletxa a l'esquena. On la gent s'agafa en parelles per ballar i anar endavant i endarrere, per fer voltes i per riure sense parar. Un planeta on la gent, més que escoltar la música, la sent, la viu, i es mou compassada al seu ritme engrescador. On persones que no es coneixen s'agafen per la cintura per ballar els uns amb els altres sense rubors ni més complicacions. On la gent està somrient i contenta durant dues hores seguides. On dalt d'un escenari, que ben bé podria ser una nau visitant plena de llums de colors, un grup de nois i noies vestits de taronja, negre, blanc o vermell ballen i fan ballar milers de persones. On es parla un idioma estrany amb paraules com "Bachata", "Lindy hop", "Rock&roll", "Cha-cha-chá", "Son", "Salsa" o "Burlesque". On sota una bandera verda un parell de noies amb samarretes fúcsies atenen amb entusiasme a tothom que se'ls acosta. Un planeta on la gent crida joiosa "Yo lo que quiero es un cachito pá vivir" i on la pluja no atemoreix centenars de persones que podrien haver-se quedat a casa però decideixen sortir a ballar, sortir a celebrar la seva Festa Major.\nAquest planeta té un nom. És el planeta Bailongu. Un planeta únic, irrepetible, singular. Un planeta que després de 25 anys segueix aplegant moltes i moltes persones i segueix irradiant felicitat. Per molts anys, planeta Bailongu!


desembre de 2015 – Compromís per Bonrepòs i Mirambell\nBalanç primer sis mesos regidoria cultura, educació i participació ciutadana\nAcí podeu vore el vídeo que ha penjat la nostra companya Rosella Antolí, fent balanç dels primers 6 mesos gestionant les àrees de cultura, educació i participació ciutadana. Esperem que siga del vostre gust. i si voleu vore la resta de vídeos penjats per la nostra companya només heu d’entrar al seu videoblog on també […]\nLes Cases si que té poliesportiu! #cartescreuades\nAmb aquesta entrada encetem una nova secció a la nostra web que hem volgut titolar cartes creuades perquè consisteix en cartes entre alguna de les nostres regidores i algun altre càrrec públic. En aquest cas les cartes que es creuen són la de Rosella Antolí, la nostra regidora de participació ciutadana amb una de Javier […]\nBones festes i els nostres millors desitjos per al 2016\nEn guany també hem fet una targeta de felicitació nadalenca per desitjar-vos que passeu unes bones festes i els nostres millors desitjos per al 2016. Si cliqueu a la imatge la podeu vore ampliada. Esperem que vos agrade.\n667 gràcies, hem guanyat les eleccions!\nEl passat diumenge es van celebrar les eleccions al Congrés i al Senat, la coalició Compromís – Podemos- És el moment vam ser la força més votada en les 4 meses electorals. A continuació pots vore els resultats globals, els de la província de València i els del nostre poble. No cal dir que estem contentíssims! Resultats […]\nBonrepòs i Mirambell, primer poble valencià associat a Som Energia\nFa uns dies l’Ajuntament de Bonrepòs i Mirambell va formalitzar l’adhesió Som Energia a proposta de Compromís. Des del nostre col·lectiu fa molt de temps que estem convençuts que cal apostar per un altre model energètic més democràtic i més respectuós amb el medi ambient, per això vam proposar a l’equip de govern associar-nos a […]


Benlloc – Modificació del període de cremes\nEl Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, ha publicat una modificació del període de cremes la qual deixa sense efecte, a partir del dia 21 d’abril, la Resolució de 15 de març de 2020, del director general de Prevenció d’Incendis Forestals, que impedia l’obtenció de permisos per cremar.\nEs permetran doncs les cremes des del 21 d’abril fins al 31 de maig amb les següents condicions:\nÉs necessari sol·licitar un permís de crema per poder cremar. A continuació expliquem com es pot sol·licitar aquest permís.\nNomés podran realitzar-se cremes de dilluns a divendres, ambdós inclosos. Els dissabtes, diumenges i festius, no està permés realitzar cremes.\nNomés es podran realitzar aquestes cremes quan el nivell de preemergència per risc d’incendis forestals, determinat per l’òrgan competent, siga 1.\nMantenir l’horari d’aquestes cremes entre el trenc de l’alba i les 13.30 hores, moment en el qual aquesta crema ha d’estar totalment extingida.\nLes sol·licituds dels permisos es realitzaran, de forma provisional i a causa de l’excepcionalitat de la situació per via telefònica, a partir del dia 21 d’abril, contactant amb l’ajuntament al 964 33 90 01. Una volta estiguen autoritzats pel forestal es tornarà la trucada als interessats per comunicar-ho.\nTags: crema, cremar, foc, permisos


