Els veïns han seleccionat 20 projectes que consideren prioritaris a cada districte per rebre part dels 30 milions del pressupost participatiu\nMobilització escolar contra l'excés de trànsit. Pere Virgili\nBarcelonaAdequar el camp esportiu Julià de Capmany, a Montjuïc, per destinar-lo a la pràctica d'esports minoritaris com el criquet. Renovar els patis de l'Escola Pau Casals, a Gràcia, per fer-los més amables per a l'activitat escolar i extraescolar. O arranjar el solar conegut com la muntanyeta perquè la comunitat educativa de l’Escola Àngels Garriga, a la Font d’en Fargues, hi doni un ús. Són els tres projectes que han rebut més suport a la primera fase de la votació per seleccionar les inversions incloses en els pressupostos participatius de Barcelona. En total, s'hi destinaran 30 milions d'euros i, de moment, cada districte ha seleccionat 20 iniciatives que passen a la gran final: la decisió definitiva d'on invertir-los s'ha de prendre entre el 10 i el 20 de juny, que és quan es farà l'última tanda de votacions.\nA la primera volta, les millores associades a centres educatius i a l'espai públic –sobretot canvis als entorns de les escoles per protegir-les del trànsit– han copat el rànquing. En termes de mobilitat, destaquen també propostes com crear un carril bici que recorri tota la travessera de les Corts i un altre que connecti la plaça Urquinaona amb I'Hotel Vela passant per la Via Laietana. Pel que fa a les pacificacions, un altre dels hits del procés, destaquen propostes com substituir un carril de trànsit per un de bicicletes al carrer Entença i ampliar-hi les voreres o donar més protagonisme al vianant en les connexions entre els tres barris de les Planes.\nA la fase que ara es dona per tancada, tota persona empadronada a Barcelona podia triar fins a deu iniciatives entre els 822 projectes que s'hi havien presentat. Ara cada barceloní podrà votar, a través de la plataforma Decidim.Barcelona, al districte on és empadronat i també en un altre, quines de les inversions preseleccionades considera més urgents. La selecció es fa pel mètode de la cistella de la compra: cada persona podrà triar tants projectes com consideri oportú fins a exhaurir el pressupost. Els projectes seleccionats més vegades seran els guanyadors.\nEl regidor de Participació, Marc Serra, ha assegurat que la voluntat del govern municipal és que els projectes que han arribat fins aquí, però que no acabin entre els vencedors, no caiguin en l'oblit: "Volem aprofitar la intel·ligència col·lectiva".\nEls projectes més votats a cada districte\nSant Martí Ampliació, reforma i cobriment de la pista poliesportiva Pujades, al barri de Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou (480 suports). Millora, cobriment o trasllat de la pista d’hoquei línia de l’Institut Icària, a la Vila Olímpica (459 suports). Reforma de l'espai de menjador i dotació d'una cuina pròpia a l’escola La Pau per compartir l'escola, l'institut i el barri (393 suports).\nSant Andreu Pacificació de l’entorn escolar de l’escola Ramon Llull, al barri del Congrés i els Indians (255 suports). Renovació de la gespa del terreny de joc de l’estadi municipal Narcís Sala (183 suports). Pacificació de l’entorn de l’escola Congrés Indians (175 suports).\nNou Barris Remodelació i millora dels equipaments del pati de l’escola Santiago Rusiñol, eliminant les barreres arquitectòniques i adoptant mesures de seguretat adients per a l’ús del mateix per part dels infants de l’escola i del barri (187 suports). Creació de parc esportiu infantil, juvenil, sènior i de persones amb discapacitat a la zona esportiva de Can Dragó (176 suports). Modificar l’ús d’un solar al barri de Porta, al c. Pintor Alsamora, actualment amb ús d’aparcament per fer-hi un hort urbà (124 suports).\nHorta-Guinardó L’adequació del solar anomenat la muntanyeta per la comunitat educativa de l’escola Àngels Garriga, a la Font d’en Fargues, per formalitzar els usos educatius i recreatius que tenen lloc en aquest espai (635 suports). Transformació del Pati Obert de l’Escola de les Aigües en un jardí ple de verd, que representi un refugi climàtic, augmentant la salut del barri, la diversitat de joc i la perspectiva de gènere (362 suports). Un renovat poliesportiu pel barri a l'Institut Escola Coves d'en Cimany (227 suports).\nGràcia Renovar els patis escolars de l’escola Pau Casals, al Camp d’en Grassot, amb una perspectiva esportiva i inclusiva (705 suports). La transformació de l’àrea de jocs de la plaça de John Lennon, a la Vila de Gràcia (303 suports). La pacificació de l’entorn de l’escola Rius i Taulet (260 suports).\nSarrià-Sant Gervasi Renovació i adequació del parc de la Font del Racó com a racó de salut, aprenentatge i natura, al barri de Sant Gervasi – la Bonanova (292 suports). La urbanització del carrer Romaninar, a Vallvidrera, una petició històrica dels veïns i veïnes d’aquest carrer (153 suports). Pacificació i urbanització dels accessos i connexions de l'eix viari entre els barris de muntanya de les Planes (142 suports).\nLes Corts Ampliació i pacificació de la vorera sud de travessera de les Corts entre Vallespir i Numància, amb una barrera vegetal de protecció a l’escola Duran i Bas (125 suports). La construcció d’un carril bici a tota la travessera de les Corts (115 suports). Dotar d’eines i infraestructures necessàries per afavorir la participació de les joves en la dinamització del teixit social de les Corts (99 suports).\nSants-Montjuïc La remodelació del camp esportiu de Julià de Capmany per a la pràctica d’esports minoritaris com el criquet (2.441 suports) Recuperar la nau de Can Climent perquè sigui la seu social dels Castellers de Sants (350 suports). Millorar els espais que formen el Passatge del Vapor Vell per ordenar els usos actuals i preveure’n de nous, possibilitant un espai d’ús ciutadà actiu (284 suports).\nEixample L’adequació dels patis escolars a través de la naturalització per mitigar els efectes del canvi climàtic i l’adequació a seva adequació com a espais comunitaris d'oportunitats educatives, de coeducació i d'igualtat (531 suports). La compra i reforma d’un local per l’Agrupament Escolta Antoni Gaudí (500 suports). Guanyar dos espais a l’Esquerra de l’Eixample mitjançant l’obertura i millora dels patis de les escoles Auró i Diputació, reconvertint-los en espais saludables, ombrejats i frescos oberts al veïnat (487 suports).\nCiutat Vella L’adequació de la seu de l’Institut Verdaguer, al parc de la Ciutadella, en un centre de recerca tecnològica (153 suports). La creació d’un jardí urbà a la placeta d’entrada a l’escola bressol Mont Tàber (141 suports). Dotar de més espais d’higiene personal a les persones sense llar (106 suports).


