Sembla que Ucraïna no és l'únic objectiu que Rússia té al cap\nper Fran Volpi 11/04/2022 14:20h\nVolodímir Zelenski, el president d'Ucraïna, es tem el pitjor. La guerra al seu país continua empitjorant per moments i molts civils estan morint de manera injusta. Rússia no dona treva, i això fa tremolar tot Europa.\nEl conflicte bèl·lic, que semblava que no duraria gaire, s'està allargant més del previst. És per aquest motiu que el territori ucraïnès se'n ressent cada vegada més, i pateix seqüeles cada vegada pitjors. N'és una prova l'últim altercat que hi ha hagut: la massacre de Butxa.\nTot i això, sembla que Ucraïna no és l'únic objectiu de l'ofensiva russa. Zelenski ha donat certa informació que ha fet tremolar el vell continent, que es veu perillosament amenaçat.\nSupervivents de l'atac rus a la ciutat ucraïnesa de Butxa, davant d'una fossa comuna | Europa Press\nEl president ucraïnès ha informat via Telegram del que pot passar en un futur no gaire llunyà si no s'aturen els peus a Rússia com més aviat millor. «L'agressió russa no tenia l'objectiu de limitar-se a Ucraïna, de només destruir la nostra llibertat i les nostres vides, sinó tot el projecte europeu. Aquest és l'objectiu de la Federació Russa».\nSi les paraules de Zelenski són certes, la guerra no ha fet més que començar. I és que Europa té por del pla que podria maquinar Vladímir Putin. Ucraïna només és el principi del que pot acabar sent una autèntica catàstrofe.\nEl president ucraïnès ha fet una crida a tots els països d'Europa perquè siguin conscients del perill de l'ofensiva russa. Putin no té por de res i vol destrossar «la seguretat, la democràcia, i la llibertat» de tot el continent.\nEuropa sap com defensar-se\nL'OTAN ha estat l'encarregada d'informar de la «nova realitat» que s'acosta. Així ho ha transmès el secretari general de l'estament, Jens Stoltenberg. «Independentment de quan i com acabi la guerra a Ucraïna, ja ha tingut conseqüències a llarg termini per a la nostra seguretat», ha apuntat.\nTot seguit, ha assenyalat que «l'OTAN necessita adaptar-se a aquesta nova realitat. I això és exactament el que estem fent». Si les intencions de Rússia són aquestes, Europa s'està preparant de la millor manera possible per a plantar-li cara.\nUn dels principals motius pels quals no tenen por de Vladímir Putin és que es plantegen un desplegament militar permanent a l'est d'Europa. Volen evitar un possible atac de Rússia a les fronteres de l'OTAN, i Stoltenberg va assegurar que l'organització es troba davant d'una «transformació fonamental».\nNo obstant això, aquesta mesura s'ha de debatre prèviament a la reunió que tindrà lloc a Espanya durant el mes de juny. «Hem estat capaços de canviar quan el món està canviant. Ara el món està canviant i l'OTAN està canviant», va afirmar el secretari general.\nLa guerra pot durar molt més temps\nZelenski es va mostrar molt segur en les declaracions que va fer. Pretén «alliberar la nostra terra dels invasors; garantir la seguretat d'Ucraïna i la dels pobles de l'est d'Europa».\nL'exèrcit de Putin no dona treva | Canva\nPer tant, considera que «recolzar el desig de pau d'Ucraïna no és només un deure moral de tots els estats democràtics, sinó de totes les forces d'Europa». Diverses nacions s'han unit per a donar ajuda i suport al país ucraïnès, que ho està passant molt malament.\nD'aquesta manera, Zelenski opina que és hora de «pressionar Rússia al màxim per a restablir la pau i la seguretat com més aviat millor. Per a tornar el poder al dret internacional com més aviat millor i evitar una catàstrofe per l'ús de la llei de la força».\nSorpresa pel nom que l'exbisbe Xavier Novell ha posat a les seves filles


Homenatge a Luís de Val a Sitges\nPublicat el 14 Octubre 2016\nAvui al municipal de Sitges s'ha disputat un partit in memoriam de Luis de Val, entre la Fundació Sitges Veterans i veterans del FCB, i s'ha comptat amb la presència del regidor Eduard Terrado.\nLuis de Val tenia tres amors, la familia, el Barça i el cinema. Ha estat un marit i pare model, va ser directiu del Barça i futbolero empedernit i, com amant del cinema que podem dir, ell era Mangafilms.\nVa jugar amb els veterans de Sitges, va participar en els tres mundialets de futbol veterà organitzat per la Fundació Sitges Veterans i va donar suport incondicional sempre.\nAvui un equip de veterans del Barça format per ex jugadors de primera fila, acompanyat de 2 directius i una emotiva carta del president, han honorat a Luis fent una cosa que estimava amb tot el cor, jugar a futbol amb la Fundació Sitges Veterans.\nLa familia emocionada, ha presenciat el partit i ha compartit un memorable tercer temps al Restaurant La Masia


La Universitat d’Alacant llança la segona edició del cicle 'Diàlegs en el territori' - LOBLANC\nLa Universitat d’Alacant llança la segona edició del cicle ‘Diàlegs en el territori’\nEl Vicerectorat de Cultura, Esport i Extensió Universitària, a través del Secretariat d’Extensió Universitària, ha programat la segona edició del cicle en línia Diàlegs en el territori, que integra 21 videoconferències amb un format de diàleg interactiu a través de les Seus de Calp, la Nucia, Villena, Torrevella, la Vila Joiosa, Petrer, Elda i la Seu Ciutat d’Alacant. Tota la informació d’accés i participació en les videoconferències estarà disponible en Seus Online i en Veu Territori UA, a més en les web i xarxes socials de cada seu.\nLa directora del Secretariat, Larissa Timofeeva, detalla que “la pràctica totalitat de les nostres seus universitàries participen en aquest cicle de gran interès social, per la diversitat temàtica que tracta i pels experts que l’imparteixen, 23 conferenciants en total”.\nEl programa va començar amb una primera conferència a la Seu de la Vila Joiosa a càrrec de Miguel Orts, qui va parlar dels “60 años del Pantano de Amadorio” i a la Seu de Petrer la conferència “La cocina de los griegos y la casa del deseo. Sobre maestros y discípulos”, a càrrec de Fernando Bárcena, catedràtic de Filosofia de l’Educació de la Universitat Complutense de Madrid. La cita següent, el dimecres 17 de març a les 19 hores, tindrà lloc a la Seu Ciutat d’Alacant, amb una proposta organitzada per l’Aula de Ciència i Tecnologia de la Seu, centrada en “Información climática para la transformación social: las oportunidades en el camino del byte a la COP”. Francisco Doblas-Reyes, director del Departament de Ciències de la Terra del Barcelona Supercomputing Center-Centre Nacional de Supercomputació (BSC-CNS), serà el conferenciant i serà presentat pel director de la Seu, Jorge Olcina. El dijous 18 de març, a les 20 hores, la Seu de Petrer allotjarà la proposta següent que tractarà sobre “Un agujero negro supermasivo en el centro de la Via Láctea”, a càrrec de Guillermo Bernabeu, catedràtic emèrit de Física Aplicada de la Universitat d’Alacant. La Seu de Calp proposa per al dilluns 22 de març la xarrada “¿Cómo cambiará el turismo de la Costa Blanca con el Brexit?”, impartida per Raquel Huete, professora de Sociologia de la Universitat d’Alacant, a les 19.30 hores; i també el 22, Josefina Bueno, senadora i professora del Departament de Filologies Integrades de la UA, impartirà a la Seu d’Elda, a les 19.30 h, la conferència “¿Por qué necesitamos el talento de las mujeres?”. El dimarts 23 de març la Seu de la Vila Joiosa centrarà la conferència en “Hologramas ultrasónicos para terapia neurológica”, a les 19 hores, protagonitzada per Sergio Jiménez; seguida el dijous 25 de març a les 19 h, també a la Seu de la Vila, per la conferència: “Arbres i formacions arbòries singulars de la Vila Joiosa”, a càrrec de Jaime Vaello.\nI el mateix dia, Petrer oferirà una sessió, a les 20 hores, dedicada a «Las localidades del Vinalopó, acantonamientos de la 109ª Brigada Mixta en organización», a càrrec de l’historiador Fernando Barrero.\nEl 26 de març a les 19 hores, la Seu de Torrevella acollirà la xarrada “Ciencia abierta: la importancia de los datos abiertos para la I+D”, amb Fernanda Peset, catedràtica de la Universitat Politècnica de València, i Antonia Ferrer, professora de la Universitat Politècnica de València i directora de la Càtedra de Transparència i Participació, com a conferenciants.\nFinalitzarà el mes de març amb dues últimes conferències: el 27 març a les 19 h, a la Seu Ciutat d’Alacant, «Tábula rasa» a càrrec de l’artista multidisciplinari Massimo Pisani. Aquesta conferència serà presencial i es retransmetrà per videostreaming; i Elda el 29 de març a les 19.30 h, amb “Redescubriendo las plantas: la importancia de la botánica en nuestra vida”, a càrrec de María Ángeles Alonso-Vargas, professora del Departament de Ciències Ambientals i Recursos Naturals de la UA.\nDesprés del període de vacances de Setmana Santa, el programa reprendrà l’activitat amb set conferències més, programades per al mes d’abril.\nEl 13 d’abril a les 19 h, la Seu d’Elda proposa “El Síndic de Greuges, defensor de los derechos y libertades de la ciudadanía en la Comunitat Valenciana”, una conferència que comptarà amb les intervencions de Concepción Bru, adjunta primera al Síndic de Greuges, i Nuria Ortiz, assessora tècnica del Síndic Greuges.\nEl 16 d’abril a les 19 hores, a la seu de Torrevella, s’impartirà la xarrada “Los estudios previos en los proyectos de restauración arquitectónica: el ejemplo de las Eras de la Sal de Torrevieja”, amb Yolanda Spairani, professora de la UA i directora del Grup d’Investigació en Restauració Arquitectònica.\nLa cita següent tindrà lloc a la Seu de la Nucia, el 21 d’abril a les 19 hores, amb “No digues ‘esport femení’: sobre dones, esport i llenguatge”, a càrrec de María del Mar Galindo (UA); i el 22 abril a les 19 h, a la Seu Ciutat d’Alacant tindrà lloc la presentació en línia del llibre La cuestión vasca: dos miradas. Joseba Azkarraga y Javier Sádaba, amb la intervenció dels dos protagonistes i l’autora del llibre, la professora de la UA, María del Olmo.\nAmb motiu del dia del llibre, el 23 d’abril a les 19 hores, la Seu de la Nucia proposa la xarrada “Jordi de Sant Jordi, senyor de la Nucia i Polop: un gran de les Lletres Valencianes”, amb el professor Abel Soler (Universitat Jaume I).\nEl 28 d’abril, a les 19 hores a la Seu Ciutat d’Alacant, el professor Juan Francisco Álvarez impartirà la conferència “Una fantàstica oportunitat de canviar l’educació amb les TIC en temps de pandemia”. I finalitzarà el programa a la Seu de Villena amb dues últimes propostes: el 29 d’abril, a les 19 hores, “La gestión de las aguas pluviales en áreas urbanas: de riesgo a recurso”, a càrrec de María Hernández, professora del Departament d’Anàlisi Geogràfica Regional i Geografia Física; i el 6 de maig a les 19.30 h, “Comunicación y responsabilidad para la inclusión”, impartida per Carmen Carretón, professora del Departament de Comunicació i Psicologia Social de la UA.\nLa Seu Universitària de la Marina inaugurarà hui una exposició sobre l’art del ben menjar\nLa Setmana Mundial del Medi Ambient a El Campello\n“Momentos Alhambra” es trasllada al Castell de Santa Bàrbara amb els concerts de La Habitación Roja i Zenet