Comencen les obres d’urbanització de Can Coll -\ndes. 16, 2020 Urbanisme\nLes màquines ja han entrat a l’anomenada illa de Can Coll per començar a enderrocar, de moment, els edificis industrials buits, en concret els de l’antiga fàbrica que dona nom al sector.\nL’illa de Can Coll és una zona de 9.502 m2 de sòl delimitat per l’avinguda de Barcelona, el carrer del Canal de la Infanta i el carrer de Josep Folqué i que està parcialment ocupada per edificacions industrials, blocs d’habitatges plurifamiliars de diferents alçades i habitatges unifamiliars situats entre mitgeres. També hi ha solars buits i edificis protegits.\nA partir d’ara aquest indret es transformarà totalment, ja que s’hi preveu construir un total de 274 pisos. A més es crearan dos passos transversals per facilitar el trànsit de vianants entre l’avinguda Barcelona i el carrer del Canal de la Infanta.\nA Internet ja es poden trobar anuncis de venda de pisos d’aquesta zona. En concret s’informa que els primers habitatges es lliuraran el primer trimestre del 2023 i que es poden adquirir a partir de 205.000 euros depenent de la superfície del pis.\nFotografies de l’inici de l’enderroc cedides per Vicenç Joan Camps:\nFotografies de la simulació dels habitatges extretes d’Internet:\nTorna a pujar el risc de rebrot i de contagi


Diari d'un mal virus Archives - Pàgina 8 de 10 - VilaWeb\nLes xifres segons els portaveus oficials i el ministre Illa tenen una tendència a la millora, però veiem que en les de hui hi ha més morts que cap altre dia: 849. I que l’augment d’infeccions t...\tDiari d'un mal virus, Josep Lluís Pascual i Soler\nAmb un govern que publica les mesures a les 23.30 el dia anterior d’entrar en vigor, no podíem esperar una altra cosa que caos aquest matí. Damunt, Guàrdia Civil i Policia Nacional han intensific...\tDiari d'un mal virus, Josep Lluís Pascual i Soler\nCom trobàvem a faltar el sol! Hui hem passat mig matí a la terrassa, estenent, llegint… i a migdia ens hem fet la cerveseta al solet. Mireu aquesta interessant iniciativa d’un grup de startup...\tDiari d'un mal virus,\nNo hi ha manera que m’isquen els números. Hui vull mirar els números valencians del coronavirus, i és que no entenc què passa amb les altes al nostre país. Vull dir que pràcticament no n’hi ...\tDiari d'un mal virus, Josep Lluís Pascual i Soler


DECRET 242/2005, de 8 de novembre, de desplegament de l'estructura de l'Agència Catalana del Consum. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 278722\nLa Llei 9/2004, de 24 de desembre va crear l'Agència Catalana del Consum com a organisme autònom administratiu adscrit al Departament de Comerç, Turisme i Consum, i que constitueix la màxima autoritat en la planificació i execució de les polítiques de consum de la Generalitat de Catalunya.\nL'Agència Catalana del Consum assumeix la totalitat de les competències de la Generalitat en matèria de consum en virtut de la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, especialment la informació, la formació, l'educació, l'assessorament, la mediació, l'arbitratge, la inspecció i el control de la disciplina de mercat, la difusió, la promoció, el foment, les relacions institucionals i la defensa dels drets de les persones en l'àmbit de consum.\nLa mateixa Llei 9/2004 estableix els òrgans de govern de l'Agència i les seves funcions i en el seu article 11 determina la necessitat de desplegar per decret del Govern l'estructura orgànica de l'Agència.\nLa finalitat d'aquest Decret és adequar a la creació de l'Agència Catalana del Consum les estructures fins ara existents en el si del Departament de Comerç, Turisme i Consum, a través de la definició dels òrgans més adequats per fer front als nous reptes que planteja el món del consum i per tal de fer possible l'exercici de les funcions que l'Agència Catalana del Consum té encomanades de la manera més eficient.\nPer tant, a proposta del conseller de Comerç, Turisme i Consum, i d'acord amb el Govern,\nFuncions de l'Agència Catalana del Consum\nSón funcions de l'Agència Catalana del Consum totes les funcions descrites a l'article 3 de la Llei 9/2004 de la seva creació i qualsevol altra que li sigui encomanada per la legislació vigent.\nEstructura de l'Agència Catalana del Consum\n2.1 D'acord amb la Llei de la seva creació els òrgans de govern de l'Agència Catalana del Consum són el/la president/a, el/la vicepresident/a, el Consell de Direcció i el/la director/a de l'Agència.