El Festival d'Altres Cinemes dóna suport a la lluita LGTBIQ africana\nEl festival sobre altres cinemes ha centrat la seva mirada a Àfrica.\n16-03-2019 | dBalears\nDesprés de dues jornades transformant la mirada amb què les Illes Balears miren el continent africà amb cinema de Sudan, Senegal i Burkina Faso, el Festival d'Altres Cinemes (FAC) clourà aquest dissabte tres dies de projeccions i taules rodones centrades en l'Àfrica amb dues cintes de Kènia i República Democràtica del Congo, per acabar amb un concert de tancament que durà a Sheela Gathright al CineCiutat.\nDurant les jornades de dijous i divendres es varen poder veure el curtmetratge senegalès DEM DEM i el llargmetratge burkinès WALLAY. Segons els organitzadors, es varen analitzar les crítiques sobre les migracions i les identitats híbrides dels immigrants amb l'última taula rodona ÀFRICA EN MOVIMENT, la qual hi va participar l'expert en relacions internacionals Mbuyi Kabunda, originari de República Democràtica del Congo; el periodista i membre de SOS Racisme Moha Gerehou, d'origen equatoguineà; i l'antropòleg Rafa Crespo Ubero.\nKabunda va trencar el mite que la migració és un moviment del Sud cap al Nord. Gerehou va explicar que ni la llei d'estrangeria, ni les agressions racistes, ni els CIES, surten del no-res.\nPer part seva, Crespo va mencionar que ens 'estan africanitzant' i va posar d'exemple el teatre de l'oprimit que ve de Brasil i està funcionat molt a Barcelona, els bancs comunals així com els intercanvis de coneixement de dones grans catalanes que van a rebre ensenyament amb gent gran de Senegal.\nLa darrera jornada d'aquesta mostra organitzada per la Conselleria de Benestar Social i Cooperació enfocarà els reptes del col·lectiu LGTBIQ de Kènia a través de la pel·lícula Rafiki, de la directora Wanuri Kahiu. La cinta, que va ser censurada al país, on l'homosexualitat està penada per llei, ha estat aclamada internacionalment i projectada a festivals de cinema tant importants com Venècia o Toronto.\nRecentment, a més, l'actriu principal de la pel·lícula, Samantha Mugatsia, va rebre el premi a millor actriu al FESPACO, el festival de cinema més important de l'Àfrica, considerat 'els Oscars africans'. Es veurà el documental congolès Maman Colonelle, de Dieudo Hamadi, que presentarà el paper de la dona dins la policia de República Democràtica del Congo. La nit, clourà amb una altra dona, la Sheela Gathright, mallorquina d'adopció i veu vellutada del soul afrodescendent.