Catalunya suma 41.992 casos positius confirmats de coronavirus ·\nInici Actualitat Catalunya suma 41.992 casos positius confirmats de coronavirus\nCatalunya suma 41.992 casos positius confirmats de coronavirus\nDe persones que presenten símptomes i que un professional facultatiu classifica com a possible cas hi ha un total de 67.113\nEl Departament de Salut informa que a Catalunya fins ara hi ha hagut un total de 41.992 casos positius de coronavirus SARS-CoV-2 a Catalunya. Es tracta de casos positius confirmats per una prova diagnòstica (test ràpid o PCR).\nD’altra banda, hi ha un total de 67.113 casos possibles d’infecció de coronavirus. Són persones que presenten símptomes i que un professional facultatiu classifica com a possible cas.\nDel total de casos acumulats, fins ara han mort a un centre hospitalari, positiu de la Covid-19 o bé com a sospitós, un total de 4.336 persones.\nDes de l’inici de l’epidèmia fins ara, un total de 2.911 persones han estat ingressades de gravetat; actualment són 1.178.\nA més, del nombre total de positius arreu del país, 6.460 són professionals sanitaris, mentre que 5.836 professionals de residències estan aïllats per sospita o confirmació.\nDes de l’inici de la pandèmia de coronavirus a Catalunya, s’han comptabilitzat fins avui un total de 19.815 altes hospitalàries de persones diagnosticades amb la Covid-19.\nPel que fa a les residències de gent gran, un total de 6.993 persones han estat confirmades com a positius de coronavirus i 10.168 són casos sospitosos.\nTal com es va ordenar des del Departament de Salut, les funeràries declaren diàriament els casos de coronavirus difunts. Un total de 8.067 persones fins a dia d’avui amb la Covid-19 o com a sospitosos. D’aquestes, 2.189 han mort a una residència, 90 a un centre sociosanitari i 505 al domicili. Els casos restants són morts a hospitals o casos no classificables per manca d’informació.\nDades territorials: en aquest arxiu adjunt es poden consultar les dades territorials d’impacte de Covid-19 per regió sanitària de Catalunya.\nArticle anteriorDia Internacional dels Monuments\nArticle següentDemà dilluns les farmàcies començaran a repartir a la ciutadania les mascaretes comprades per la Generalitat


Els marxants expedientats per venda de falsificacions diuen patir una «persecució» - Diari de Girona\nEls marxants expedientats per venda de falsificacions diuen patir una «persecució»\nEls paradistes del mercat de Roses, a qui se'ls va requisar 2.687 peces de roba el passat juliol, neguen la infracció · Acusen el «top manta» de competència deslleial i insisteixen que paguen els corresponents impostos\na. font 29.08.2018 | 01:00\nEls marxants expedientats per venda de falsificacions diuen patir una «persecució» DIARI DE GIRONA\nARXIU: Comissen 2687 peces de roba falsificades en cinc parades del mercat de Roses\nEls paradistes del mercat de Roses expedientats per vendre roba falsificada acusen l'Ajuntament d'haver iniciat una «persecució» i al·leguen la inexistència de la infracció. Els marxants reclamen la devolució del gènere i insisteixen en la competència deslleial del «top manta». El passat 1 de juliol es van intrvenir 2.687 peces de roba falsificada que es venien en cinc parades i l'Ajuntament va iniciar el procés per expulsar-les del mercat dels diumenges.\nQuatre dels cinc paradistes sancionats han presentat al·legacions contra la proposta de sanció de 3.000 euros proposada per la Xarxa Local de Municipis de la Diputació de Girona (XALOC), segons ha explicat l'advocat del Gremi de Marxants de les comarques gironines, Francesc Xavier López Vegas.\nEnmig de la polèmica pel control del «top manta» a Roses, López Vegas insisteix en el perjudici que suposa pels paradistes del mercat de roba dels diumenges. «No té res a veure el top manta amb els marxants que paguen la seguretat social, l'assegurança i les taxes municipals i que venen legalment en el mercat. Que ho facin amb el top manta encara, però amb la gent que té els permisos és un abús», diu en referència als expedients per vendre falsificacions.\nI és que consideren que no se'ls pot imputar per la venda de material falsificat. De fet, es remeten a documents jurídics en què es despenalitza la venda d'articles que, tot i tenir semblances i dur l'etiqueta de «roba de marca», es considera que per les circumstàncies en què es venen i pel preu cap consumidor és víctima d'engany i «el codi penal inclou aquest engany en la venda de falsificacions».\nPerò van més enllà i consideren que el procediment seguit també és incorrecte. «El Xaloc no pot assuimr la funció d'engegar procediments administratius ni se li pot delegar la interpretació del Reglament, que és d'exclusiva competènia territorial de Roses», explica.\nAcusen l'Ajuntament de malversació de recursos públics amb les intervencions contra els marxants i reclamen la devolució del gènere intervingut. A més, també consideren que només cinc de les més de cent parades que venen productes d'imitació d'aquest tipus les hi ha «tocat el rebre» a elles.\nEl dispositiu policial que va requisar la roba falsificada va tenir lloc el matí del diumenge 1 de juliol, on els agents desplaçats al mercat van localitzar fins a cinc parades que comercialitzaven amb gènere falsificat de diverses marques comercials conegudes. Es va procedir al seu comís i a la denúncia administrativa. Es van interceptar 2.687 peces de roba valorades en 20.000 euros. El dispositiu va tenir lloc entre tres quarts de deu i dos quarts d'onze del matí.\nEl mercat de roba que se celebra a Roses els diumenges té titularitat municipal, i és el propi Ajuntament l'encarregat de la seva gestió, autorització de parades i reglamentació.\nA l'ordenança municipal reguladora, es recull la infracció per venda de gènere falsificat, la qual, segons l'article 14.e de l'esmentada reglamentació, assigna una sanció de 3.000 euros i la revocació de l'autorització de la parada en qüestió, sense dret a indemnització o compensació.L'Ajuntament de Roses va iniciar aleshores els tràmits per revocar l'autorització a les cinc parades.\nEl consistori continua immers en la lluita contra la falsificació de roba i també el «top manta» que constitueix una important competència per la resta de marxants, tal com han manifestat.


Recuperem el Niza - Recuperem el barri | Plataforma veïnal del barri de Sagrada Família\nRecuperem el Niza – Recuperem el barri\nPlataforma veïnal del barri de Sagrada Família\nAl Niza, tu decideixes!\nAturem el turisme massiu\nEL MERCADONA ES CONSTRUIRÀ A L’ANTIC CINEMA NIZA\nBy recuperemelniza • Posted in Uncategorized\nAssemblea Oberta 20 d’abril\nAquest dimecres 20 d’abril a les 20h ens tornem a trobar a l’Assemblea Oberta de la Plataforma Recuperem el Niza. En aquest espai tractarem diferents punts com; la situació actual de l’emblemàtic espai , propostes per tal d’activar les reivindicacions al barri i l’organització de la mateixa plataforma.\nActualment la Plataforma necessita una reactivació per tal de seguir treballant en la recuperació del Niza i del barri. Així doncs, fem una crida a totes aquelles veïnes i veïns a participar d’aquest espai, perquè només entre totes aconseguirem una millora del nostre barri i per tant de la nostra qualitat vida.\nÉs per tot això que convoquem a tots els veïns i veïnes dels barris de Sagrada Família i Camp d’en Grassot, així com la resta de barris de la ciutat, a la manifestació veïnal que es farà el dia 20 de febrer de 2016 a les 12 del migdia, amb sortida als carrers Marina-Mallorca i arribada als carrers Còrsega-Sicília, amb un recorregut pels llocs emblemàtics: El Temple, el Niza i la Henkel.\nEntre totes construïm el Niza que volem.\nEl proper dissabte dia 23 de gener celebrarem la jornada “Entre totes construïm el Niza que volem” i ho fem en el marc de seguir treballant per recuperar el Niza pel barri.\nUn cop finalitzat el procés participatiu “al Niza tu decideixes” on els veïns, veïnes i entitats del barri van poder dir la seva sobre el futur de l’espai de l’antic cinema, rebutjant majoritàriament el projecte de Mercadona i decidint recuperar el Niza com un Ateneu, seguim treballant en la línia d’elaborar una proposta concreta pel futur de l’espai.\nHo fem alhora que seguim mantenint la pressió al carrer contra Mercadona i el promotor urbanístic Cel Urbà responsables del projecte d’enderrocar l’antic cinema, alhora que també seguim pressionant a l’Ajuntament de Barcelona perquè recuperi l’espai pels veïns i veïnes en un barri amb un dèficit d’equipaments enorme.\nEn el sentit de seguir elaborant la proposta ens trobarem el proper dissabte 23 de gener a l’espai 210 en una jornada oberta i on hi sou convidats veïns, veïnes i entitats del barri, treballant primer en un taller participatiu per discutir dels usos i la distribució de l’espai i en segon lloc en una taula rodona on comptarem amb la participació d’altres experiències de gestió d’espais comunitàris amb l’objectiu de dibuixar també aquest debat en l’horitzó.\nPerquè aquest projecte col·lectiu és imprescindible, cal recuperar l’espai de l’antic Cinema amb l’esperit que tenia, esdevenir un espai de trobada pels i les veïnes, un espai comunitàri de socialització que permeti refer els vincles que un model de barri avocat al turisme massiu està desfent.\nEntre totes construïm el Niza que volem!\nConvocatòria “Escrache a Cel Urbà”\nCEL URBÀ: EL CINEMA NIZA ÉS PEL BARRI\nLa immobiliària CEL URBÀ vol convertir el solar de l’antic cinema Niza en una operació especulativa, aliena a les necessitats i els interessos del Barri de la Sagrada Família.\nEn el lloc on el barri demana un Ateneu sociocultural, volen construir un supermercat de més de 1500 m2, en un barri farcit de grans superfícies de venda i un Mercat Municipal que lluita aferrissadament per la seva supervivència.\nLa plataforma veïnal Recuperem el Niza hem aconseguit paralitzar temporalment el projecte i hem proposat un de nou, que contempla l’Ateneu sociocultural en comptes d’un Mercadona.\nL’exigència dels veïns, veïnes i entitats és que el cinema Niza sigui pel Barri i que CEL URBÀ renunciï al projecte de fer una gran superfície comercial a l’interior d’illa.\nCONCENTRACIÓ DAVANT DE LES OFICINES DE CEL URBÀ, CARRER DIPUTACIÓ 237, EL DIA 21 DE GENER DE 2016, A LES 19 HORES.\nPlataforma veïnal Recuperem el Niza.\nResultats del procés participatiu “Al Niza, tu decideixes!”\nMés de 400 veïns i veïnes i una dotzena d’entitats de la Sagrada Familia han participat al procés participatiu organitzat per la plataforma veïnal Recuperem el Niza. Des de la Plataforma valorem molt positivament la participació i considerem que ha suposat un salt endavant en el camí de recuperar el cinema Niza per al barri.\nEl procés participatiu “Al Niza tu decideixes” sorgia com un salt qualitatiu de les mobilitzacions, passant de manifestar el rebuig i l’oposició al projecte de Mercadona i la promotora Cel Urbà d’enderrocar-lo per fer-hi un supermercat a la iniciativa política, donant veu a veïns, veïnes i entitats per a començar a decidir el futur de l’espai.\nEl que ha quedat palès amb aquest procés participatiu és l’enorme rebuig al projecte de construïr un Mercadona al cinema Niza i la voluntat majoritària dels veïns, veines i entitats del barii per a convertir-lo en un Ateneu, en un espai comunitàri que serveixi per refer els vincles trencats pel barri aparador, pel barri saturat pel model de monocoltiu turístic, i sigui un espai de trobada, un espai pels i les veïnes.\nAprofitem per tant, per advertir a l’ajuntament, a la promotora Cel Urbà i a Mercadona que això acaba de començar, seguirem lluitant i treballant colze a colze amb veïns i entitats fins que aconseguim recuperar el Niza i que torni a ser el que sempre ha estat, un símbol i un espai per a la vida col·lectiva del barri.\nPlataforma Recuperem el Niza.\nNotícia a Districte 11, espai digital d’actualitat sobre els barris de Barcelona.\nNotícia a la Intervia, diari digital dels barris de l’Eixample.\nTall de Barcelona Televisió.\nDijous 14 de gener a les 19:30h taula rodona; moviment popular i lluita veïnal.\nActualment i a causa de factors com , les polítiques institucionals, els lobbies immobiliaris i el turisme massiu, han començat a sorgir diferents lluites veïnals. Aquestes lluites s’articulen al voltant de l’objectiu de garantir i millor la qualitat de vida dels nostres barris tot defensant els interessos de la comunitat i de les veïnes. Davant d’aquesta realitat són imprescindibles espais que ens permetin conèixer aquelles lluites que actualment estant latents en el nostre entorn més proper, així com analitzar aquells factors que ens ajuden i permeten començar a crear i teixir moviment popular.\nus portem carbó per especuladors\nAssemblea oberta dimecres 16\n19:00 hores a l’Espai 210 (Padilla 210)\nTal i com anem fent durant els últims mesos, el proper dimecres 16 de desembre, farem nova assemblea. Us demanem especialment la vostra assistència, per tal de valorar els propers passos a seguir amb cada una de les lluites per aconseguir un barri més digne.\nUs deixem l’ordre del dia\n– Cinema Niza. Retorn de la reunió amb el Districte i plantejament de la estratègia d’accions.\n– Hotel Henkel. Properes mobilitzacions, coordinació amb Gràcia on vas? i informació sobre el PEUAC.\n– Taula de treball del barri. Traspàs i debat sobre les temàtiques que s’hi treballen. Retorn de la proposta sobre les voreres de Marina i Sardenya.\n– Lepant – Aragó. Situació i estat de la proposta d’Urbanisme.\n– Ludoteca – Espai Familiar.\n– Grup de Turisme. Estat de les mobilitzacions a nivell de ciutat i conformació de l’ABTS.\n– Comissió de mobilitat.\n– Torn obert, de precs, preguntes i altres temàtiques.\nOrganigrama del barri\nQuin Niza volem? Diumenge 25\nEl proper diumenge 25 a les 12h tenim una cita a la sala d’actes del centre cívic de la Sagrada Família.\nFarem un repàs per la memòria històrica del cinema i comptarem amb Eugeni Rodriguez, del FAGC i la Mariona Petit ex-militant del PSUC i de l’AAVV de la Sagrada Familia.\nTot seguit presentarem els resultats del procés participatiu “al Niza, tu decideixes” que tenia per objectiu recollir les necessitats de veïnes i entitats del barri.\nEn acabar l’acte realitzarem una encartallada simbòlica del cinema.\nEl Niza és del barri, recuperem-lo.\nResultats del procés participaciu “al Niza, tu decideixes!”\nFollow Recuperem el Niza – Recuperem el barri on WordPress.com\nTuits de @RecuperemElNiza


