Calonge pagarà el 50% del lloguer o hipoteca als afectats per la covid-19 - El Gerió Digital\nL'ajuda serà per quatre mesos i mai superior a 1.000 euros\nDimecres, 24 de febrer de 2021 09:15h\nEquip de Govern de Calonge i Sant Antoni (arxiu)\nEl Govern de Calonge i Sant Antoni (Baix Empordà) portarà aquest dijous al ple l’aprovació de les bases per la concessió d’ajuts per al pagament de lloguer i hipoteca per a famílies en situació de vulnerabilitat provocada per la covid-19. Aquestes bases estableixen un ajut per cobrir el 50% de la quota mensual del lloguer o de la hipoteca durant quatre mensualitats, i fins a un màxim de 1.000 euros. L’objectiu és ajudar a què les persones afectades per la crisi provocada per la pandèmia puguin cobrir les seves necessitats bàsiques.\nAquesta línia d’ajuts s’emmarca en el desenvolupament de diferents accions dins del Pla de Xoc covid-19 aprovat per ple de Calonge i Sant Antoni. Aquest pla recull una quarantena de mesures i permetrà mobilitzar 1.798.000 euros, la major concentració de recursos que ha fet mai el consistori per la reactivació econòmica i social.\nAquestes accions aniran acompanyades de la creació de l’Oficina covid-19, que està a punt d’entrar en servei, i que serà el punt de referència per la ciutadania i empreses per accedir als diferents ajuts i subvencions definits en el pla de xoc. Aquesta finestreta única de temes relacionats amb el coronavirus també permetrà a ciutadans i empreses rebre suport en la tramitació dels ajuts que ofereixen la resta d’administracions públiques.\nEl govern porta al ple de demà l’aprovació inicial de les bases que regulen una línia de subvencions excepcionals per aquelles persones i unitats familiars que, per circumstàncies de la covid-19, es troben en situació de risc socioeconòmic i familiar, amb un ajut al sosteniment de l’habitatge.\nAquesta subvenció la podran sol·licitar les persones titulars d’un contracte d’arrendament en vigor o d’un préstec hipotecari d’un habitatge que sigui la residència habitual del sol·licitant i dels membres de la seva unitat familiar. Per accedir a aquest ajut caldrà que el sol·licitant no disposi de cap altre habitatge en propietat i que l’import mensual del lloguer o la hipoteca no superi els 550 euros. Podran optar a aquest ajut les persones empadronades al municipi abans del 14 de març de l’any passat.\nPel que fa als ingressos, per optar a l’ajut caldrà que els ingressos anuals de la unitat de convivència no superin 3 vegades l’IRSC (Indicador de Renda de Suficiència), un barem que s’amplia en 0,1 per cada fill al càrrec, i en 0,15 en el cas de famílies monoparentals. El barem també s’amplia en 0,1 per a cada persona de més de 65 anys convivent i en 0,15 en el cas de persones majors de 65 anys amb grau de dependència.\nEn el cas que el sol·licitant o convivent tingui una discapacitat del 33% o superior, el llindar que s’estableix és de 4 vegades l’IRSC. Entre d’altres requisits que caldrà complir, també hi ha que la unitat familiar no disposi de saldos mitjos superiors a 3.000 euros en comptes corrents o altres dipòsits en entitats financeres.