\n2.2 El/la director/a de l'Agència Catalana del Consum assumeix les funcions definides a l'article 9 de la Llei 9/2004 de creació de l'Agència Catalana del Consum.\n2.3 Sota la direcció del/de la director/a, l'Agència Catalana del Consum s'estructura en els òrgans següents:\nSubdirecció General d'Atenció al Consumidor.\nSubdirecció General de Disciplina de Mercat.\nServei d'Estudis i Comunicació.\n2.4 L'Agència Catalana del Consum actua territorialment de manera desconcentrada per mitjà dels serveis territorials del Departament de Comerç, Turisme i Consum. Els serveis territorials, quant a les actuacions en matèria de consum, depenen funcionalment de la direcció de l'Agència.\nFuncions i estructura de la Subdirecció General d'Atenció al Consumidor\n3.1 Són funcions de la Subdirecció General d'Atenció al Consumidor les següents:\nLa informació i assessorament als consumidors i usuaris i als agents econòmics sobre llurs drets i deures.\nEl foment de la resolució de conflictes en matèria de consum a través de la mediació i l'arbitratge. La supervisió del funcionament de la Junta Arbitral de Consum de Catalunya i la coordinació de les seves actuacions amb les juntes arbitrals que actuen en el territori català.\nLa gestió de la qualitat, i els sistemes d'informació i gestió del coneixement de l'Agència.\nLa gestió del Registre d'Associacions de Consumidors.\nEl foment i suport a les associacions de consumidors.\nLa informació i assessorament a les administracions locals que treballen en matèria de consum i l'establiment de mecanismes de cooperació.\nEl foment del consum responsable, sostenible i solidari.\nLa gestió de les subvencions que atorgui l'Agència Catalana del Consum.\nLa coordinació, organització, programació, impuls i supervisió dels serveis que la integren.\nQualsevol altra funció que li siguin encomanada pel/per la director/a de l'Agència en relació a la protecció i defensa de les persones consumidores i usuàries.\n3.2 La Subdirecció General d'Atenció al Consumidor s'estructura en:\nServei d'Informació i Formació.\nServei de Mediació i Arbitratge.\n3.3 S'adscriu a la Subdirecció General d'Atenció al Consumidor la Junta Arbitral de Consum de Catalunya.\nEl Servei d'Informació i Formació. Estructura i funcions\n4.1 El Servei d'Informació i Formació té les funcions següents\nLa coordinació de l'organització i el funcionament dels serveis d'informació a les persones consumidores, ja sigui de manera personal, telefònica, telemàtica o per qualsevol altre mitjà que s'estableixi.\nLa transmissió i coordinació de la informació a les oficines d'informació al consumidor de les diferents administracions i a les associacions de consumidors.\nEl disseny de programes de formació per als consumidors joves i adults i per als experts en matèria de consum.\nLa programació i organització de cursos, seminaris i jornades de formació adreçats als professionals del món del consum i als agents econòmics.\nLa gestió dels continguts d'informació als consumidors i a les administracions i associacions de consumidors i de les publicacions de l'Agència com a suport de les activitats d'informació i de difusió i consulta.\nLa realització d'actuacions de foment del consum responsable, sostenible i solidari.\n4.2 El Servei d'Informació i Formació s'estructura en:\nSecció de Formació i Educació.\n4.3 La Secció d'Informació té les funcions de:\nLa informació als consumidors i usuaris en matèria de consum.\nL'orientació i l'assessorament els consumidors sobre els seus drets i la manera més eficaç per exercir-los.\nLa coordinació del funcionament de l'atenció personal, telefònica, telemàtica o per qualsevol altre mitjà de les consultes de les persones consumidores i usuàries.\nL'anàlisi i tramitació de les queixes, reclamacions i denúncies que presenten les persones consumidores.\nLa informació als establiments comercials sobre els requisits de la seva activitat relacionats amb els drets i deures de les persones consumidores i usuàries.\nL'assessorament a organitzacions de consumidors, oficines municipals d'informació als consumidors i consells comarcals, tant pel que fa a la normativa existent en dret del consum, com a problemes puntuals que se'ls puguin presentar en la seva atenció al consumidor.\n4.4 La Secció de Formació i Educació té les funcions següents:\nEl disseny, l'elaboració i el desenvolupament de tallers de consum adreçats a centres d'educació i de formació, centres d'educació especial i a entitats d'educació en el lleure.