ELS SUÏCIDES RECORREN AL HIP-HOP COM A TERÀPIA MUSICAL - NOTÍCIES\nEls suïcides recorren al hip-hop com a teràpia musical\nLa música hip-hop ha estat terapèutica per als Suicideboys.\nMostra i demostra\nPer al $ uicideboy $, l'èxit és una qüestió de mort o mort, i la música hip-hop és la seva teràpia.\nParaules: William E. Ketchum III\nNota de l’editor: aquesta història va aparèixer originalment al número d’estiu del 2017 de la revista XXL, a les taules d’ara.\nL'èxit musical va ser literalment una qüestió de vida o mort per a $ uicideboy $. Els rapers de Nova Orleans, Ruby da Cherry, de 26 anys, i $ lick $ loth, de 27, van iniciar el duo després de fer un pacte que si les seves carreres no s’enlairaven als 30 anys s’emportarien la vida. Per sort, no va arribar a aquest punt. Tot i la cobertura mediàtica limitada, el duet ha passat els darrers dos anys acumulant milions de reproduccions a SoundCloud i YouTube amb les seves rimes depressives i l’estètica del punk rock. Només volem fer-ho saber a totes aquestes persones que s’han sentit marginades o que tenen depressió, problemes mentals, addiccions ... No estàs sol, diu $ lick. Això és el que ha creat aquesta família que ara compartim.\nRuby (nascut Aristos Petrou) i $ lick (nascut Scott Arceneaux Jr.), van créixer a la Ribera Oriental i Cisjordània de Nova Orleans, respectivament. Els cosins tenien problemes junts quan eren nens, de manera que les seves mares els van separar durant la major part de la seva adolescència.\nEls dos van passar els seus primers anys d’edat fins a la meitat de l’adolescència però van trobar el seu camí cap a la música. Quan Ruby era més jove, es va ensenyar a tocar el violí, la bateria i el piano. A mesura que es feia gran, Ruby va aprendre a rapar després de submergir-se i sortir de les bandes de punk. $ loth va començar com a DJ i va organitzar mixtapes abans de començar a rapar. Després de graduar-se de secundària, es van reunir el 2013 i van formar G59 Records i $ uicideboy $. Aviat van començar a abandonar mixtapes i durant els propers tres anys van deixar 37 projectes, inclosos destacats Ara la lluna sorgeix i Gris etern .\n$ uicideboy $ ha llançat música plena de rimes i fluxos de fons que recorden Bone Thugs-N-Harmony i Three 6 Mafia. Els seus esforços no han passat desapercebuts. Parlen de coses reals, coses que molts nens poden relacionar-se amb què la majoria dels rapers no parlen, va dir Pouya, un escriptor de Miami, que va treballar amb els dos en la seva barreja de col·laboració $ outh $ ide $ uicide.\nEl duet sense signar va llançar els terminis 11-15 del document Mata’t sèries, van continuar la gira mundial que van iniciar la primavera passada i pretenen llançar el seu àlbum de debut complet, I No vulguis morir a Nova Orleans , al desembre. La raó per la qual jo i Ruby fem tanta música és que és la nostra puta teràpia, és la millor teràpia que he tingut fins avui, afegeix $ lick. I no voldria [fer música] amb ningú més que el meu millor amic i el meu cosí.\nConsulteu més informació de XXL’s Número d’estiu del 2017 que inclou la història de la portada amb el 2017 XXL classe de primer any , la nostra entrevista amb l'actor Demetrius Shipp Jr., Ski Mask The Slump God & # 39; s grind for success self-made; i Doin & apos; Línies amb Yo Gotti .\nConsulteu les versions musicals noves d’agost de 2017\nla data de llançament de la caiguda de j cole\nnba jove fins a la mort em diu el meu nom\nprimera família d’espectacles de hip hop\nj cole i dale earnhardt jr\nels millors remescles de hip hop de tots els temps\namor i hip hop atlanta episodi 11\nquè va passar amb ciara i el futur


Departament de Dret Públic > Inici > Recull de notícies\nSou a:UdG › Departament de Dret Públic › Inici › Recull de notícies\nCicle de conferències "Reflexions sobre dret lingüístic català: antecedents, estatus jurídic actual i perspectives d'evolució futura"\nL'àrea de Dret Constitucional i la Càtedra de Cultura Jurídica organitzen el Cicle de conferències "Reflexions sobres dret lingüístic català: antecedents, estatus jurídic actual i perspectives d'evolució futura". Les sessions es realitzaran els dies 17 i 24 de febrer i 3 i 17 de març.\n13.00 h --- “Antecedents en el procés de reconeixement i protecció de la llengua catalana”, a cura del Dr. Jordi Ginebra (Universitat Rovira i Virgili)\n12.30h --- “Implicacions de la Sentència del Tribunal Constitucional 31/2010 sobre l’Estatut d’Autonomia de Catalunya en el règim lingüístic català”, a cura de la Dra. Eva Pons (Universitat de Barcelona).\n“Novetats jurisprudencials en matèria lingüística”, a cura del Sr. Agustí Pou (jurista i professor associat a la Universitat de Barcelona)\n13.00 h --- “Marc constitucional i estatutari del plurilingüisme”, a cura del Dr. Jaume Vernet\n13.00 h --- “La política lingüística de la Generalitat de Catalunya”, a cura del Sr. Joan Ramon Solé (responsable de legislació lingüística de la Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat)