En marxa la segona fase dels Pressupostos Participatius de Barri 2020-2021 - Tvsantcugat.cat\nEls ciutadans i les entitats de Sant Cugat ja poden presentar propostes per als Pressupostos Participatius de Barri 2020-2021 després que s’hagi engegat la segona fase del procés per decidir a què es destinen 2,5 milions d’euros del pressupost municipal del 2020 i el 2021.\nFotografia de Marco Simarro durant la roda de premsa virtual de presentació dels Pressupostos Participatius. Foto de l’Ajuntament.\nEl regidor de Participació i Barris, Marco Simarro, ha explicat que “han optat per mantenir el procés, adaptant-lo a la situació d’emergència sanitària actual“, ja que consideren que “contribueix a mantenir la vida col·lectiva i participativa dels veïns i que també pot contribuir a generar propostes de millora dels barris i de la cohesió social i a reactivar en part l’activitat econòmica local”.\nEl regidor @MarcoSz4 ha explicat en roda de premsa que es manté el calendari del procés, adaptant-lo a la situació actual, perquè contribueix a mantenir la vida col·lectiva i a generar propostes de millora dels barris i que ajudin a reactivar l'activitat econòmica de #SantCugat pic.twitter.com/KGE0JgkHIK\nLes propostes es poden presentar fins al 21 de juny, a través del portal decidim.santcugat.cat. Les poden enviar tots els santcugatencs de més de 14 anys i les entitats de la ciutat.\nA causa de la pandèmia del coronavirus aquesta serà la única via per fer arribar les propostes. No obstant això, qualsevol persona que tingui dificultats per presentar una iniciativa, pot enviar un correu electrònic a participacio@santcugat.cat i se li donarà suport tècnic per poder completar el procés.\nPropostes més petites i arrelades al territori\nEn aquesta edició, les iniciatives han de ser en l’àmbit de barri (o dels barris del centre, en el cas del Centre Est, Centre Oest i Nucli Antic) i s’han d’emmarcar en una o més d’una de les línies estratègiques consensuades amb el veïnat i les entitats durant la fase de diagnosi.\nTotes les propostes que es presentin es validaran en l’àmbit tècnic i del Consell de Barri i totes les que siguin vàlides es presentaran, debatran i treballaran els mesos vinents en un taller ciutadà amb l’objectiu de poder fer la votació ciutadana el mes de gener de l’any que ve.\nEl regidor Marco Simarro ha destacat també “l’elevada participació que hi ha hagut en la primera fase” dels Pressupostos participatius i el fet que la majoria de barris han coincidit a l’hora de destacar algunes qüestions prioritàries que volen treballar els pròxims anys.\nDels 2,5 milions d’euros dels Pressupostos Participatius d’aquesta edició els barris de Mira-sol, la Floresta i les Planes decidiran, cada un, el futur de 432.000 euros, mentre que els barris del Centre Est, Centre Oest i Nucli Antic decidiran 434.000 euros cada un.


EL AUTOR | M.A.Confidential\nLa pel·lícula juga amb els diferents tòpics que envolten el món de la literatura, però en el fons aquests es poden extrapolar a qualsevol figura que es dediqui a crear personatges i històries de ficció. És cert que ja des d’un bon principi El Autor no és massa benèvol amb el seu protagonista, però les situacions en què acaba desembocant la seva obsessió per a escriure un bon llibre resulten del tot insòlites. La pel·lícula aborda aquesta mena de sentit de possessió que alguns autors tenen respecte els personatges que creen, i també critica amb certa sorna la necessitat que hi ha de dramatitzar qualsevol història, enlloc de deixar fluir les coses. En realitat, hi ha bona part del públic que vol aquest tipus de relats, per això El Autor busca una complicitat perversa amb la posició de l’espectador: també volem que tots aquests conflictes tirin endavant per la curiositat de saber com acaben, o preferiríem que les coses seguissin el seu curs sense “tocar” res?\nEn plena era de l’anomenada “postveritat”, en què sembla que la realitat vàlida acaba sent aquella que resulta més convenient per a qui la comunica, l’aparició d’una pel·lícula com El Autor resulta significativa. Álvaro es pren al peu de la lletra aquella frase de “no deixis que la realitat t’espatlli una bona història” i la duu fins les últimes conseqüències, sense pensar en ningú més que ell. De fet, es pren literalment molts dels consells prefabricats i de manual que rep del seu professor d’escriptura, cosa que provoca imatges força gracioses i impactants. D’aquesta manera, el film deixa en evidència i ridiculitza el protagonista, al mateix temps que aquest es dedica a moure els fils dels seus suposats personatges. Així, El Autor atribueix a l’espectador una curiosa dualitat de punts de vista: com veiem nosaltres als personatges, i com els veiem a través del filtre d’Álvaro i les seves malèvoles intencions.\nManuel Martín Cuenca ofereix una direcció aparentment neutra, però que en realitat està carregada de sentit. Per exemple, a través del seu entorn, el director ens parla constantment del personatge d’Álvaro. Les parets blanques i habitacions buides que el rodegen descriuen en certa manera la seva ment incapaç d’escriure una sola línia, i al mateix temps semblen més aviat una cel·la on es troba presoner que no pas un ampli pis on viure còmodament. Poc a poc, El Autor va convertint Álvaro en una espècie de psicòpata, com en les escenes en què espia a les fosques unes ombres humanes, conscient que per a ell són simples figures sense ànima que pot redirigir al seu gust. A mida que la novel·la avança i ell creu en la veracitat dels fets que explica, el pis d’Álvaro s’omple amb un mínim d’equipament, però sempre de forma impersonal i sense cap mena de gust.\nA més dels bons detalls que incorpora la seva direcció, Manuel Martín Cuenca extreu tot el talent d’un Javier Gutiérrez que s’entrega completament al personatge. L’actor encaixa a la perfecció amb l’humor negre que presenta bona part de la història, destacant sobretot les seves escenes amb Adelfa Calvo, qui probablement és el gran descobriment de la pel·lícula. Sumant aquest grup de bons actors, la subtilesa amb què va decorant la seva aparença senzilla i la mala llet que va aflorant, El Autor aconsegueix mantenir un interès molt alt de principi a fi. Només lamento que en el seu tram final es deixi pel camí a diversos personatges secundaris quan aquests ja no interessen per a la trama del protagonista. També hauria pogut portar encara una mica més enllà l’obsessió manipuladora del seu protagonista. Són petits detalls que no eviten que El Autor es postuli com un dels títols espanyols a tenir més en compte aquest any.