PAU Llatí | Aracne fila i fila\nTag Archives: PAU Llatí\nEl primer emperador de Roma: August\nAugust és una figura molt interessant de la història de l’Imperi romà, i la seva biografia també: Nascut a Roma el 23 de setembre del 63 aC, nebot i hereu de Juli Cèsar, va entrar als cercles de poder amb la mort del seu pare adoptiu el 44 aC. Des de l’any 31 aC va governar l’imperi de facto, tot i que fins a l’any 27 aC no va rebre el títol de prínceps de la República per part del Senat.\nAmb els seus aliats Marc Antoni i Lèpid va lluitar contra els assassins de Cèsar fins el 42 aC, quan els van vèncer a la batalla de Filipos (Grècia). Llavors es van repartir el domini de l’Imperi: Octavi es va quedar amb les dues províncies d’Hispània, Itàlia i la Gàl·lia, Marc Antoni es va quedar la part oriental i Lèpid les províncies africanes, el graner de Roma d’aleshores.\nUn cop Octavi va haver derrotat Sext Pompeu, l’últim enemic que li quedava, el 36 aC va derrocar Lèpid i va declarar la guerra a Marc Antoni. La resolució del conflicte va arribar aviat: el 2 de setembre de l’any 31 aC, la flota octaviana va vèncer Antoni i Cleòpatra a Actium.\nUn cop va tornar a Roma, es va trobar amb el mateix problema que Juli Cèsar 15 anys enrere: canviar l’estructura de la República capa un orde monàrquic sense tocar els drets adquirits pel poble 500 anys enrere. Però se’n va sortir, i el 16 de gener del 27 aC el Senat li va atorgar el títol d’August.\nVa ser llavors quan va iniciar una campanya massiva de publicitat per netejar la seva imatge i donar legitimitat al seu govern. Va utilitzar diversos recursos:\nUn intens programa d’obres públiques (publica magnificentia). Va construir edificis funcionals com ara aqüeductes i un immens rellotge de sol, però sobretot obres representatives com ara el fòrum d’August o el teatre de Marcel. August mateix parla en un informe dels 82 temples que féu construir en un any. En són un altre exemple les quatre columnes que hi ha a l’actual Centre Excursionista de Barcelona, que formaven part del temple dedicat a aquest emperador.\nVa cuidar la seva imatge i va donar la sensació que compartia el seu poder amb el Senat. S’autoproclamà princeps senatus, president del Senat, títol que ja se li havia concedit anteriorment i que tan sols el designava com a primus inter pares, el primer entre iguals.\nEs va erigir en el curador dels bons costums, i va promulgar la seva intenció de tornar a l’antic modus vivendi, a les tradicions ancestrals. A més, era considerat el curator morum (cuidador dels costums).\nVa utilitzar la literatura com a element de propaganda: Autors com Ovidi, Virgili o Tit Livi, entre altres, van dedicar les seves obres (Eneida, Ab urbe condita…) a engrandir i dignificar la figura d’August, a més de legitimar el seu poder polític. Per exemple, a l’opera prima de Virgili es relaciona la gens Iulia amb Venus i Mart, a més dels troians, de manera que August quedava com un descendent dels fundadors de Roma i amb orígens divins.\nDe la seva política, tant civil com militar, en van derivar anys de prosperitat econòmica i pau a tot l’imperi (el que és conegut com pax augusta), i se’l considera un puntal de la romanització gràcies, en part, a la seva reorganització de les províncies, al canvi de l’estructura al govern d’aquestes i al repartiment de terres a les desenes de milers de soldats llicenciats.\nVa morir a Nola, Nàpols, el 19 d’agost del 14 dC, data que enguany hem commemorat (amb menys efusió del que m’hauria agradat) de diferents maneres, la majoria durant el festival de reconstrucció històrica Tarraco viva, com per exemple:\nAmb la reconstrucció de l’ara pacis i de tot el seu fris\nAmb una reproducció de l’August de prima porta policromada\nAmb nombroses conferències i actes\nAquí teniu un programa de Catalunya ràdio que parla de la vida d’August:\nPer acabar, us deixo la presentació que vaig fer el dilluns a classe, que ve a ser un resum del que he explicat, que sempre és més fàcil d’entendre:\nThis entry was posted in General, Llatí 1r, Llatí 2n and tagged Actualitat, Catalunya Ràdio, Celebracions, Cultura romana, Història de Roma, Mitologia, Muntatges audiovisuals, Ovidi, Patrimoni, PAU Llatí, Pervivència, Roma, Tàrraco, Vida quotidiana on 15 octubre 2014 by alarioxtecblocs.


Rússia indemnitzarà amb 4.900 euros les famílies de les víctimes de l'accident\nLes famílies dels 69 russos que van morir dilluns en el xoc entre un Tupolev i un Boeing rebran, cada una, una indemnització de 4.900 euros, segons ha anunciat el govern de Baixkíria, la república russa d'on provenien les víctimes. De moment, hi ha tres investigacions criminals: Rússia s'ha sumat als sumaris de Suïssa i Alemanya, que determinaran si l'accident el va causar la negligència dels controladors aeris de Zuric.\nRússia / Suïssa / Alemanya\nEls primers indicis així ho assenyalen: el viceministre de Transports rus ha declarat que les anàlisis preliminars de les caixes negres demostren que el pilot del Tupolev va actuar correctament. Dijous, els investigadors alemanys ja van explicar que la torre de Zuric no va demanar al pilot que descendís fins 44 segons abans del xoc, quan ho hauria d'haver fet un minut i mig abans. Zuric és un dels més de seixanta espais aeris que hi ha actualment a Europa, on cada any es registren 8,2 milions de trajectes. Els països grans, com França o Espanya, tenen més d'un centre de control. És per això que la Comissió Europea demana que s'acceleri la creació d'un espai únic europeu: l'adopció d'un sistema uniforme facilitaria la feina dels controladors aeris a l'hora d'evitar accidents com el de dilluns.