Marisa Fernández: "La primera percepció judicial cap a la dona és la d’un ésser pervers" - directa.cat\nMarisa Fernández: "La primera percepció judicial cap a la dona és la d’un ésser pervers"\nDonant un cop d’ull a la història recent de l’acció contra la violència masclista, l’advocada Marisa Fernández, membre de Dones Juristes, cita un punt d’inflexió: desembre de 1997. Fa just vint anys, el feminicidi d’Ana Orantes contribuïa a restar domesticitat a la violència de gènere i a fer-li espai al pla d’atenció pública. Si bé Fernández, una de les redactores de la llei catalana contra les violències masclistes, valora les eines construïdes des de llavors, alerta que són minoria els procediments judicials reparadors per a les dones. Segons observa la lletrada, les creences que van dur a menystenir les denúncies d’Orantes encara sovintegen als jutjats, i no són altres que les recurrents en mitjans i carrers. Casos com l’assassinat de Diana Quer evidencien com, davant agressions sexuals i feminicidis, des d’un primer moment el judici mediàtic responsabilitza les víctimes per, bàsicament, ser dones.\nRespecte al moment en què neix Dones Juristes, fa prop de 30 anys, comptem amb moltes més eines legislatives per respondre a la violència masclista. Podem considerar que ens empara un marc legal feminista? Hi falten peces?\nL’Estat espanyol i Catalunya estan legislativament més avançats que bona part dels països europeus, el problema és que les lleis no s’apliquen. Quan la Llei orgànica de mesures de protecció integral contra la violència de gènere diu que “crearem unitats de valoració integral de la violència”, per tractar el risc familiar, i, a la pràctica, ens trobem que les poques que s’han creat el que miren i tracten és la credibilitat de la dona que ha arribat a denunciar la situació de violència, el sistema es deforma. Una realitat tan arrelada com la desigualtat de gènere i la violència masclista, que no deixa de ser la discriminació més gran cap a les dones, es pot resoldre amb lleis? No. És clar que són necessàries, però se sobredimensiona l’efecte de les lleis. Ens cal organitzar un altre marc de polítiques i de conscienciació social. La millor manera de fer política contra la violència masclista és dedicar-hi diners. Ara són un 24% menys que el 2010. Tenim eines i cal pressupost per implementar-les. No podem pensar que les lleis ho arreglaran perquè, al cap i a la fi, les interpreten i apliquen persones amb una ideologia molt determinada, que, segurament, reflecteix la socialment dominant.\nArran del desenvolupament de diversos casos vinculats a expressions diverses de violència masclista, Dones Juristes heu denunciat públicament que el sistema judicial és patriarcal. En quines maneres de fer podríem veure que és així?\n“No m’agrada parlar de casos concrets perquè el que es mediatitza és només la punta de l’iceberg, però el judici pel cas de “la Manada” n’ha estat una mostra. També el cas de Juana Rivas”\nHo veiem en la malfiança cap a les paraules de les dones. La primera percepció judicial cap a la dona és la d’un ésser pervers que vol perjudicar l’home. No m’agrada parlar de casos concrets perquè el que es mediatitza és només la punta de l’iceberg, però el judici pel cas de “la Manada” n’ha estat una mostra. També el cas de Juana Rivas. Al despatx cada dia en veiem un munt, de Juana Rivas, perquè la llei no s’aplica. El Conveni d’Istanbul diu que les denúncies pots presentar-les en qualsevol país europeu i ella ho va fer, però no la van admetre a tràmit. El que és de lege ferenda, el que és desitjable que d’entrada estigui escrit en una norma, a la pràctica es perverteix. Les resistències són tan enormes, encara! Ni les persones titulars dels jutjats de violència sobre la dona no apliquen perspectiva de gènere, a pesar que es dediquen exclusivament a casos de violència de gènere, en les relacions de parella o exparella, que és l’única forma de violència masclista regulada per la llei integral estatal.\nEs pot interpretar que jutjar amb perspectiva de gènere és alterar la neutralitat de la justícia?\nQuan la perspectiva de la justícia és masculina, patriarcal, ningú diu que s’altera res. La justícia té l’home com a model sobre el qual pivota la normativa, la interpretació i l’aplicació de les lleis. Jutjar amb perspectiva de gènere és jutjar sense excloure la meitat de la humanitat. Ara bé, si socialment no estan mal vistes algunes violències cap a les dones, com les que tenen lloc a les xarxes socials, és gairebé impossible que, judicialment, la normativa no s’interpreti i s’apliqui des de la mateixa lògica. El feminisme és una teoria igualitària, però es pretén fer veure que és una teoria per privilegiar les dones.\nAplicar perspectiva de gènere en els procediments judicials es resoldria amb formació entre la judicatura?\nLa formació en gènere és fonamental i no s’està aplicant. A Catalunya, el mes de febrer, una moció parlamentària instava a formar obligatòriament tot el funcionariat dels jutjats de violència que, tot i que no jutgen, hi tenen una funció molt important. Els jutges i jutgesses titulars dels jutjats de violència sobre la dona també han de formar-se. Els han fet un curs online de deu hores i, apa, formades en gènere i violència. És tan fràgil… I, per sobre de tot, ha de canviar el sistema de justícia. S’ha de desconstruir i tornar a construir. No serà fàcil ni ràpid, però cal un canvi radical en la manera de fer justícia. Necessitem al capdavant altres governants per poder fer aquest procés, un procés revolucionari, com ho va ser en el seu moment el canvi legislatiu de la Revolució Francesa.\nPots perfilar en què consisteix el canvi de paradigma del sistema de justícia pel qual advoques?\nEl dret ha de superar el fals universalisme, que és androcentrisme i etnocentrisme. El model jurídic ha d’incorporar la lògica que la igualtat real vindrà del reconeixement de les diferències. L’única manera de superar les discriminacions és reconèixer les diferències, per la qual cosa universalitzar els drets demana que les dones siguem reconegudes com a subjectes amb les nostres diferències. Els moviments per l’alliberament de grups minoritaris o oprimits agafen les teories feministes com a normes més flexibles per aplicar-les. Si la nova justícia que esperem no és capaç d’impartir-se d’aquesta manera, continuarà essent patriarcal.\nEn l’escenari que tenim avui, trobem un discurs que denuncia que la llei integral contra la violència de gènere és discriminatòria pels homes. Aquesta consideració és present en la judicatura i l’advocacia?\nEn part sí. En una part preocupant. La llei s’ha construït d’una manera que desperta recels innecessaris. No caldria que els delictes contra les dones tinguessin una pena més alta, quan els estudis sobre la incidència de les penes en els crims demostren que no baixen perquè les penes siguin més elevades. Per altra banda, trobem que els advocats de maltractadors els diuen que denunciïn ells també quan les dones els denuncien. En un jutjat de violència sobre la dona, poden sortir dones amb petició fiscal de condemna, sense distingir les lesions actives i agressives de les autoinflingides o les defensives, com esgarrapades. El Consell General del Poder Judicial exhorta els magistrats i magistrades dels jutjats de violència sobre la dona a no aplicar automàticament una investigació contra la dona. En el seu últim informe ha expressat preocupació per aquest fenomen de denúncies creuades. Encara que al codi penal consti com un delicte, si socialment no es rebutja tota violència cap a les dones, hi haurà mil i una maneres de reduir-lo a la mínima expressió, com està passant ara. Fer lleis no té cap cost econòmic i deriva al poder judicial i a les dones la responsabilitat. Els diu “denuncia, que, si no ho fas, el sistema no et pot ajudar”. I els governs es queden molt tranquils.\nLes campanyes de sensibilització entorn de la violència masclista s’han dirigit a animar les dones a denunciar. Però, segons recull un estudi de Feminicidio.net, a Catalunya més del 47% s’han arxivat el 2016.\n“Entre sobreseïments, per falta de proves, retirades de denúncies i dones que finalment no declaren, com a mínim no es jutgen la meitat de les denúncies”\nEntre sobreseïments, per falta de proves, retirades de denúncies i dones que finalment no declaren, com a mínim no es jutgen la meitat de les denúncies. No és que desaconsellem denunciar, però, al contrari del que se sol dir, als despatxos expliquem a les dones el que passarà al judici, que és molt possible que no siguin cregudes i que el dret penal –el més suposadament racional dins de les branques del dret– el que necessita són proves, certeses contundents. El dubte afavoreix sempre la persona acusada. A les dones els demanem si tenen proves de la violència i els expliquem la sensació d’impunitat que l’agressor pot tenir si no surt bé el judici. Per entendre’ns, per anar a judici, val més que el teu ex sigui un bruto i et deixi un hematoma, que és avaluable. La violència psicològica sovint no la pots demostrar.\nPer tant, és una forma de violència masclista que la llei reconeix però que queda impune?\nEn general sí. És molt difícil de provar. Ara no hi ha estratègies en marxa per acreditar davant dels jutjats la violència psicològica amb la certesa que demana el codi penal. Un bon historial mèdic seria una bona prova, per exemple. El codi penal no és la millor eina per lluitar contra un fenomen tan arrelat de desigualtat. Si hi ha dubte, preval la presumpció d’innocència i, quan has de denunciar per demanar un allunyament, has d’imputar un delicte. Això restringeix les possibilitats d’aconseguir-ho. Catalunya és la comunitat amb més ordres de protecció denegades, any rere any. En l’informe final del Consell General del Poder Judicial de 2016, a Espanya s’havien denegat un 28% de les ordres de protecció i a Catalunya un 55%.\nQuè explica que estigui a la cua de l’atorgament d’ordres de protecció de l’Estat?\nTenim sospites, només. Una moció del Parlament de Catalunya del febrer passat insta el Govern a estudiar-ho, però, del febrer a ara, s’ha parlat de poc més que no fos el procés. La manca de valoració dels casos en unitats d’avaluació forense integral és un factor a tenir en compte. Si el jutge o la jutgessa no té coneixements ni en psicologia ni en gènere −cosa que crec que caldria− però compta amb un equip capaç de detectar situacions de risc, és una part important. Un altre factor que s’hi suma és que, quan es creen els jutjats de violència sobre la dona, es consideren jutjats de segona categoria. A les poblacions que no eren Barcelona la junta de jutges va decidir que el titular o la titular seria l’última persona que havia arribat, perquè ho trobaven un tema menor.\nPer perseguir les discriminacions per raó de gènere, invertir la càrrega de la prova és desitjable?\nDe cara a noves lleis catalanes que no s’han publicat encara, que estan en estudi, com la Llei d’igualtat de tracte, vam dir al Parlament que la clau és establir la inversió de la càrrega de la prova en el procediment sancionador administratiu. I a ningú se li havia acudit. Ni tan sols en la Llei d’igualtat efectiva de dones i homes. En canvi, en la Llei contra la LGBTIfòbia sí que es va establir la inversió de la càrrega de la prova. Ara bé, s’està aplicant molt poc. No s’han creat els mecanismes ni s’ha format el personal perquè pugui investigar les possibles sancions. Ara estem treballant sobre la Llei d’igualtat amb la Sindicatura de Greuges, que li van col·locar fer-se’n càrrec quan no s’ha distingit mai per temes de gènere. La Sindicatura és important perquè ofereix independència del poder polític i judicial, però nosaltres vam apuntar la necessitat d’una adjunta a la Sindicatura que se n’encarregui. Quan es va elaborar la Llei del dret de les dones a erradicar la violència masclista, el 2008, ja es va proposar aquesta figura i no va haver-hi manera.\nAviat farà deu anys de l’aprovació de la llei. Quin balanç en fas?\n“La violència es pot exercir de tantes maneres que la llei ha de tenir una mirada àmplia, de manera que tipificar unes formes de violència masclista no signifiqui que aquelles que no apareixen a la llei no són violència”\nA Catalunya vam fer de la necessitat, virtut. Com que no tenim competències en procediments judicials, el que podíem fer era una llei entorn dels drets de les dones. Així, la llei crea tots els serveis d’atenció i significa que no et podrà venir el conseller o consellera amb un decret i canviar-ho, que ho hauria de modificar el Parlament català. És una bona llei. Crec que s’hauria d’actualitzar, però hauríem d’anar amb molt de compte. La violència va adquirint noves formes. Per exemple, darrerament estic veient molta violència que anomeno acústica. Existeix, però no està tipificada enlloc. És la tortura de no deixar-te descansar. La violència es pot exercir de tantes maneres que la llei ha de tenir una mirada àmplia, omnicomprensiva, de manera que tipificar unes formes de violència masclista no signifiqui que aquelles que no apareixen a la llei no són violència.\nHi ha elements que consideres que caldria incorporar?\nUna de les mancances de la llei catalana és que no reconeix la violència institucional com a forma de violència masclista, quan la trobem en cada procediment judicial. Ara bé, també és cert que l’efecte seria simbòlic. Estaríem aquí parlant del mateix. Per altra banda, s’hauria d’introduir el concepte d’interseccionalitat i tipificar més la violència sexual, l’assetjament, introduir què és consentiment… Això als Països Nòrdics ho estan treballant. Si en un acte sexual la dona consenteix a l’inici però retira el consentiment en un moment donat, s’ha d’entendre que no n’hi ha.\nAixò és molt difícil de fer entendre que és violència sexual.\nSí. Hem de treballar per tal que s’accepti que el consentiment inicial no cobreix el consentiment final i que es dona per un acte sexual concret, no per tot. El cas de “la Manada” és extrem, però imagina’t el dia a dia. #MeToo ha estat una gran campanya per trencar el silenci. I quan el trenquem, tot serà més fàcil.\nFer constar l’obligació de les administracions de restaurar els danys de la violència masclista en les àrees de la vida de les dones afectades és un tret destacat de la llei catalana.\n“Quan tens un jutge o una jutgessa respectuosa amb el procés personal i quan la denunciant no està obligada a veure l’agressor, és l’hòstia”\nÉs una declaració d’intencions molt interessant, però els processos judicials no els regula Catalunya i la llei estatal no ho diu. Faltarien eines i mesures més concretes per fer-ho. Un cas que arriba al sistema judicial mai no és un èxit, perquè el mal ja està fet, però les poques vegades que aconseguim una condemna de l’agressor suposa que la societat i l’estament judicial reconeixen que aquella dona ha estat objecte de violència. Si això surt en una sentència i la dona ha estat ben tractada durant el procés judicial, és de les poques vegades que sents que la justícia pot restaurar la seva vida. Quan tens un jutge o una jutgessa respectuosa amb el procés personal i quan la denunciant no està obligada a veure l’agressor, és l’hòstia… No passa gaires vegades. Les dones que han patit violència diuen que la pitjor és la patida al sistema judicial. En algunes enquestes que s’han fet, els Mossos estan en un lloc altíssim de satisfacció. En l’últim, hi ha la judicatura i, en el penúltim, l’advocacia. Hem de fer una autocrítica important.\nDones Juristes vau impulsar fa un any la campanya “Rols sexistes, no, gràcies” per denunciar publicitat sexista, que considereu una forma de violència contra les dones. Dels casos que us han arribat, n’heu dut a judici?\nEl menyspreu de les dones té a l’extrem la violència física o psíquica. Està tot lligat. El tractament sexista de les dones als mitjans de comunicació forma part de la violència i haurien de progressar més casos dels que progressen judicialment. N’hem enviat alguns a la Fiscalia, que és la que pot tirar-ho endavant. Però a tot l’Estat hi ha molt poques condemnes per publicitat sexista. També és molt difícil, per no dir impossible, tancar un compte d’una xarxa social en què es fa incitació a l’odi cap a les dones. Ho vam intentar, amb una campanya conjunta amb Mujeres Juezas, i ni un. Tanmateix, hem vist que no és tan difícil quan hi ha voluntat política. La Policia i la Guàrdia Civil n’han tancat amb una rapidesa insospitada davant de missatges independentistes, com a forma de repressió.\nI, en direcció oposada a la que Dones Juristes recorre, diries que la via judicial s’està utilitzant per minar o evitar que es desenvolupin drets de les dones?\nL’estament judicial per se és molt conservador, però els mandats del Partit Popular, i algun socialista, han posat en càrrecs gent molt conservadora. La revocació de la consideració d’utilitat pública de la Federació de Planificació Familiar Estatal, arran de la denúncia d’Abogados Cristianos i confirmada recentment amb la sentència de l’Audiència Nacional, n’és una mostra. La persecució contra les entitats que treballen en defensa dels drets sexuals i reproductius que fa aquesta organització és brutal i té complicitats al Govern Central i a la judicatura.\n« La sortida de l’euro pot ser una solució a la crisi econòmica?\nEn Peu de Pau s’adreça a l’opinió pública “per recordar que la noviolència no és un delicte” »


El desenllaç europeista en la primera volta francesa afavoreix a les borses europees. Per una vegada s'han complert les enquestes polítiques i el resultat preliminar de la primera volta a les eleccions presidencials franceses s'ha saldat de forma semblant a com s'indicava per aquelles.\nLa victòria del candidat centrista i europeista, Màcron, amb una diferència de gairebé tres punts amb la candidata nacionalista i antieuro, Le Pen que ha quedat la segona, hauria de tranquil·litzar els mercats. I suposa deixar enrere (donant per establert que no hi haurà sorpreses en la segona volta de maig) un dels principals reptes que tenia el mercat a curt termini.\nL'últim mes ha estat d'estancament per a les borses europees (-0,11%) i les americanes (DJ, -0,24%), però amb aquest resultat, esperem que es recuperi i fins i tot s'accentuï la tendència vista en el que portem d'any (+4,55% en l'Euro Stoxx i +4% en el DJ).\nUna vegada aclarida aquesta incertesa política esperem un repunt de l'euro i un estrenyiment dels diferencials de deute a la UEM. També veiem la notícia positiva per al sector financer europeu, sobretot per als bancs francesos, on recomanem BNP i SG.\nAquesta setmana, a més de la digestió d'aquesta notícia, els drivers per al mercat seran la reunió del BCE dijous, encara que no esperem moviments significatius en la seva política monetària.\nTambé es coneixerà l'IPC d'abril a la UEM. Als EUA, encara que hi ha alguna dada rellevant, com les comandes de béns duradors, el principal repte és la situació pressupostària, amb la falta d'acord per tirar endavant propostes.\nPRESIDENCIALS FRANCESES Incertesa a França i a la UE en unes presidencials inèdites Carlota Camps