Nou espai de lleure per a gossos a Platja d'Aro\nCastell-Platja d’Aro ha obert al públic aquest mes d’agost el segon espai del municipi destinat al lleure de gossos. Són 1.300 metres quadrats entre el carrer Luxemburg i l’avinguda de París de Platja d’Aro, és a dir, en una zona verda del sector del Parc dels Estanys.\nIntervé: Montse, propietària de la Jackie\nAquest espai està dissenyat perquè els gossos hi puguin córrer i esbargir-se lliurament, sense necessitat d’estar lligats per una corretja alhora que els seus propietaris tinguin l’oportunitat de compartir temps entre ells. La zona està delimitada per una tanca metàl·lica amb una doble porta d'entrada que genera un espai segur on deslligar l'animal. A dins es cobreixen els serveis de bosses per recollir els excrements dels animals i de font d'aigua perquè puguin fer passar la set. Els usuaris coincidiexen en afirmar que és un dels espais d'aquest tipus als que han portat les seves mascotes més complets.\nAmb els mateixos objectius i amb característiques molt similars es va crear fa un any i mig un primer espai a l’entrada de Mas Semi de Castell d’Aro amb un superfície de 1.500 metres quadrats. Alhora hi ha en projecte la creació de dos espais, un al centre urbà de Platja d’Aro, proper a la Plaça de la Sardana, i l’altre a la zona de Riuet, propera al Club Nàutic Port d’Aro.


Hyatt Place Chicago - Naperville/Warrenville Warrenville (IL) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 6 allotjaments a Warrenville (IL).\nHyatt Place Chicago - Naperville/Warrenville27576 Maecliff Drive, Warrenville, Warrenville (IL), Estats Units - Veure al mapaExcepcional10,0Basada en1comentariHyatt Place Chicago - Naperville/WarrenvilleVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure totes les 28 fotosUbicació excepcional 10,0Veure al mapa10,0UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsbarascensorRestaurants\nLlit Gran i Sofà Llit - Planta Superior (Two Queen Beds with Sofa Bed - High Floor)\nSobre l'allotjamentDescripcióIdeal tant per a la diversió com per al relax, Hyatt Place Chicago - Naperville/Warrenville es troba a la zona de Warrenville de la ciutat de Warrenville (IL). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Hyatt Place Chicago - Naperville/Warrenville, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, despertador, articles de tocador, banyera, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, piscina coberta, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hyatt Place Chicago - Naperville/Warrenville.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxesservei de llançadora Coses a fer, maneres de relaxar-secentre esportiupiscina [interior] Àpats, begudes i refrigeribarmàquina venedoraRestaurantsServeis i comoditatscaixa fortamagatzem d'equipatgeservei de bugaderiacaixer automàticneteja en seczona de fumadorsAccésascensorinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyiaentrada/sortida [exprés]recepció [24 hores] Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal presentar una targeta de crèdit i un document d'identitat amb fotografia vàlids durant el registre d'entrada. Les peticions especials no es poden garantir, estan subjectes a la disponibilitat durant el registre d'entrada i poden comportar suplements. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.Mostrar més


Una de les raons per les quals incloem un vídeo en un projecte transmèdia és per donar suport a una argumentació que estem construint.\nUna possibilitat són una sèrie d’infografies animades per a facilitar la comprensió de dades numèriques abstractes. Aquí podem seguir les explicacions de l’apartat 4.7.2 «Qüestions argumentatives», dedicat a l’argumentació amb les imatges i al tipus de gràfic que és millor utilitzar en funció de les dades que volem transmetre. Si decidiu que la infografia ha de ser un vídeo, assegureu-vos que hi ha raons poderoses per a animar-lo.\nEn el lloc Gapminder teniu uns exemples excel·lents de la inclusió de vídeo en una infografia per a transmetre informacions, que amb una imatge estàtica serien molt més difícils de transmetre i tindrien un menor impacte pedagògic.\nUna altra raó per la qual us pot interessar incrustar un vídeo des d’un punt de vista argumentatiu és perquè el vídeo és una evidència del que esteu argumentant. Així, si voleu mostrar que l’actual president dels Estats Units s’ha contradit a si mateix sobre política exterior diverses vegades en l’últim mes, una manera eficaç de donar suport a la vostra argumentació és amb un vídeo breu on apareguin aquestes contradiccions.\nSi utilitzeu vídeo en aquest sentit assegureu-vos d’editar-lo primer i oferir solament la informació específica que voleu fer ressaltar. El més enutjós de «Mou el vídeo fins al minut 4:27 per a veure com va canviar d’opinió sobre la situació a Afganistan» és haver-se d’empassar el vídeo sencer sense saber quan sortirà aquesta contradicció.\nPotser l’evidència no sigui tant sobre el contingut del vídeo sinó sobre la forma. Per exemple, podeu estar creant un curs en línia de ciència-ficció i voler mostrar diferents maneres en què els cineastes mostren la vida alienígena. Per a això podeu recopilar fragments curts de pel·lícules per a exemplificar aquests estils.\nCom hem indicat anteriorment, assegureu-vos que visualitzar el vídeo tindrà més sentit que una imatge estàtica, i editeu-lo perquè el que voleu mostrar aparegui ràpidament i no calgui esperar dos minuts fins que l’extraterrestre aparegui finalment.