\nEl disseny, l'elaboració i el desenvolupament de cursos de formació, seminaris i xerrades sobre l'educació per al consum adreçats al personal docent, associacions de pares i mares d'alumnes i altres col·lectius interessats en aquesta matèria.\nEl foment de l'educació per al consum en els graus i nivells d'ensenyament en que sigui més eficaç.\nEl disseny, l'elaboració i el desenvolupament de cursos de formació, seminaris i xerrades adreçats als professionals del consum tant d'associacions de consumidors com d'administracions públiques.\nL'execució de les activitats de formació en matèria de consum adreçades a les empreses i associacions empresarials.\nLa gestió de la informació i l'administració de totes les activitats formatives i d'educació que desenvolupa l'Agència.\nLa Junta Arbitral de Consum de Catalunya\nDECRET 138/1989, de 19 de maig, de reestructuració de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.\nDECRETO 261/1999, de 1 de octubre, por el que se declara Bien de Interés Cultural como Zona Arqueológica la Ciudad Celtibérica Romana de Tiermes, en Montejo de Tiermes (Soria).\nLey de Integración de las Personas Inmigrantes en la Comunitat Valenciana. (Ley 15/2008, de 5 de diciembre)


Neva Flats on Ruzovskaya Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRuzovskaya Street 9, Districte de Admiralteysky, Saint Petersburg, Rússia, 190013 - Veure al mapa\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Neva Flats on Ruzovskaya es troba a la zona de Districte de Admiralteysky de la ciutat de Saint Petersburg. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Saint Petersburg. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb banyera hidromassatge, calefacció, telèfon, TV satèl•lit/cable, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com sauna. Neva Flats on Ruzovskaya és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Saint Petersburg.\nCal que informeu el Neva Flats on Ruzovskaya de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els comentaris (8) Parelles (1) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (4) Grups (1)


El TS rebutja el recurs de la Generalitat Valenciana contra el projecte d'Intu Mediterrani\nPublicado 16/7/2020 15:59:36 +02:00CET\nOltra emplaça a "estudiar bé" la resolució i apunta al fet que caldrà fer una altra avaluació ambiental\nEl Tribunal Suprem ha inadmès el recurs presentat per la Generalitat Valenciana contra la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) del 8 d'octubre de 2019 que va anul·lar una resolució de l'administració autonòmica que denegava el projecte del centre comercial Port Mediterrani, modificat posteriorment a Intu Mediterrani.\nEn una providència datada el 10 de juliol --avançada per Levante-EMV i a la qual ha tingut accés Europa Press-- l'alt tribunal argumenta la inadmissió per "la no possibilitat de recórrer" la sentència en tractar-se d'aplicació de dret autonòmic "sent els preceptes estatals infringits merament instrumentals".\nAixí, detalla que el rebuig es deu a no haver efectuat "fonamentació suficient i singularitzada" i subratlla que la sala, en la interlocutòria del desembre del 2019, va donar contestació "explícita i suficientment raonada" a la sentència recorreguda en cassació.\nL'Advocacia de la Generalitat va presentar recurs en cassació davant el TS en considerar que la sentència del TSJCV xocava amb legislació estatal i directiva europea i, per açò, van sol·licitar a l'alt tribunal que dictara doctrina per a assegurar un procés amb totes les garanties mediambientals, socials i econòmiques.\nLa sentència de la Secció Primera de la Sala contenciosa administrativa del TSJCV va anul·lar la resolució del 2016 que denegava la proposta dels promotors de Port Mediterrani per entendre insuficient la memòria ambiental elaborada per la Conselleria competent i va emplaçar a realitzar una nova que fixe les condicions perquè l'actuació proposada per la mercantil Eurofund Investiment Port Ademús siga sostenible.\nLa vicepresidenta del Consell, Mónica Oltra, s'ha referit a la decisió del Tribunal Suprem, que és "molt recent i cal estudiar-la bé".\n"COMPLIR LA SENTÈNCIA"\n"En qualsevol cas el que sí ha transcendit és que pareix que necessita d'una altra avaluació ambiental i, per tant, caldrà complir la sentència i executar-la en els propis termes", ha asseverat Oltra en declaracions a Europa Press.\nEls promotors del projecte per a instal·lar el centre comercial a Paterna van assegurar en el seu moment que comptava amb una inversió de 860 milions d'euros i generaria més de 5.000 llocs de treball en la fase d'operació i més de 3.000 ocupacions en la fase de construcció.