El Barça incorpora Marta Segú, la cosina de Laporta, com a directora de la Fundació\nEl nomenament serà efectiu el 20 de juliol\nJoan Laporta parlant en la roda de premsa que va oferir a finals de maig. ANDREU DALMAU / EFE\nBarcelonaEl Barça ha enviat un comunicat intern per informar els treballadors que Marta Segú, cosina de Joan Laporta, serà a partir del 20 de juliol la nova directora de la Fundació Barça. L'ex directora general de la Fundació Probitas, del grup Grifols, haurà de reportar directament a Ferran Reverter, CEO del club blaugrana. Segú iniciarà una segona etapa a la Fundació, on va exercir de directora de projectes internacionals entre el 2006 i el 2008.\nEl Barça va modificar el codi ètic\nEl codi ètic del Barça prohibia taxativament que un familiar directe d'un directiu tingués cap relació contractual amb el club. Aquesta normativa continua vigent, però retocada. La nova junta de Joan Laporta va decidir reescriure el codi ètic i va obrir una escletxa perquè els familiars poguessin entrar en plantilla. La modificació es va aprovar el 31 de maig i quatre dies després, el 4 de juny, Maite Laporta, la germana del president, va ser nomenada nova responsable d'inclusió i diversitat.\nFins ara el paràgraf que feia referència a la incompatibilitat dels directius per contractar personal estava redactat així: "[Els directius no podran] contractar laboralment o mercantilment parents, fins al quart grau de consanguinitat o afinitat, ja sigui personalment o a través de societats en què participin o treballin".\nAmb la modificació, queda escrit així: "Contractar laboralment o mercantilment parents, ascendents o descendents, ja sigui personalment o a través de societats en què participin o treballin, llevat que la solvència professional de la persona a contractar, així com els seus mèrits i condicions, siguin contrastats i justifiquin la convivència objectiva de contractar aquella persona en comptes d'una altra. En tal cas, serà necessari establir una comparativa amb dos candidats/es més i un informe/conclusió que serà sotmès a votació a la junta directiva que votarà la contractació o no de la persona que correspongui amb l'abstenció del directiu que, en el seu cas, pugui presentar parentiu o qualsevol altra causa d'incompatibilitat".\nFC Barcelona Barça Joan Laporta Marta Segú


ATENCIÓ: El VCF li prepara una llista d'entrenadors a Peter Lim | Blanquinegres.com\nEl conjunt de Mestalla ja ha contactat amb diversos entrenadors per a presentar el projecte esportiu de cara al futur. S’elaborarà una llista amb els possibles entrenadors perquè Peter Lim decidisca qui se seurà a la banqueta valencianista.\nEstant Celades com a entrenador, l’entitat va començar a moure fitxa per a trobar-li substitut. Segons ha informat El Desmarque Valencia, estes gestions s’han accelerat i ja s’han reunit amb alguns entrenadors per a conéixer les seues disposicions.\nDe moment, no hi ha una decisió final. Volen fer una llista perquè el màxim accionista puga escollir el nou entrenador del VCF amb ajuda de Jorge Mendes.\nLes opcions a les oficines del VCF no deixen d’arribar. Molts entrenadors i directors esportius s’han oferit. Han sonat molts noms, però les reunions amb els agents continuen produint-se estos dies. Volen resoldre l’assumpte quan abans, millor.\nPeter Lim serà l’encarregat d’elegir el nou entrenador, com va passar amb Celades. I sempre, amb l’ajuda de Jorge Mendes. El representant lus ja va col·locar a jugadors i entrenadors en el VCF anteriorment.\nAmb les opcions de Champions perdudes, este estiu serà amb molts moviments a la capital del Túria.


El seu cos es traslladarà a Portugal aquest dimarts en un avió privat\n2 min. Eivissa 20/08/2018 18:04\n651x366 Queiroz va morir al seu iot, amarrat a Eivissa Magna. Queiroz va morir al seu iot, amarrat a Eivissa Magna.\nL'empresari portuguès Pedro Queiroz va patir un infart, es va desmaiar i va caure per les escales interiors del seu iot, segons han informat aquest dilluns fonts policials després de realitzar l'autòpsia al cadàver a l'Institut Anatòmic Forense d'Eivissa.\nQueiroz Pereira, de 69 anys, va morir dissabte cap a les 23.15 h a l'interior del seu iot, de 30 metres d'eslora, que estava amarrat a la marina Eivissa Magna, al port eivissenc.\nLa Policia Nacional va obrir una investigació per aclarir les causes de la mort, els primers indicis de la qual apuntaven a una caiguda accidental. Però l'autòpsia ha revelat que abans de la caiguda va patir un infart.\nLa nit de la seva mort, l'empresari començà a trobar-se malament i va patir un infart just quan es trobava damunt d'una escala de vuit escalons, segons han explicat fonts properes a l'empresari.\nLa Policia Nacional va requerir l'assistència dels efectius de bombers, que varen acudir a les 2.30 h per treure el cos de l'empresari de la cabina on es trobava, ja que la seva corpulència complicava les maniobres.\nLa família de Queiroz Pereira es troba a Eivissa per ultimar el trasllat del cos de l'empresari a Portugal, que es realitzarà previsiblement dimarts en un avió privat.\nL'empresari portuguès Pedro Queiroz era un dels més importants del país. Era el propietari de la paperera Navigator i la cimentera Secil. Queiroz tenia una fortuna valorada en prop de 780 milions d'euros, la setena major de Portugal.\nEl president de Portugal, Marcelo Rebelo de Sousa, va publicar una nota a la web oficial de la Presidència mitjançant la qual va enviar les condolences a la família del "gran industrial portuguès".\nDuran: “La gent em demana moltes coses, però això mai”


EDUCACIÓ EMOCIONAL | Projecte d'Educació Emocional de l'AMPA de l'Escola Lola Anglada de Tiana | Pàgina 2\nDonem la benvinguda a l’estudiant del postgrau d’Educació Emocional de la Universitat de Barcelona que realitzarà les practiques a la nostra escola.\nUn any més, fruit de la col·laboració de l’AMPA amb el postgrau d’Educació Emocional de la UB, acollim a una estudiant en pràctiques perquè col·labori en els tallers d’Educació Emocional i alhora tingui l’oportunitat d’aplicar els coneixements i habilitats adqjuirits en els estudis de postgrau.\nEt desitgem un molt bon aprenentatge!!\nSeguim treballant Competències Emocionals – Cicle Mitjà i Cicle Superior\nAquest 2n trimestre la Meritxell i l’Alícia continuen treballant les competències emocionals en els tallers de Cicle Mitjà i cicle Superior\nCONSCIÈNCIA EMOCIONAL: Identificació d’emocions en un mateix, Identificació d’emocions en els altres, Adquisició de vocabulari emocional més complex i específic; Comprensió emocional, Presa de consciència de la interacció Emoció-Cognició-Conducta\nREGULACIÓ EMOCIONAL: Tècniques de relaxació i calma, Atenció plena, Expressió emocional, Autocontrol impulsivitat. Tolerància a la frustració\nAUTONOMIA EMOCIONAL: Autoestima, Autovaloració, Actitud positiva, Automotivació, Pràctica de l’empatia, dentificació d’estils de conducta: passiu, agressiu i assertiu, Responsabilitat\nCOMPETÈNCIA SOCIAL: Domini de les habilitats socials bàsiques, Respecte pels altres, Practicar la comunicació receptiva i expressiva, Compartir emocions, Conducta prosocial i cooperativa, Assertivitat, Desenvolupament de la resiliència i Prevenció i resolució de conflictes\nHABILITATS DE VIDA I BENESTAR: Fixació d’objectius, Presa de decisions responsables, Cerca d’ajuda i recursos, Creences limitadores, Recursos i Benestar personal\nIdentificació d’emocions en un mateix i en els altres, Comprensió emocional i Presa de consciència de la interacció Emoció-Cognició-Conducta\nTècniques de relaxació, Atenció plena, Expressió emocional, Autocontrol de la impulsivitat i Tolerància a la frustració\nAutoestima: autovaloració, Actitud positiva, Automotivació, Identificació d’estils de conducta: passiu, agressiu i assertiu; Responsabilitat, Autoeficàcia emocional\nDomini de les habilitats socials bàsiques, Respecte pels altres, Practicar la comunicació receptiva i expressiva, Compartir emocions, Conducta prosocial i cooperativa, Assertivitat, Prevenció i resolució de conflictes, Capacitat per gestionar situacions emocionals.\nFixació d’objectius, Presa de decisions responsables, Cerca d’ajuda i recursos, Creences limitadores, Recursos personals, Ciutadania activa: drets i deures, Hàbits saludables i Benestar personal\nPosted on febrer 7, 2020 by EducacióEmocionalLA — Deixa un comentari\nInteressant article del suplement Criatures del Diari ARA que tracta de la importància d’educar l’empatia tant en l’àmbit: familiar com escolar.\nLes mares i pares podem ser un bon model de referència per als nostres fills i filles, si ens comportem de manera empàtica serà molt més fàcil que desenvolupin aquesta habilitat.\nL’Oriol (10) i la Carla (8) són germans i són la nit i el dia pel que fa a l’empatia. Ell sempre, des de ben petit, ha estat capaç de pensar en els altres, és considerat i atent. A ella li costa preocupar-se per algú que no sigui ella, preguntar com estàs o si et pot ajudar. En Manel (40), el pare, reconeix que ara comença a donar fruits la feina feta fins ara: “Si veu que et dones un cop, sol preguntar-te si estàs bé. Això que sembla tan bàsic no passava mai. Dubtem si ho diu perquè se li ha despertat la necessitat o perquè li hem dit que ha de fer-ho, igual que ha de saludar quan arriba a un lloc o dir gràcies i demanar les coses sis plau… però estem contents”. La psicòloga Ribas explica que cadascú té el seu caràcter i temperament, una manera de ser, i és clar que “hi ha criatures més o menys egoistes o altruistes”. “El que correspon als pares i mares és ajudar-los a potenciar l’empatia”, afegeix.\nFONT: Suplment CRIATURES Diari ARA publicat l’1 de febrer de 2020\nActivitats realitzades – 1r trimestre Taller de Cicle Superior\nAquest primer trimestre el grup A ha estat format per nens nous que han iniciat el taller amb una actitud molt positiva, motivada i col·laboradora i alumnes que ja han format part del taller en cursos anteriors que els han ajudat a integrar-se i conèixer el funcionament del taller.\nHem realitzat activitats amb l’objectiu que vagin coneixent el taller i més endavant donar-los l’oportunitat d’aportar noves activitats. S’han treballat dinàmiques que afavoreixen la cohesió grupal, ja que és important que tinguin confiança entre ells, per poder treballar els aprenentatges.\nRevisar els aprenentatges adquirits anteriorment\nRoda emocional. Les sessions s’inicien amb aquesta activitat, en la que els nens, per grups, expliquen com els hi ha anat la setmana, normalment comparteixen alguna situació que els hi hagi costat gestionar. En aquest tipus d’activitat es fomenta l’expressió emocional així com també la capacitat d’escolta. En alguns moments puntuals, també s’ha treballat de forma individual, quan l’alumne ho ha necessitat o ha fet demanda.\nConnexió entre situació-emoció i acció. Els nens/es expressen els seus estats emocionals a través del seu comportament, per tant és important que aprenguin a reconèixer i diferenciar les emocions que senten i a connectar-les amb una situació concreta viscuda. Per realitzar aquesta connexió els nens comparteixen situacions que els ha costat gestionar i junt amb els seus companys concreten una actuació o solució més adaptativa.\nActivitat de les cançons. Aquesta idea s’ha treballat a partir de fragments de diferents cançons, els nens han pogut comprovar com una mateixa cançó produïa en cadascú emocions diferents. A traves d’aquesta activitat es fa una reflexió de la interpretació subjectiva de la realitat que ens envolta, doncs una mateixa situació pot generar diferents emocions segons la persona que la visqui.\nVisualització d’un fragment de pel·lícula Wonder. És una activitat en la que gaudeixen molt, ja que comparteixen les escenes destacades de la pel·lícula i fan un debat entre ells sobre temes transcendentals com la rellevància dels valors i caràcter de la persona. Reduint així la importància que se li dona a l’aparença física, un tema que en l’adolescència cobra gran rellevància\nLa María Creu Royo publica un nou conte en versió castellana i catalana:\nEn aquest nou conte, Ana, la protagonista ens convida a passar un dia amb ella i els seus animals, a través del conte aprendrem a apreciar els valors, les emocions i la vivències experimentades per l’Ana amb els seus animals domèstics.\nEls fons recaptats amb la venda d’aquest conte aniran dedicats íntegrament a la recerca de la curació del càncer infantil a l’Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona.\nEls nens i nenes de la nostra escola podran gaudir de la lectura d’aquest conte a la bilbioteca de l’escola amb la donació d’un exemplar obsequi de la Mª Creu.\nGràcies Mª Creu\nMolta sort Oriol!!\nPosted on Octubre 13, 2019 by EducacióEmocionalLA — Deixa un comentari\nAcomiadem a l’Oriol Altés que durant aquests darrers 5 anys ha col·laborat amb l’AMPA en la impartició dels Tallers d’Educació Emocional.\nL’Oriol empren un nou repte professional incompatible amb els horaris dels tallers.\nHa estat un plaer comptar amb la teva col·laboració i professionalitat durant tot aquest temps.\nEt desitgem molta sort en aquesta nova etapa professional.