Penzion Larion Kralova Lehota Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKralova Lehota 266, Kralova Lehota, Kralova Lehota, Eslovàquia, 3233 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Penzion Larion\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Penzion Larion és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Kralova Lehota. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPenzion Larion també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Kralova Lehota. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, restaurant.\nL'ambient de Penzion Larion es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, centre esportiu, sauna, esquí, pesca, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Kralova Lehota, el Penzion Larion és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Joies i Artesania Sela: Restaurant una taula blanca de preescolar\nRestaurant una taula blanca de preescolar\nTallada amb serra, cobrint el centre amb una làmina de fusta i pintura granat de base.\nReseguint amb pinzell el dibuix fet prèviament a llàpis.\nEl dibuix són siluetes de follets amagats entre fulles i flors.\nTota la rotllana la formen diferents follets, fades, plantes i bolets\nDetall del traç amb pinzell, el que fa que la taula esdevingui única i plena de detalls\nLa fantasia de Tim Burton es fa present en la part central.\nTotes les siluetes queden formant un marc tancat.\nUn cop el vernís és sec ja es pot utilitzar.\nPublicado por Sela en 23:10\ncantireta 5 de julio de 2011, 10:32\nJo vull viure dins de la taula...!!


L'Ajuntament anuncia la suspensió de les llicències durant un any fins que hagi elaborat una normativa específica per a les cuines fantasma\nRedacció VIA Empresa Barcelona. 26 de març de 2021 10:36\nUn cartell penjat a un balcó del barri de Sant Martí de Barcelona contra les 'dark kitchens' | ACN\nLes protestes dels veïns de diversos barris han empès l'Ajuntament de Barcelona a suspendre les llicències de dark kitchens durant un any. La decisió s'ha pres amb l'objectiu d'evitar una proliferació "descontrolada" d'aquest tipus de negocis, segons han anunciat en roda de premsa la tinenta d'alcaldessa d'Urbanisme, Janet Sanz, i el primer tinent d'alcalde, Jaume Collboni.\nDurant aquest temps, el consistori preveu estudiar la situació i desenvolupar una normativa urbanística específica per a aquesta activitat. La suspensió de les llicències només afecta les cuines fantasma, és a dir, els establiments que elaboren plats preparats per repartir, però que no tenen un espai destinat als clients.\nDiverses associacions veïnals dels barris de Les Corts i Sant Martí han protagonitzat protestes les darreres setmanes davant l'obertura de macrocuines en aquestes zones. De fet, la suspensió de les llicències afectarà els dos macroprojectes objecte de protestes, ja que només tenen permís d'obres i no d'activitat.\nMés info: Not so dark: una nova cuina fantasma a Barcelona\nLa notícia arriba després de l'aterratge de Not so dark -una empresa de cuines fantasma francesa- a la capital catalana. La multinacional Cooklane és una altra de les companyies de dark kitchens que han començat a planejar l'arribada a Barcelona i és responsable de la macrocuina de Sant Martí. Un exdirectiu d'Uber n'és l'impulsaor.


Centelles - Recollida de Residus d'Osona\tCentelles - Recollida de Residus d'Osona\nEl municipi de Centelles està situat al sud de la plana de Vic i té una superfície de 15 Km². El terme comprèn, a més de Centelles, les urbanitzacions de Puigsagordi i Sant Pau (prop d’Aiguafreda). Al voltant del nucli antic, a nord i sud, trobem agrupacions residencials de torres i xalets i a l’oest hi ha l’ampliació moderna, a base de petites cases i blocs de pisos. Està connectat a través de la C-17 i la línia de tren. Al voltant del nucli hi ha tres polígons industrials (Puigxoriguer, Congost i Gavarra).\nLa recollida de residus del municipi es realitza entre RRO (fraccions multiproducte i vidre) i una altra empresa (fracció rebuig i recollida porta a porta d’orgànica). Els ciutadans, a més a més, disposen de minideixalleries, deixalleria fixa, punts de recollida de l’oli i recollida domiciliària de residus de jardí i d’andròmines. Durant el febrer de 2015, el municipi ha renovat tots els contenidors de multiproducte i vidre.


La Catedral de Mallorca prepara una exposició sobre l'obra de Jujol - Jujol 140\nLa Catedral de Mallorca prepara una exposició sobre l’obra de Jujol\nNov 8, 2018 | Notícies\nLa Catedral de Mallorca participa a la commemoració de l’Any Jujol 140 i organitzarà diferents activitats entorn a la figura de l’arquitecte. Una exposició on s’explicarà l’obra de Jujol de manera retrospectiva i divulgativa serà l’eix central de la seva participació.\nEl públic podrà passejar pel claustre del temple gòtic i descobrirà el Jujol arquitecte tot fent repàs de les seves obres i intervencions més importants. Un document inèdit de pagament per serveis autoritzat per Mossén Antoni Maria Alcover, on Jujol signa i Gaudí en dona el vistiplau, s’exposarà a l’interior de la catedral.\nA més, durant el mes de març de 2019, es realitzarà una taula rodona d’experts de l’obra de Jujol on es debatrà sobre les intervencions decoratives que es conserven a l’altar major de la catedral.\nDe la mateixa manera, la ciutat de Palma de Mallorca, municipi on s’ubiquen aquestes intervencions, donaràn suport a aquestes activitats adherint-se a l’Any Jujol 140.