Vacunació en gossos esportistes – Club Gos Àrtic\nDes de Gos Àrtic us volem fer un breu recordatori de les vacunacions obligatòries per a les nostres carreres així com per què són necessàries.\nPer endavant dir, que aquestes pautes de vacunació necessària per a les nostres proves venen recollides de la normativa ESDRA i IFSS.\nPrimer de tot, hem de comprendre que els gossos que competeixen en competicions esportives, de bellesa, treball o agilty en totes les seves varietats, són gossos exposats a col·lectivitats canines, per la qual cosa el risc de la transmissió i propagació de malalties infecto-contagioses augmenta notablement respecte a un gos-mascota.\nAmb aquesta peculiaritat hem de tenir sempre present que els nostres gossos són atletes d’alt rendiment, als quals els demanarem el màxim i per tant la seva salut ha de ser excel·lent.\nDeterminades patologies que en gossos normals són simplement un trastorn, en el nostre esport no només poden ser un temps de retard d’entrenament, sinó una despesa associada per a la nostra gossera.\nLes vacunes poden fer que tant una cosa com una altra es minimitzin, i per això són molt importants.\nLa vacunació enfront del virus de la ràbia es recomana posar amb pauta anual. Ja en algunes CCAA del nostre país és obligatori d’aquesta manera per a tots els gossos. Aquesta vacuna protegeix enfront de contraure aquesta malaltia vírica mortal per a qualsevol animal que la contregui, fins i tot l’home. La seva importància a més resideix en un tema de salut pública, ja que és una malaltia zoonòtica, és a dir, que des d’animals infectats es pot transmetre a l’home. Espanya ara mateix és un país declarat lliure de ràbia, però hem tingut casos explicats de gossos infectats en els últims anys, gossos que provenien del Marroc on la ràbia està molt estesa.\nEls nostres gossos són animals que poden competir fins i tot a l’estranger, i en passar fronteres el primer que demanen les autoritats duaneres d’Europa i altres tercers països és la vacunació de ràbia anual. Fins i tot en determinats països tercers o per tornar a Espanya després d’haver estat en alguns d’ells, es demana titulació d’anticossos de ràbia, per veure si realment el nombre d’anticossos enfront de la ràbia dels nostres gossos és l’eficaç marcat.\nAvui en dia hi ha un gran nombre de vacunes polivalents que intenten donar protecció als nostres gossos enfront de diverses malalties, sent quatre les fonamentals:\n1. Parvovirosi: És una malaltia canina d’origen víric, l’afecció de la qual és fonamentalment digestiva: produeix una enteritis hemorràgica aguda i greu, amb vòmits, diarrea sanguinolenta, deshidratació, febre i que pot ocasionar necrosi intestinal, amb dolors còlics aguts.\nEn cadells la taxa de mortalitat és molt elevada. En adults no ho és tant, però pot quedar afectació digestiva.\nEs transmet per contacte amb femta contaminada. el període d’incubació sol ser d’entre 8 a 10 dies.\n2. Hepatitis canina : L’hepatitis vírica canina (abans anomenada malaltia de Rubarth) està causada per un virus, l’adenovirus caní del tipus1. A Europa afecta fonamentalment a gossos i guineus.\nLa principal font d’infecció és la ingestió d’orina, femta o saliva de gossos infectats. Els gossos que es recuperen de la infecció poden excretar el virus a través de l’orina durant 6 mesos.\nEl virus és resistent a molts desinfectants i pot perdurar intacte en l’entorn durant setmanes o mesos.\nEn els cadells poden produir una malaltia molt aguda i mortal amb vòmits, febre, prostració i un característic edema corneal (ull blau)\n3. Leptospirosi canina: Aquesta malaltia està causada per un bacteri anomenat Leptospira, que es troba distribuït per tot el món. La manera de contagi habitual consisteix en la contaminació de l’aigua estancada per l’orina d’un animal infectat i en el posterior contacte d’aquesta aigua amb una ferida a la pell. Existeixen molts tipus diferents de leptospirosi. Les serovarietats que afecten amb més freqüència als gossos es denominen canicola i icterohaemorrhagiae. El gos es considera el reservori de la serovarietat canícola.