Bay Luxe Hotel Goa Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nReserva Bay Luxe Hotel\n944/1, Chappel Rd, Flea Market Near German Bakery, Monteiro Vaddo Near Anjuna Beach,Anjuna Goa, Anjuna, Goa, Índia, 403509\nBay Luxe Hotel valoracions\nCaracterístiques que t'encantaran sobre Bay Luxe Hotel\nPlatja Baga2,09 km\nFort Aguada9,75 km\nPlatja Mandrem11,14 km\nPlatja Arambol12,73 km\nBasílica de Bom Jesus19,71 km\nPlatja d'Agonga64,69 km\nPlatja Palolem69,58 km\nCascada de Dudhsagar98,69 km\nHabitacions disponibles a Bay Luxe Hotel\nTé alguna pregunta per a Bay Luxe Hotel?\nMés informació sobre Bay Luxe Hotel\nConvenientment situat a Goa, Bay Luxe Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBay Luxe Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Goa. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, repartiment de queviures.\nEntri en una de les 10 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, llençols, entrada privada, tovalloles, connexió sense fils a internet (cortesia). Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de piscina exterior, piscina (infantil). Sigui quina sigui la seva raó per visitar Goa, el Bay Luxe Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nPlatja Baga - 2,09 km\nFort Aguada - 9,75 km\nPlatja Mandrem - 11,14 km\nPlatja Arambol - 12,73 km\nBasílica de Bom Jesus - 19,71 km\nPlatja d'Agonga - 64,69 km\nPlatja Palolem - 69,58 km\nCascada de Dudhsagar - 98,69 km\nMercat Anjuna - 150 m\nPlatja d'Anjuna - 500 m\nMercat Nocturn Mackies - 1,74 km\nValoracions d'hostes reals sobre Bay Luxe Hotel\nTemple Shantadurga - A 9.74 km de l'allotjament


Nosaltres - Fundació Nou Lloc\nLa Fundació Nou Lloc Habitatge Social és una entitat sense ànim de lucre nascuda l’any 2006 per promoure habitatges de lloguer social assequible. És una fundació homologada per la Generalitat de Catalunya com a Promotora Social.\nLa Fundació Nou Lloc es va crear amb la vocació de facilitar l’accés a l’habitatge a les persones, independentment de les seves condicions econòmiques o socials, i amb la voluntat de coordinar esforços i iniciatives, tant del sector públic com del privat, per satisfer les demandes socials en el camp de l’habitatge.\nActualment la Fundació Nou Lloc ostenta la presidència de COHABITAC, Coordinadora de Fundacions d’Habitatge Social.\nPromoure i gestionar habitatges de lloguer social assequible.\nCompromís. Compromís amb aquelles persones que tenen dificultats per accedir a un habitatge de lloguer assequible.\nCooperació. Coordinació, col·laboració i treball en xarxa, amb les diferents entitats del sector públic i privat per sumant esforços i potenciant iniciatives que busquin satisfer les necessitats en el camp de l’habitatge.\nVocació Social. En l’actuació i promoció dels canvis socials necessaris per millorar el dret fonamental de tot ser humà de tenir una llar.\nInnovació. Aplicació de les millores tant tècniques com de gestió que facilitin l’anticipació a les necessitats dels llogaters i de la societat en general.\nServei. Disposició i voluntat d’atenció a les necessitats dels llogaters i potencials llogaters.\nSensibilització. Implicats en la sensibilització de la societat respecte a les dificultats d’una part important de la població per accedir a un habitatge.\nPere Esteve, president\nÉs arquitecte tècnic i PDG per IESE.\nAmb més de 30 anys d’experiència en el sector de l’habitatge, és President i patró fundacional de la Fundació Nou Lloc Habitatge Social des de l’any 2006 i actualment ocupa també la presidència de la Coordinadora fundacions Habitatge Social de Catalunya (COHABITAC) i de l’empresa familiar SALAS.\nAmb anterioritat ha estat President de la Federació de cooperatives d’Habitatge de Catalunya, de la Fundació Salas, del Cercle d’Estudis de l’Habitatge; i Vicepresident de la Confederació de Cooperatives d’Habitatges.\nLlicenciada en Dret per la Universitat de Barcelona i Postgrau en Pràctica Jurídica per l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de Barcelona.\nAdvocada en exercici, amb més de 15 anys d’experiència processal i en l’assessorament jurídic tant d’empreses com d’entitats sense ànim de lucre, entre elles Fundacions, Cooperatives i Sindicats, en els àmbits civil, mercantil i laboral, amb especial incidència en el sector de la promoció immobiliària.\nÉs membre del Patronat des de l’any 2021, tot i que des de l’any 2018 s’encarrega de la secretaria jurídica del Patronat i de l’assessorament de la Fundació en les seves relacions amb institucions públiques i privades.\nLlicenciat en Ciències Empresarials por la UAB. Màster en Direcció i Organització d’Empreses per la UPC i certificat amb PADE per l’IESE.\nDes del 2006 és soci i CEO d’AFINTIA, companyia dedicada al Fund Raise per projectes immobiliaris, energies renovables i Venture Capital.\nAmb anterioritat i fins el 2006, General Managerde Family Office Barata-Martí, empresa dedicada a la promoció i inversió immobiliària.\nPatró de la Fundació des de la data de la seva constitució al 2006.\nArquitecte en actiu, amb trajectòria professional independent i associada, des de 1989, amb projectes de promoció privada i pública, especialista en projectes d’habitatge col·lectiu lliures i protegits, i edificis universitaris. Patró de la Fundació Nou Lloc d’Habitatge Social des de 2006.\nEnginyer aeronàutic i expert en Marketing Estratègic.\nÀmplia experiència de més de 45 anys en gestió d’empreses multinacionals i com a membre del govern corporatiu de nombroses empreses de diferents sectors.\nDes de 2013 i fins a dia d’avui forma part, entre d’altres, de la Junta Directiva de la Cambra de Barcelona, del Turisme de Barcelona, del Consell Assessor de Caixabank o del Consell d’Administració de Finaves, plataforma principal d’emprenedoria de IESE.\nActualment ocupa també la presidència de l’empresa familiar 2000 BYM Asesores Asociados SL.\nMembre del Patronat des de 2018.\nMaria Rodriguez Murillo, vocal\nEmpresària. Agent de la propietat immobiliària y experta comptable.\nÉs directiva i administradora de diverses empreses pròpies del sector immobiliari, incloent-t’hi la promoció, la construcció o la gestió d’apartaments turístics.\nMés de 20 anys de experiència en el sector, ha dut a terme diverses funcions, dirigint departaments administratius, comptables o de gestió.\nPertany al Patronat de la Fundació des de 2018.\nEnginyer Tècnic de Telecomunicacions per la Universitat Ramón Llull.\nMés de 20 anys d’experiència en el Grup CaixaBank ocupant diferents càrrecs en Direcció i Presidència .\nÀmplia trajectòria dins la Multinacional T-Systems ocupant diferents càrrecs Directius en empreses del grup.\nActualment exerceix com a professional freelance en matèria d’assessorament en transformació digital, és membre actiu de la Fundació Capitalisme Conscient y Conseller de la Startup LOV ferments, donant suport a la Startup Camaloon.\nMembre de la Fundació Nou Lloc des de 2021.\nLlicenciada en Química per la Universitat Ramon Llull i enginyera Química per l’Institut Químic de Sarrià amb qualificació de Cum laude. Actualment treballa com a perfumista tècnica (analista de fragàncies i ajustos olfactius) en una empresa de fragàncies.\nMembre del Patronat des de 2021.\nDirectora General de MicroBank, el Banc Social, del grup Caixabank.\nLlicenciada en Psicologia per la UAB, amb formació directiva a IESE (PDG), ESADE (AMP) i Master en Desenvolupament Organitzacional per l´Institut GR.\nMés de 30 anys d´experiència, en diferents càrrecs directius a Caixabank; entre d’altres, Directora Territorial a Castella-la-Mancha i Extremadura, Directora Territorial a Aragó i la Rioja, Directora Comercial a Barcelona província o Directora de RRHH de la Territorial Barcelona.\nCol·labora amb l´associació de Voluntaris de Caixabank.\nLlicenciada en Economia i Administració d’Empreses per la Universitat de València i MBA per l’IESE. Més de 20 anys d’experiència en inversions de venture capital i private equity en empreses tecnològiques d’alt creixement i en inversions sostenibles.\nActualment directora de FINAVES, fons d’inversió llavor gestionats per l’IESE Business School amb més de 60 companyies invertides. Representant de FINAVES en el consell de diverses startups com: Forcemanager, Worldsensing, Boxmotions, Agroptima, Daysk, Marketpay i Inbrain Neuroelectrics, entre altres. Directora del programa de mentoring WeGrow per a “scaleups” amb una xarxa de més de 70 startups i 50 mentors.\nPrèviament a la seva incorporació a l’IESE Business School havia treballat com a Directora d’Inversions en SI Capital, associada a la boutique de M&A Clairfield Corporate Finance i al departament financer de SEAT.\nLa Fundació Nou Lloc gestiona edificis d’habitatges de lloguer social assequible, ja siguin promoguts per la pròpia Fundació Nou Lloc, o adquirits a altres promotores socials d’habitatge. L’objectiu és facilitar l’accés a un habitatge a totes les persones independentment de les seves condicions econòmiques i socials.\nLa Fundació Nou Lloc estableix col·laboracions amb l’administració pública i/o altres organitzacions i entitats per poder dur a terme polítiques de lloguer social.\nLa Fundació participa en el disseny dels habitatges amb quatre objectius:\nque compleixin amb les necessitats del municipi i els usuaris finals,\nque els habitatges incorporin criteris que en facilitin la gestió futura; com per exemple, la previsió d’un espai per a la consergeria o l’ús de materials que en facilitin el manteniment posterior\nque aquests siguin també accessibles i fàcilment adaptables per tal de posar atenció a les situacions individuals i concretes de les persones usuàries dels habitatges\nque aquests siguin respectuosos amb el medi ambient, incorporant per exemple solucions com l’aerotermia o la microcogeneració. Així, promocions actualment en gestió com El Triangle o Setúria compten amb una qualificació energètica A, que implica una reducció de les emissions CO2 i un important estalvi energètic i econòmic pels usuaris finals.