Primum vivere...: Cigrons amb botifarra esparracada\nCigrons amb botifarra esparracada\nDeixem escórrer els cigrons (si són de pot). Tallem la ceba i el porro ben petits i pelem la botifarra que tallarem grosserament amb una espàtula de fusta. Mentrestant, posem a escalfar una mica d'oli a la cassola on prepararem el plat i, quan estigui calent, hi posem la botifarra que acabarem d'esparracar amb l'espàtula. Només cal escalfar-la que ja és cuita. Alerta que salta!\nQuan tinguem la botifarra calenta, la reservem i en el mateix oli estovem la ceba i el porro amb foc baix i la cassola tapada. Passats uns cinc minuts, hi afegim el pebrot (també tallat petit) i els alls. Quan estigui tot tou, destapem, apugem el foc i afegim la copa de vi. Deixem passar un parell de minuts, abaixem el foc, hi afegim la ricota i remenem perquè s'hi incorpori. Ara ja només queda afegir els cigrons i la botifarra, i deixar que es vagin estofant uns 10 minuts.\nPodeu posar qualsevol mena de botifarra. Podeu canviar la ricotta per crema de llet o recuit. Crec que quedarà bo igual.\nA l'anticigrons tampoc no li va agradar...\nPublicat per cesc_tataret a 12:51\nEtiquetes de comentaris: llegum, porc, primers


La política exterior de Trump: 5 moments clau\n22 de setembre 2020 / Context / Josep Adolf Martí i Bouis\nPoca immigració, proteccionisme comercial, i possible pau a Orient Mitjà. Què ha conseguit l'administració Trump en els últims quatre anys?\nEns apropem al final dels primers quatre anys de la Presidència Trump. La marca de la casa ha estat un embroll diplomàtic rere altre, amb ocasionals èxits que ben bé podrien acabar donant al President el Premi Nobel de la Pau. A setmanes vista de les eleccions que podrien significar un canvi radical a la diplomàcia americana, repassem els cinc moments clau de la política exterior de Donald Trump.\n1. La retirada de NAFTA i d’altres organismes internacionals. Trump no va dubtar en abandonar l’acord comercial d’Amèrica del Nord (NAFTA), signat per Bush pare i adoptat pels Clinton, al qual culpava pel malestar socioeconòmic de la classe treballadora estatunidenca. Trump va abandonar també el Tractat de París sobre el Canvi Climàtic, la UNESCO, i el Comitè de la ONU pels Drets Humans, entre d’altres.\n2. La reunió amb Kim Jong-Un. La reunió amb el líder de Corea del Nord era la primera d’aquest tipus en setanta anys de conflicte. La trobada va ser un èxit sorprenent, tenint en compte que Trump havia titllat a Kim Jong-Un de “baixet i gras” i de tenir un botó nuclear “més petit que el seu”.\n3. Mort de Qasem Soleimani. Trump va deixar enrere la política pacificadora a Iran d’Obama i la Unió Europea, titllant-los de dèbils i inefectius, i va deixar clara la seva nova postura ordenant l’execució del líder militar del règim iranià, el cèlebre oficial Qasem Soleimani. Molt proper al Líder Suprem Khameni i estimat per aquells qui són afins al règim islamista, la seva mort va ser un cop dur per la moral del país d’Orient Mitjà. En una acció similar Trump ja havia ordenat la mort de Abu Bakr al-Bahdadi, líder d’ISIS.\n4. Trasllat de l’ambaixada americana a Jerusalem. El 6 de desembre de 2017, Trump va anunciar que els Estats Units mourien de manera unilateral la seva ambaixada a Israel de Tel Aviv a Jerusalem, reconeixent així la segona ciutat com a la capital de facto de l’Estat jueu. Aquest moviment va ser durament criticat pels seus adversaris demòcrates, que veien en ell una decisió que duria més caos a la regió. Des d’aquell dia, però, la majoria de països d’Orient Mitjà han firmat la pau amb Israel, cosa que ha dut a alguns oficials noruecs a demanar per a Trump el Premi Nobel de la Pau.\n5. El conflicte amb la Xina. Trump ha fet de la Xina el seu enemic públic, convençut que l’èxit comercial del gegant asiàtic és degut a un sistema global de comerç massa favorable. La guerra comercial entre totes dues potències ha afectat el món sencer, i la pandèmia del COVID-19 no ha ajudat a netejar el nom xinès.\nTrump o el seu successor hauran de construir, sobre aquests cinc pilars inestables, una política exterior pels propers quatre anys. Problemes com el canvi climàtic, la posició de la Unió Europea o el creixement demogràfic a l’Àfrica seran potser els nous centres d’atenció.\nNo hi ha cap dubte que la mort de Ruth Bader Ginsburg i la posterior cursa successòria ja han transformat el clima electoral.\nEl potencial caòtic del vot per correu\nLa pandèmia marcarà un procés electoral pel qual ningú sembla estar preparat. Amb un augment significatiu dels vots per correu, el potencial caòtic d’aquestes eleccions és molt gran. Si els candidats no accepten els resultats, es podrien impugnar els comicis.