\nLes rates constitueixen un important reservori per al contagi de Leptospira als gossos i, de vegades, a les persones. Les rates amb prou feines es veuen afectades per la malaltia, però segueixen sent portadores durant anys i en les seves colònies abunden els individus infectats.\nEls gossos també poden contagiar Leptospira a les persones i a altres gossos a través de l’orina. Després de la infecció, molts es converteixen en portadors crònics sense mostrar aparentment cap problema de salut. Això pot exposar a les famílies i a altres mascotes a una malaltia greu si no s’aplica una higiene rigorosa.\nLa malaltia ocasiona nombrosos símptomes però destaquen la febre molt alta, la icterícia i orina hemorràgica.\n4. Borm caní : És una malaltia virica (d’un virus emparentat amb el xarampió humà) amb diverses afectacions a nivell del sistema digestiu, respiratori i neurològic, amb diferent simptomatologia segons el seu grau d’agressivitat en l’animal. És un virus molt ubic al nostre país. Sempre que es nomena ens ve a la ment cadells amb signes neurològics irreversibles que tenen un pronòstic fatal.\nPerò no cal oblidar que moltes vegades es veuen fases subclíniques o lleus, amb simptomatologia digestiva inespecífica, tos que no remet, decaïment lleu, falta d’esmalt a les dents i troballes com fibrosi del septe en el cor, que a priori no ha de produir necessàriament seqüeles, però en els nostres gossos podria ser causa de baix rendiment i capacitat esportiva.\nEn algunes vacunes polivalents s’afegeixen ceps d’Adenovirus caní (Adenovirus caní tipus 2), alguns dels quals són responsables en primera instància de laringotraqueitis canines, però sempre en una forma molt lleu. Els anticossos que es desenvolupen enfront d’aquests adenovirus no eximeixen al gos de patir la malaltia.\nPer tot això, és important que es mantingui una bona taxa d’anticossos protectora, i és per això que demanem la revaluació anual d’aquesta vacuna.\nVacunació enfront de Bordetella bronchiseptica\nAquest microorganisme bacterià provoca els símptomes més aguts d’una laringotraqueitis o tos de les gosseres. Aquesta malaltia és un complex víric-bacterià que provoca en el gos alteracions de l’aparell respiratori, de major o menor gravetat depenent de cada cas, sent el component bacterià el major responsable de la gravetat dels símptomes.\nÉs una malaltia que s’estén amb rapidesa i facilitat entre cànids, sent els esdeveniments amb alta concentració de gossos, punts d’alt risc de contagi.\nAls nostres gossos no només pot produir elevats riscos a nivell de l’aparell respiratori, sinó que a més en la seva simptomatologia està l’estimulació del centre del vòmit després d’un atac de tos, i si ocorregués això durant un entrenament o carrera, el gos podria ingerir aquest vòmit i patir una pneumònia per aspiració, sent el seu desenllaç moltes vegades fatal per al gos.\nA més, aquesta patologia, fins i tot en les seves fases més lleus, endarrereix els temps d’entrenament, augmenta la despesa del kennel pel seu tractament i en ser de ràpida transmissió, pot afectar en pocs dies a la totalitat del nostre kennel.\nÉs per això que la vacunació enfront d’aquesta malaltia ha de fer-se de forma efectiva i amb pauta de revaluació anual, amb les vacunes apropiades. Al mercat espanyol actualment existeixen dues vacunes: injectable ( Eurican Pneumo, de Lab. Merial) i intranasal ( Novivac KC de Lab. Intervet-Shering plough).\nPer a més informació sobre aquesta vacunació en concret, podeu veure l’article específic sobre aquest tema publicat al nostre web.\nÉs per tot això que des de Gos Àrtic volem promocionar un bon estat sanitari dels gossos.\nConsulteu amb el vostre veterinari el millor pla de vacunació per als vostres gossos, i feu un bon plantejament de quan és millor posar les vacunes: el recomanable és en el període de descans d’entrenaments i carreres, a l’estiu, ja que així les reaccions postvacunals no afectaran al rendiment de l’animal.