La línia de Wallace: Sóc qui torna\nnovesflors 3 de juliol de 2018 a les 22:33\nUna sorpresa. Bentornat. Que passes un bon estiu de Natura i d'escrits, si t'abelleix.\nAlfredRussel 4 de juliol de 2018 a les 19:37\nMoltes gràcies, novesflors! M'has encertat tots dos propòsits per a l'estiu: natura i escrits (i llegits), amb permís de la calor...\nxavier pujol 4 de juliol de 2018 a les 8:44\nAquí al Principat, atents també a les coses que passen al País Valencià.\nAlfredRussel 4 de juliol de 2018 a les 19:43\nMirades creuades, i compartides, i còmplices, xavier. Passen coses, allà i ací, i algunes fins i tot de bones... Endavant i moltes gràcies!\nignasi 4 de juliol de 2018 a les 10:34\nHola "El Qui Torna"! Content de llegir-te! Les teves entrades m'arriben per e-mail i avui ha estat una agradable sorpresa. Per aquí, hi ha molt blocaire que s'està plantejant tancar barraca... però al cap i a la fi, ja és el que bé dius, entrem, escrivim i si al final no surt prou bé, o com pensàvem, tampoc hem perdut res, no? Abraçada!\nAlfredRussel 4 de juliol de 2018 a les 19:48\nMoltes gràcies, ignasi, content també de retrobar-te! Ja veus, ja fa algun temps que la Línia es va posar en mode intermitent i va anant i tornant, quasi sempre en funció de temps (i cap) disponible... Però em costa deixar-ho, i tan bon punt trobe un buidet, acabe tornant... fins a la pròxima intermitència. Pel moment, anirem fent; i trobar-vos, de nou, bé que ho paga. Salut i una abraçada!\nAnna 4 de juliol de 2018 a les 13:13\nEncantada que tornes. Tota una alegria poder tornar a llegir les teues reflexions i poder asserenar l'ànima amb les imatges que ens regales.\nAlfredRussel 4 de juliol de 2018 a les 20:01\nMoltes gràcies, Anna! Content també de retrobar-vos, encara que siga en aquesta finestreta virtual... Se'ns menja el dia a dia, i crec que tens raó: parar(-me) un moment, per pensar o mirar, és una necessitat. Salut i una abraçada!\nMaria Josep Escrivà 4 de juliol de 2018 a les 17:00\nAh!, però que havies marxat...? Jo diria que no. El temps és una trampa i una il·lusió. L'important sempre roman. Com tu i les teues paraules i els teus propòsits tan honestos i la teua Línia, que sou tot el mateix.\nUna abraçada i ànims, que ja tenim l'estiu quasi passat! ;)\nAlfredRussel 4 de juliol de 2018 a les 20:12\nMaria Josep, quina alegria! Diguem que, més que marxar, m'he pres el meu temps per pensar la següent entrada al blog... En tot cas, les teues paraules segueixen tan encertades i evocadores com sempre: una trampa, una il·lusió, cert; m'has fet pensar en Raimon, "només / aquest moment / -la tarda, el cel- / potser siga la vida"\nEstiu? No sé a què et refereixes... ;) Abraçada gran i endavant sempre!\nCarme Rosanas 5 de juliol de 2018 a les 22:42\nOstres, ara he vist la darrera entrada del teu blog i no havia vist aquesta tornada tan illenca i tan bonica...\nPer aquí seguim... una alegria veure't!\nAlfredRussel 8 de juliol de 2018 a les 19:52\nL'alegria és meua, Carme! Moltes gràcies per estar ahi, en les teues cases.\nXeXu 8 de juliol de 2018 a les 19:22\nAquí seguim, tu! Tu passa per aquí, que sempre hi quedarà algú. Jo arribo tard perquè estava de vacances, però no falto a la cita. I també fa poc que feia una reflexió semblant a la teva, en el sentit que de vegades em costa trobar temes per parlar que no siguin repetits, perquè no em passen tantes coses ni pel cap ni per la vida. Però aquí seguim, fins que ja no puguem més.\nAlfredRussel 8 de juliol de 2018 a les 20:10\nPel que he vist, vacances amb majúscules, XeXu, me n'alegre molt de veure't de nou per ací. Potser, al remat, només es tracta simplement d'això, d'anar fent; pel moment, seguim. Salut i una abraçada!


J. C. Rego Sense títol - fonsartistic UIB\nPintura figurativa amb personatge masculí de tres quarts, que ocupa el primer pla, sobre fons de paisatge marítim amb embarcació sobre la línia de l’horitzó. Formalment, es caracteritza per l’aplicació d’una pinzellada gruixada i de colors intensos. La mar i el personatge són objectes preferits del joc de colors, amb els quals l’artista ha desdibuixat els perfils entre l’un i l’altre.\nL’obra es va pintar mentre l’autor residia a Mallorca, en una etapa en què representava sovint figures solitàries, sota la influència de la mitologia clàssica, font d’inspiració per treballar conceptes com la sexualitat, sensualitat i masculinitat a través de l’anatomia. Posteriorment es decantaria pel món oriental i musulmà, sense abandonar aquestes preocupacions, que l’acompanyen al llarg de tota la seva carrera.\nAixí mateix, la pintura evoca la idea del naufragi, que estableix com a símbol de la societat banal i opulenta enfront de la solitud de l’esdevenir humà. Els paisatges amb substrat simbòlic, influïts per la poètica del Romanticisme, són recurrents al llarg de tota la seva trajectòria artística. Amb aquesta obra, que fou projecte de fi de carrera (Belles Arts, Universitat de Barcelona), Rego guanyà el certamen de la Fundació Amigó Cuyàs de Barcelona celebrat el 1986.\nLa primera mostra en què intervingué Rego fou la titulada Jove pintura de les Illes a la Llonja de Palma (1979).\nEn l’actualitat, és comissari d’art i crític, i ha treballat en el camp del videoart, la instal·lació i la fotografia digital, entre d’altres.


12 DE JULIOL - DIA DE LA JUSTÍCIA GRATUÏTA - GAJ\n12 DE JULIOL – DIA DE LA JUSTÍCIA GRATUÏTA\nCada 12 de juliol es celebra el Dia de la Justícia Gratuïta i del Torn d’Ofici, per defensar i difondre la tasca realitzada per més de 45.300 advocats d’ofici, 24 hores al dia, 365 dies a l’any, a través dels Serveis d’Assistència jurídica gratuïta i torn d’ofici.\nEl Grup d’Advocats Joves de Tarragona ha participat en l’esdeveniment organitzat en el dia d’avui en suport total a aquells companys i companyes que presten aquest lloable servei.\nAvui és el vostre / nostre dia!\nPartit de fútbol Advocats i Procuradors VS Administració de Justícia de Tarragona\nEl passat dilluns 20 de maig es va celebrar, en la setmana de celebració del nostre patró, Sant Raimon de Penyafort, el tradicional partit de fútbol entre Advocats i aquest any a més Procuradors i el cos de funcionaris de l’Administració de Justícia. Volem agraïr com cada any la participació i fer una valoració positiva […]\nReunió de Joves Advocats de Catalunya a Tarragona\nEl passat dissabte 16 de març va tenir lloc la reunió de Joves Advocats de Catalunya al Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Tarragona, on es varen trobar membres de les diferents agrupacions de joves advocats i advocades d’arreu de Catalunya. En acabar va tenir lloc l’Assamblea Ordinària i un cop finalitzada els participants vàren gaudir […]


Torrent denuncia que JxCAT el vol "desgastar" amb l'escó del president Torra\nper ACN 07 de març de 2020 11:55\nEl president del Parlament, Roger Torrent, ha lamentat, en una entrevista al diari Ara, la polèmica entre els independentistes arran de l'escó del president de la Generalitat, Quim Torra, i l'ordre de la JEC perquè se li retiri. Sota el seu criteri, "és una evidència" que gran part de l'enfrontament per aquesta qüestió respon a "un intent de desgastar" la seva figura "per aquesta competència interna del moviment que s'ha viscut durant tota aquesta legislatura". "Una competència interna que ens ha portat massa vegades a un esquema: o imposició o desgast. O compres directament la meva posició o intento desgastar-te electoralment", sentencia.\nEn aquest sentit, ha insistit que "el que és evident és que no és el president del Parlament qui pren o posa actes de diputat". "De fet, el que hem fet sempre aquí és defensar la condició de president de la Generalitat i preservar l’efectivitat dels acords que es prenen al Parlament de Catalunya", ha afegit. Amb tot, assegura que el que s'ha viscut durant els darrers anys "és fruit de les circumstàncies però és cert que ens l'independentisme s'ha mirat de reüll en comptes de mirar endavant". "Per a mi això és un error, perquè el que no podem fer és confondre’ns d’adversari. L’adversari és la repressió de l’Estat que tenim al davant, no el company amb qui compartim objectiu polític", ha insistit.\nPer últim, Torrent creu que amb les eleccions que es convocaran la perspectiva entre els independentistes "pot millorar". "Crec que són una oportunitat de confrontar estratègies, de debatre-les i de buscar la millor síntesi. Quina és? La que obtingui els vots de la ciutadania", conclou.


Super 8 Lake Havasu City Lake Havasu City (AZ) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSuper 8 Lake Havasu City305 London Bridge Road, London Bridge, Lake Havasu City (AZ), Estats Units, 86403 - Veure al mapaNotable7,4Basada en73comentarisSuper 8 Lake Havasu CityVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 7 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat a London Bridge, Super 8 Lake Havasu City és el lloc perfecte per gaudir de Lake Havasu City (AZ) i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Lake Havasu Sunday Swap Meet & Vehicle Mart, London Bridge, Action Sports. Simplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de Wyndham Hotels & Resorts i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. L'ambient de Super 8 Lake Havasu City es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, despertador, telèfon, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Super 8 Lake Havasu City.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesia despertadortelèfon Idiomes ParlatsAnglèsRus Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.


Levi´s ® Mickey Gris comprar i ofertes a Dressinn\nLevi´s ® - Bolsos i maletes - Bosses\nDescripció Levi´s ® Mickey\nLa col·lecció Levi´s® x Mickey:\nDues icones es combinen per donar un gir lúdic als clàssics.\nAquest tote és el perfecte transport ideal per a la realització de funcions.\nFabricat en cotó robust per un fàcil desgast i sense cap tipus de cura.\nCompra Levi´s ® Mickey que sempre has desitjat al preu més baix! La botiga de moda dressinn farà realitat els teus somnis! Troba Bolsos i maletes a preus imbatibles. Fes una ullada a la descripció del producte amb les característiques tècniques i les valoracions dels clients que ja han comprat Levi´s ® Mickey. Aconsegueix les millors ofertes i descobreix les últimes promocions del catàleg online de moda !\nCaracterístiques Levi´s ® Mickey\nTecnologias Levi´s ® Mickey\nSostenibilitat Levi´s ® Mickey\nLevi´s ® Hello Kitty Sling\nLevi´s ® Hello Kitty Back Pocket\nLevi´s ® Super Mario Tote Denim\nLevi´s ® Back Pocket Tote Mickey


cronohistoria: País Valencià Vs. Comunidad Valenciana\nPaís Valencià Vs. Comunidad Valenciana\nUno. El pueblo valenciano, históricamente organizado como Reino de Valencia, se constituye en Comunidad Autónoma, dentro de la indisoluble unidad de la nación española, como expresión de su identidad histórica y en el ejercicio del derecho de autogobierno que la Constitución reconoce a toda nacionalidad, con la denominación de Comunidad Valenciana.\nJo vaig nàixer al País Valencià, comencí l'escola al País Valencià i ara volen traslladar-me a una Comunidad qualsevol. Perquè "comunitats autonòmes" són totes però "país", amb la seua llengua, cultura, història i entitat amb les seues diferències... pareix que de països no interessa que hi hagen en un mateix estat.\nI mira que en la diversitat està l'enrriquiment cultural!\nCap a 1975 la gent no tenia massa clar que era una autonomia, però els polítics, tant de dretes com d'esquerres, nomenaven a eixa futura autonomia: "País Valencià". En abril de 1978, el Consell Preautonòmic del País Valencià de Josep Lluís Albinyana, va adoptar la històrica senyera del Regne de València, les quatre barres dels reis d ́Aragó, amb l ́escut del rei Pere el Cerimoniós al bell mig com a senyera oficial i es va hissar al costat de l ́espanyola a l ́Ajuntament de València. Era el moment de negociar la redacció de l ́Estatut d ́Autonomia i la dreta va arribar-hi defensant la senyera de la ciutat de València com a bandera del País Valencià i el nom de Regne de València per al nostre país. L ́esquerra defensava la senyera històrica dels valencians, les quatre barres roges sobre fons daurat i el nom emprat fins al moment de País Valencià.\nUna vegada redactat l'Estatut d'Autonomia, l'esquerra acceptà la senyera de la ciutat de valència com a bandera de tot el territori autonòmic -resumint: amb el blau- i la dreta la denominació de País Valencià, s'arribà a un consens després de tanta crispació.\nEl cas és que l'Estatut al ser una llei orgànica, s'ha d'aprovar després a les Corts Espanyoles, allí la dreta en majoria, es negà i creà de nou el conflicte, ja que una volta havia entrat al congrés soles hi havia un espai molt menut per fer esmenes, el Sr. Emilio Attard -d'UCD- se li ocorrí allò de Comunitat Valenciana: «esa imbecilidad de Comunidad Valenciana me la inventé yo», va dir el Sr. Attard en una entrevista a la revista El Temps.\nLa Senyera, fixeu-vos bé perquè en el moment que ens pillen descuidats li cusen el blau... «pero si siempre ha sido así»\nFont: del roig al blau.\nEtiquetes: D.C.1976, llengua, manifest\nDemòcrates i Republicans nord-americans\nMés judicis per defensar la natura\n¿Hasta cuándo va a durar esto? Explicación a la cr...\nExplicación a la crisis financiera del 2008, (1a P...\nPrivatitzar beneficis, socialitzar perdues\nMés d'un milió de civils morts a Iraq\nEducation for the citizenship\nBiografia de Fernando Abril Martorell\nRecordant a Miquel Grau