Apartments Nevenka Umag Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 1.037 allotjaments a Umag.\nApartament 2 Habitacions (Two-Bedroom Apartment Standard)\nAl visitar Umag, vosté es sentirà com a casa a Apartments Nevenka, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartments Nevenka, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, cuina americana, nevera, plat de dutxa, sala d'estar a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartments Nevenka és una selecció idònia per a la vostra estada a Umag.\nTots els tipus de viatgers (16) Parelles (5) Famílies amb infants petits (6) Grups (5)


Diferenciada.org - Notícies, recursos i investigacions sobre l'educació diferenciada. - Abolir l'educació diferenciada no reduiria els estereotips de gènere\nAbolir l'educació diferenciada no reduiria els estereotips de gènere\nArticle d'opinió escrit por Barbara Ennis* en The Irish Times, dimecres, 7 de febrer de 2018.\nQue ho digui la directora d'una escola per a nenes pot estranyar, però vaig a ser honesta: aparentment, la idea d'abolir l'educació diferenciada sexe pot semblar assenyada. Després de tot, acabem de sortir d'un any en el qual les persones de la revista Time de l'any eren les dones del moviment #MeToo, i enderrocar les barreres entre els sexes durant els anys més formatius de l'escola sembla ser positiu.\nCom a mínim, donades les històries que han dominat els titulars en els últims mesos, certament és un argument oportú.\nCertament he estat pensant en això en les últimes setmanes des que el senador laborista Aodhan Ó Riordáin va fer un defensa pública de tal moviment, argumentant que "és hora que reavaluem genuïnament la justificació, si té alguna, de la segregació dels nostres fills al llarg de línies de gènere en moltes de les escoles de la nostra nació ".\nÉs correcte que necessitem un debat, però no sobre els mèrits (o no) de l'educació diferenciada, sinó que hem d'analitzar què poden fer les nostres escoles per preparar millor als nostres joves per al món en què s'incorporen quan completen la seva escolarització.\nL'abolició de les escoles diferenciades seria un canvi dramàtic però increïblement superficial que finalment no arreglaria absolutament res; una amputació on es necessita microcirurgia.\nAl centre de l'argument a favor de l'abolició es troba l'afirmació que les escoles diferenciades condueixen a estereotips de gènere, restringeixen l'elecció del subjecte i són un entorn educatiu manufacturat que no té rellevància en el món modern.\nPerò això és perdre l'objectiu. Les escoles són, per la seva pròpia naturalesa, configuracions fabricades. No són simples o lleugers, els microcosmos definits de la societat: són construccions socials on els joves es reuneixen amb el propòsit de l'educació.\nEn aquest context, hi ha diverses àrees en què totes les escoles secundàries poden participar per preparar a nois i noies adolescents per a un món que està menys limitat per l'assetjament sexual i altres formes d'assetjament.\nAixò inclou desenvolupar l'autoconfiança en els estudiants i ensenyar-los exactament què és l'assetjament mitjançant l'ús estratègic de textos literaris, música, paraules, teatre i pel·lícules.\nLa provisió d'un fòrum, ja sigui a través d'obres de teatre o sessions de joc de rols, que els ensenyi als estudiants a reconèixer diverses formes d'assetjament, així com a donar poder als estudiants per nomenar-i avergonyir, "apagar" i no tolerar-ho, és crucial.\nS'ha d'evitar oferir als estudiants els temes estereotipats de gènere passats de moda.\nExaminar la dinàmica de poder dins de les agrupacions socials a les escoles, i ressaltar quines conductes no s'han de permetre, és essencial.\nAjudar els adolescents a deixar de tenir un rendiment acadèmic deficient també és fonamental, com ho és desterrar la timidesa o els eufemismes durant la discussió de temes difícils.\nFinalment, parlar és clau per resoldre cada problema que afecta el desenvolupament dels estudiants.\nEn altres paraules, el diàleg obert, desvetllar a través del debat i fer aflorar temes tabú és el que s'ha de fer en les nostres escoles: no permetre que res quedi amagat.\nTot això són temes fonamentals, crucials. I en tots anem amb retard.\nFrancament, hem de ser valents, tant com puguem. Les escoles són importants camps d'aprenentatge sobre els tipus incorrectes de comportament social: els nens sovint són encoratjats pels seus grups de companys a ser grollers, i les nenes a ser submises i obedients.\nTot el que els nostres homes i dones joves volen veure està a tres clics o es passa d'un cop en els seus telèfons intel·ligents; això passa tant a les escoles mixtes com en les diferenciades.\nPerò no és la construcció de gènere de les escoles el que necessita debat. És el currículum ocult de les escoles el que ho fa, on es pot fer gran part del mal, i com podem fomentar aquests entorns intricadament manufacturats per construir i oferir una societat millor i més igualitària.\nSituar el nostre enfocament en qualsevol altre lloc seria un gran perjudici per als nostres joves i, en última instància. a la nostra societat futura\nÉs fàcil caure en el parany de creure que un simple canvi dràstic, com l'abolició de les escoles diferenciades, podria funcionar com una panacea i solucionar aquests problemes d'una sola vegada.\nCom vaig dir, gairebé podria semblar una bona idea, o almenys un digne debat, en aparença. No obstant això, aquest problema és molt més profund. I fins que no ho reconeguem i comencem a abordar-lo en conseqüència, no començarem a veure el canvi que tant necessitem.\n*Barbara Ennis és la directora d'Alexandra College, Milltown, Dublín.