Juny acaba amb les pitjors xifres de violència masclista de 2021 - À Punt\nJuny acaba amb les pitjors xifres de violència masclista de 2021\nDurant l’últim mes, huit dones han sigut assassinades, una xifra que no es registrava des de l’agost passat\n01 de juliol 2021 - 19:06\nL’onada d’assassinats masclistes que va començar al maig amb la fi de l’estat d’alarma ha fet del mes de juny el de major nombre de dones assassinades per les seues parelles o exparelles del 2021. Concretament en son huit, després que la delegació del govern espanyol contra la violència de gènere haja confirmat que l’assassinat d’una dona de 35 anys a Osca és un cas de violència masclista.\nAixí, entre el mes de maig i el de juny, han sigut assassinades 15 dones, el doble de les 7 que ho foren durant els primers quatre mesos de l’any. En total, i segons les xifres oficials del Ministeri de Sanitat, 23 dones i 4 criatures han mort enguany a causa de la violència masclista.\nNo es registrava un nombre tan alt d’assassinats per violència de gènere en un sol mes des de l’agost passat, el mes amb més assassinats masclistes del 2020, coincidint amb el període amb menys restriccions de mobilitat a causa de la pandèmia.\nDones víctimes mortals de violència de gènere per mesos durant 2020 i 2021\nLes veus expertes coincideixen que aquest augment dels assassinats masclistes es deu a la relaxació de les mesures sanitàries i la sensació de menor control sobre les dones per part dels maltractadors que ha portat aquesta relaxació. I, malauradament, les previsions del Ministeri d’Igualtat són que hi haurà un repunt d’assassinats durant l’estiu.


Tret de sortida al procés d’homologació de les pistes de fons de la Rabassa - Altaveu el diari digital d'Andorra\nTret de sortida al procés d’homologació de les pistes de fons de la Rabassa\nResponsables de Naturland i de la FAE mantenen una trobada amb representants de la FIS en vista a poder acollir en el futur competicions internacionals d’esquí de fons\n13/08/2021 (18:08 CET)\nRepresentants de Naturland i la FAE amb homologadors FIS aquest divendres a Naturland. naturland\nResponsables de la Federació Andorrana d’Esquí (FAE) i de Naturland han fet aquest divendres una visita a les instal·lacions del centre lauredià, conjuntament amb homologadors de la Federació Internacional d’Esquí (FIS) que romandran a Naturland fins aquest dissabte. L'objectiu de la trobada és fer una avaluació de les actuacions necessàries que calen al centre per a poder organitzar-hi amb garanties futures competicions internacionals.\nLa visita ha anat a càrrec del director tècnic d'esquí de fons de la FAE, Joan Erola, i de dos homologadors de la FIS, que han estat acompanyats del director general de Naturland, Xabier Ajona i del gerent de la FAE, Carles Visa. La part tècnica de la visita s'ha centrat a fer un recorregut per les pistes, posant especial èmfasi en els llocs més tècnics subjectes a millores o modificacions.\nSegons Visa “avui ha estat una primera inspecció sobre terreny. En funció de les anotacions marcades -dels requeriments de la FIS-, hem de passar ‘anotacions’ a una empresa especialitzada perquè ens faci l’estudi i una primera valoració dels costos per adequar pistes”. Per tant, segons el gerent de la FAE “no serà imminent però es el primer pas per assolir aquest objectiu”.\nEl gerent de la federació ha reconegut que les indicacions dels homologadors de la FIS són força remarcables. “Home, sí!”, ha exclamat ben visiblement Carles Visa en ser preguntat per la qüestió. “Sobretot perquè es requereixen -en funció de cada categoria, de cada cursa- unes amplades, uns desnivells de pista que ara mateix força trams no tenen”.


Centre Cultural Els Catalanistes - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1866 , Sant Andreu de Palomar\nEl Centre Cultural Els Catalanistes és una entitat cultural del barri barceloní de Sant Andreu de Palomar. Va néixer l'any 1866. És una de les primeres societats de caràcter cultural de Sant Andreu, associada a la Federació d'Ateneus de Catalunya.\nÉs una entitat sense ànim de lucre que vol fomentar l'art líric, la dansa, l'esport i la cultura. Disposa d'un auditori i d'un bar restaurant. Durant una colla d'anys (als voltans de 1965) va ser un local de ball per a joves amb música de discos i en directe, principalment interpretada pels grups de "pop" Yakers i Teen Agers.\n↑ «Centre Cultural Els Catalanistes», Web de Sant Andreu de Palomar, [Consulta 15 d'agost de 2013]\n↑ «Centre Cultural Els Catalanistes», Time Out Barcelona, 26 de febrer de 2012\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Centre_Cultural_Els_Catalanistes&oldid=25880129»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 gen 2021 a les 12:02.