Quaranta anys de 'Crim de Germania', l'obra en què Josep Lozano s'emmiralla en John Dos Passos\nDiverses entitats celebren l'aniversari de la novel·la i homenatgen l'autor en actes a València i a Sueca\nL'escriptor Josep Lozano en una imatge d'arxiu (Fotografia: Prats i Camps)\n12.11.2020 - 20:51\nActualització: 12.11.2020 - 17:53\nFa quaranta anys de la publicació de Crim de Germania, la novel·la de Josep Lozano (Alginet, 1948) que va contribuir a modernitzar la narrativa en català al País Valencià. L’obra va guanyar el premi Octubre l’any 1979 i, una volta publicada, el premi de la Crítica i el Serra d’Or de l’any 1980. L’obra és una de les més reeditades al País Valencià, encara que és complicat saber exactament quants exemplars se n’han venut.\nLozano, que ja havia escrit alguns contes i havia quedat finalista en alguns certàmens, explica que no va ser fàcil aconseguir de publicar l’obra. La va dur a 3i4, diu, però la van trobar un poc complicada i li van recomanar que la presentara al premi. El va guanyar contra tot pronòstic, diu, perquè tothom es pensava que el guanyaria Vicent Ventura. El jurat de l’Octubre d’aquell any era format per Pere Calders, Luís García Berlanga, Gabriel Janer Manila, Carmelina Sánchez-Cutillas i Josep Lluís Seguí.\nCalders, que n’escriu el pròleg, diu: “Crim de Germania té l’encant inicial de la seua singularitat. Sembla fet a mida per al premi de narrativa que no convoca amb rigidesa de classificacions. És un llibre que es pot llegir com una novel·la, perquè no reclama al lector que es dispersi del tema bàsic que proposa i perdi el pols del relat. És un llibre de contes perquè és possible de separar-lo en fragments que tenen una unitat pròpia.”\nI continua Calders explicant que també és una lliçó d’història. I és que ho és una mica. Explica Lozano que amb l’obra tenia la pretensió de crear mites valencians i popularitzar-los. Dignificar i popularitzar un idioma que encara, a les recialles del franquisme, “en allò que eufemísticament s’ha anomenat transició, la cultura en valencià es limitava a la cultura popular d’una llengua mig prohibida i difícilment consentida que només es reduïa al sainet i als llibrets de falla”.\nAmb aquest plantejament de dignificar la llengua i de la creació del mite, Lozano explica a l’obra la revolta de les Germanies que va ocórrer al Regne de València entre 1519 i 1522. I per a fer-ho, se serveix de la crònica, de les fitxes policials, de cartes i de discursos polítics.\nUna relectura actual és interessant per molts aspectes i una anècdota. Un dels desencadenants de la revolta va ser la fugida de la ciutat de tota la noblesa perquè una riuada va ocasionar una terrible epidèmia de pesta negra.\nJosep Lozano és un home discret a qui no li agrada gaire l’exposició pública. Busca les paraules justes per a respondre amb molta calma aquesta entrevista que fem per telèfon. Fix. És 11 de novembre i, mentre parlem, les campanes de l’església de Sant Martí repiquen amb insistència per celebrar el sant. Ho comentem. Explica també que continua fidel a la seua idea de fer poques coses i de fer-les bé. I encara diu: “Vull seduir el lector, de la manera que siga.”\n—No és gaire freqüent fer una festa d’aniversari per a un llibre.\n—Tinc un sentiment de satisfacció, és clar. La novel·la té uns valors que han resistit quaranta anys.\n—La llavor de ‘Crim de Germania’ naix d’una petició del pintor Manuel Boix.\n—Entre 1973 i 1976 vaig estudiar a la universitat de Vincennes, a París, i als estius, quan tornava a Alginet, treballava a casa de Manuel Boix. Li feia ratlletes, li escrivia cartes, i com que ell no conduïa, li feia de xofer. I un dia em va ensenyar La ciutat de València, de Manuel Sanchis Guarner, publicada pel Círculo de Bellas Artes perquè no havia trobat editor, i allà hi ha un fragment que explica com Vicent Peris baixa l’escala vestit amb una cuirassa de vellut verd, i en arribar a baix el maten i el degollen. I Manolo Boix em diu, per què no en fa un conte i jo faré una exposició sobre el crim de Germania?\n—Parlem de novel·la, però en realitat són uns contes, uns fragments que s’articulen i formen una mena de mosaic.\n—Jo vaig anar informant-me sobre la revolta agermanada i això va generar una sèrie de textos que conformen el llibre.\n—I el llibre ha anat creixent.\n—Hi havia dos capítols, “El dia de la sang” i “La prova evident”. Volia escriure un text sobre una batalla que havien guanyat els agermanats. I l’altre era un tema molt atractiu per a mi, que era el prendiment de Guillem Sorolla, que, en un estratagema, es fa passar per babau. Els tenia pendents i els vaig incloure en l’edició revisada i definitiva que va publicar Bromera l’any 2005.\n—Abans de Crim de Germania havíeu publicat contes però mai un llibre com aquest. On us emmirallàreu per construir-lo?\n—La biblioteca del meu poble la van cremar els falangistes l’any 1939, només van deixar l’Espasa Calpe. Vint anys després en van fer una de nova, i no em pregunteu per què allí hi havia Manhattan transfer de John dos Passos, i l’Ulisses de Joyce en una edició sud-americana. I de Manhattan transfer van prendre referència quant a l’estructura i al fet d’usar diversos registres per a crear un ambient que és el que vaig intentar fer. A més, la meua formació acadèmica i cultural venia del coneixement de la literatura hispanoamericana: Cortázar, Borges, Rulfo, Vargas Llosa; i per la meua estada a París, Flaubert.\nPortada de la primera edició de l’obra editada per 3i4\n—L’obra es pot llegir amb ulls contemporanis?\n—Feia molt poc de la caiguda de Salvador Allende i vaig voler fer una cosa molt compromesa i radical, molt combativa, però finalment vaig decidir que no, que no calia i que havia de fer uns textos que representaren un ambient. Crec que hi ha uns temes com ara la llibertat, la mort, l’amor, que són constants al llarg de la història. Quan parles d’això i proves de fer-ho bé, pot interessar. Per la meua part hi havia un desig, una voluntat que el lector descobrira un cert paral·lelisme entre aquella època històrica i l’època actual. Nosaltres, com a cultura minoritzada. I per això també parle dels moriscos, una altra cultura minoritzada. El llibre també parla de les llibertats sexuals. Es pot llegir a la llum del debat sobre qüestions polítiques, sobre el radicalisme, sobre el conservadorisme.\n—I sobre el paper de les dones.\n—També. La dona en el poder representada en el banquet que prepara Germana de Foix. Vaig voler que el contrareferent al banquet fos una altra dona, la negra Corbina.\n—Hi ha un exemplar de Crim de Germania a cada casa del País Valencià.\n—[Riu] No ho crec. Però recorde que quan vaig publicar El mut de la campana el diari El País va enviar un fotògraf a fer-me unes fotos i ell no sabia ben bé on anava i em va preguntar qui era, jo, si era sindicalista o polític. I li vaig dir sóc escriptor, potser al batxillerat has llegit Crim de Germania i em va respondre, mare meua, tu n’ets l’autor? Em va costar moltíssim de llegir. El xicot era castellanoparlant.\n—Us ha passat més vegades això, en trobades amb alumnes, per exemple?\n—És curiós. Depèn molt del professor. A Elda, que és una població d’una zona castellanoparlant, vaig anar a l’institut i havien fet un treball magnífic sobre el llibre. Passa que jo volia dignificar la llengua i al llibre hi ha una sèrie de paraules cultes i no del llenguatge popular. Crec que sí que va funcionar i s’ha entès perfectament.\n—Hi ha una edició en castellà de l’obra publicada a Anagrama.\n—Germanía, sí. La va traduir Antònia Cabanilles. No va tenir gaire èxit. Jorge Herralde em va dir que, generalment, als crítics no els anava gaire bé parlar d’una novel·la en català traduïda al castellà. Hi hagué un intent de traduir-la al rus, però no va fructificar.\n—El cineasta Ricard Blasco va anar-hi per visionar uns documentals, per si els podia aprofitar per a uns programes sobre la guerra civil, i Eliseu Climent li va dir, ja que vas a Rússia mira si l’editorial Estrella de Moscou està interessada en l’obra. Ho va intentar, però li van dir que hi havia uns textos que eren immorals i no la van voler publicar. Es referia a l’amant absent.\n—Però encara hi ha una cosa més curiosa. Jo vaig treballar durant molts anys a l’administració pública, i en un dels llocs on vaig estar vaig coincidir amb un xicot que havia estat membre de l’Opus Dei i em va dir que la meua novel·la era prohibida en el si de l’Obra. Es veu que si la volies llegir t’havien de donar un permís especial. I així vaig descobrir que els soviètics i l’Opus coincidien a qualificar Crim de Germania.\n—Prepare una novel·la sobre Ribera, el pintor, l’Spagnoletto. Hi ha un treball previ de coneixement de l’època, de les relacions que va tenir, etcètera, i això és cosa de temps, és costós, tinc altres projectes, però aquest espere publicar-lo l’any que ve.


Neteges Bages - Serveis integrals de neteja a Manresa\nservei integral de neteja.\na Manresa, i al Bages, des de 1983.\nSant Jordi, el dia feiner més festiu de l’any https://netegesbages.com/wp-content/uploads/2022/01/Sant-Jordi-2022.jpg 1920 2400 Neteges Bages Neteges Bages abril 23, 2022 abril 25, 2022\nLa nostra evolució és fruit de la capacitat de treball i dels continus esforços per millorar la qualitat de vida dels nostres clients. Les ganes de fer les coses ben fetes i l’afany de superació ens permet donar serveis de màxima qualitat.\nTenim una visió integradora del concepte serveis de neteja. Aquest valor afegit ha fet que amb els anys, Neteges Bages hagi esdevingut una empresa referent en la comarca del Bages.\nPer a nosaltres la cura del medi ambient és un aspecte fonamental i davant l’ús dels productes químics, quan duem terme els nostres serveis de neteja, sempre prioritzem l’ús de productes ecològics i mínimament abrasius.\nA Neteges Bages fem regularment el seguiment de les legislacions i de les actualitzacions que la UE fa sobre les lleis de viabilitat i salubritat dels productes que emprem habitualment a l’hora de desenvolupar la nostra feina.\nNeteges Bages fem servir les tecnologies més avançades, apliquem els procediments tècnics de neteja més adients per a cada cas i utilitzem productes de neteja de qualitat. Tanmateix, tots els nostres tècnics segueixen cursos de formació continuada i d’especialització.\nDisposem d’un alt nivell de supervisió dels nostres treballs, alhora que mantenim una comunicació permanent, àgil i fluida amb els nostres clients i amb l’equip de treball destinat a cada empresa. Seguir una estricta metodologia de treball és el que ens permet millorar dia a dia.\nNeteges Bages hem implantat un Sistema de Gestió Integrada de Prevenció de Riscos Laborals a través del qual assegurem el compliment de la legislació vigent en matèria de Seguretat i Salut Laboral.\nCreiem que és imprescindible complir amb el marc normatiu de prevenció de riscos laborals, per això les condicions de seguretat i la salut de totes les persones que treballen en la nostra empresa passen per una prèvia certificació.\nDescarrega't el nostre portafoli