2019-2020, BRCS 3r ESO, Recerca Històrica-Social 3r\nEls alumnes a través de diferents tasques i activitats han aprés a distingir el tipus de transport més sostenible segons les diferents variables i situacions. Han vist que són diferents les solucions de transport urbà de les del transport intercontinental. Que hi ha condicionants segons les necessitats econòmiques, de temps, segons allò que es transporta i han trobat per ells mateixos quines són les més optimes per cada moment i situació, tenint en compte la sostenibilitat en el transport.\nS’han vist quins mitjans de transport emeten més CO2 o micropartícules contaminats, i les seves circumstàncies d’ús. Quins són els costos del transport per terra, mar i aire, depenent de sí es transporten persones o coses.\nHan realitzat dos Productes finals, que es podien fer en diferents idiomes (català castellà anglès i alemany): el primer realitzar una infografia informativa sobre l’ús del transport públic ferroviari i l’altre de divulgació de les línies de ferrocarril de rodalies de Barcelona que al passar pel terme municipal de la ciutat poden ser usades com a metro.\nBRC 3.2_TS_Joan M and Eric F


Associació Depèn de tu – Els familiars de pacients amb Alzheimer són més propensos a desenvolupar la malaltia\nEls familiars propers de persones amb malaltia d’Alzheimer són dues vegades més propensos que els que no tenen una història familiar a desenvolupar l’acumulació silenciosa de plaques cerebrals associades amb la patologia, segons investigadors del Centre Mèdic de la Universitat de Duke, en Durham (Estats Units).\nEl seu estudi, publicat en l’edició ‘online’ d’aquest dimecres de ‘Plos One’, confirma els resultats anteriors d’una coneguda variació genètica que augmenta el risc de patir Alzheimer i planteja noves preguntes sobre altres factors genètics implicats en la patologia que encara no s’han identificat.\nS’estima que 25 milions de persones a tot el món tenen malaltia d’Alzheimer, un nombre que s’espera que es tripliqui per a l’any 2050, i més del 95 per cent d’aquests individus tenen la patologia d’inici tardà, que ocorre generalment després dels 65 anys. La recerca ha demostrat que la malaltia d’Alzheimer comença anys o dècades abans que es diagnostiqui, amb canvis en el cervell mesurables a través d’una varietat de proves.\nLa història familiar és un factor de risc i predictor de la malaltia d’aparició tardana i els estudis suggereixen un període de dos a quatre vegades major el risc d’Alzheimer en persones amb una mare, un pare, un germà o germana que la desenvolupen. Aquests parents de primer grau comparteixen aproximadament el 50 per cent dels seus gens amb un altre membre de la seva família.\nVariacions genètiques comunes, incloent canvis en el gen APOE, representen al voltant del 50 per cent de la heretabilitat de la malaltia d’Alzheimer, però les arrels genètiques de la patologia es troben encara sense explicació.


- Adquirir les habilitats bàsiques receptives i productives, tant del llenguatge oral com de l'escrit.\n- Desenvolupar estratègies per a l'aprenentatge autònom i continu de llengües, que puguin facilitar l'ús de l'idioma en l'exercici d'activitats professionals i en altres àmbits de la cultura o d'interès personal.\nEs pot cursar també en la modalitat a distància a través del programa That's English. Per a més informació es pot trucar al telèfon 93 437 77 19.\nCentre d'Estudis Happy School, SL (via Aurèlia, 8)\nEscola d'Idiomes Communication\nFiac Centre. Escola de Formació Internacional (c. Marià Fortuny, 24)\nFiac Rambla. Escola de Formació Internacional (c. Marquès de Comillas)\nFiac. Escola de Formació Internacional (pl. de l'Àngel, 6)\nHopin Centre d'Estudis\nKids&Us school of english Sabadell\nKids&Us school of english Sabadell Centre\nQuality Languages-Quality kids