Calp serà la seu d’un observatori de ciutats sostenibles i resilients - Levante-EMV\nEl municipi acull unes jornades amb la presència d’experts que acudiran a la Cimera Mundial del Clima\nEl president de la Diputació, Carlos Mazón, va inaugurar la jornada a Calp Carlos López\nCalp serà la seu d’un observatori de ciutats resilients i sostenibles que s’encarregarà de fer el seguiment del compliment dels Objectius de Desenvolupament Sostenible i de la reducció de les emissions de gasos d’efecte d’hivernacle en els municipis.\nLa creació d’aquest organisme va anunciar-la ahir l’alcaldessa de Calp, Ana Sala, en el marc d’unes jornades organitzades per Aigües de Calp (del grup Global Omnium) sobre les ciutats resilients i sostenibles.\nUnes jornades que se celebraran fins demà i en les quals participen nombrosos ponents, entre els quals hi ha alguns dels experts que acudiran a la Cimera Mundial del Clima de Glasgow, com ara la directora de la Fundació Empresa i Clima, Elvira Carles.\nEl que es pretén en aquestes jornades és abordar les problemàtiques relacionades amb la resiliència al canvi climàtic i l’aportació dels municipis i de les ciutats a la mitigació dels seus efectes a través de la tecnologia.\nEn el transcurs de la jornada inaugural va participar el president de la Diputació, Carlos Mazón, que va advocar per un equilibri entre “desenvolupament i sostenibilitat” i va subratllar que els municipis és “on es treballa el respecte al medi ambient”. Respecte a l’observatori, Mazón va comentar que ha de ser una “eina per a trencar falsos mites i testimoniar que a la província complim amb el desenvolupament sostenible”.\nTambé hi va acudir la consellera de Transició Ecològica, Mireia Mollà, que va reconéixer que a la Comunitat “queda molt per fer”, ja que les emissions de CO₂ de 2018 a 2019 només es van reduir un 2 %. En aquesta línia va recordar que l’objectiu és reduir-les un 40 % (en 2030), tal com recull la Llei valenciana de canvi climàtic aprovada pel Consell.\nLa consellera de Transició Ecològica, Mireia Mollà, va acudir a la jornada que es va celebrar ahir a Calp Carlos López


Aquesta etapa, que ens porta des de Montserrat fins a Manresa, és la número 27 i última del Camí Ignasià. En finalitzar-la podem visitar l'edifici de la Cova de Sant Ignasi.\nL'última etapa del Camí Ignasià deixa enrere Montserrat i prenem el mateix camí dels Degotalls pel qual vam arribar al monestir. Desfem el camí fet a l'etapa anterior (Igualada-Montserrat): tornem a la mateixa carretera però ara la prenem a l'esquerra, ja que ens dirigim altra vegada a l'ermita de Santa Cecília. Caminem per un sender paral·lel a la carretera i, després de passar per la dreta del túnel, veiem l'ermita que queda alta, al costat de la carretera. Hi arribem i prenem un camí asfaltat que baixa a la dreta. Un indicador assenyala "GR 4 a Sant Cristòfol" i el seguim. Deixem l'ermita a l'esquerra i anem baixant pel camí asfaltat. El nostre camí va paral·lel a la carretera, però per sota. Passem les torrenteres que baixen de la muntanya.\nPer a aquells que van en bicicleta és millor seguir el camí veïnal de terra que va baixant, fent llaçades, en direcció a unes granges, que deixarem sempre a l'esquerra. A cada nova pista prenem sempre la que surt de la nostra dreta, baixant tota l'estona. Hem d'arribar fins a la riera i travessar-la, per pujar pel camí de terra i trobar-nos, al final del camí veïnal (uns ferros encreuats n'indiquen el punt), amb aquells que van a peu i que han baixat directament pel vessant de la muntanya. Els que van a peu seguiran sense possibilitats de perdre's les indicacions del GR 4 que ens porta a Sant Cristòfol. Així ens ho indica un senyal situat en un revolt tancat del camí veïnal. Prenem un sender de muntanya que baixa fort. Seguim les marques vermelles i blanques del GR 4 i arribem a una pista ampla de terra: la prenem a la dreta. Els pelegrins en bicicleta s'uneixen a nosaltres. Fletxes grogues, en direcció contrària.\nEntrem a la urbanització de Can Prat, pel carrer de les Agulles. Seguim les marques vermelles i blanques sempre recte pel mateix carrer. Arribem a un revolt molt tancat a la dreta on hi ha un indicador que assenyala el camí cap a Manresa, a l'esquerra. Atenció, perquè hi ha dos camins: en el correcte hi ha una marca vermella i blanca del GR 4 en una pedra al costat dret del camí. És el camí més perpendicular a la carretera per on venim.\nNova bifurcació: prenem el camí que va a la dreta cap a l'ermita de Sant Jaume de Castellbell. El nostre camí acaba just davant les cases del poble de Sant Cristòfol, però no hi entrem. Agafem el camí a l'esquerra, seguint la indicació de Sant Jaume de Castellbell. Baixem cap a un torrent, seguint les marques del GR 4. Creuem la riera i deixem una casa a l'esquerra. Una altra bifurcació: tirem a la dreta, seguint els senyals vermells i blancs. Arribem a la carretera asfaltada i la seguim cap a l'esquerra, per baixar fins al pont. Prenem la direcció de Castellbell i el Vilar. En passar el pont i al costat del restaurant, prenem un camí a l'esquerra que ens fa pujar. Un indicador ens assenyala la direcció de Manresa.\nEl camí de terra s'uneix a un altre que ve per la dreta. Continuem recte i ens trobem amb una granja de grans dimensions, que deixem a l'esquerra. Just en passar els edificis de la granja, arribem a una bifurcació: tirem a l'esquerra seguint un senyal. Deixem les marques del GR 4 i ara seguim les marques de colors blau i blanc. Una altra bifurcació: tirem a la dreta. El camí ens porta a creuar una riera i, just després de creuar-la, prenem un camí a la dreta, cap a Castellgalí i Manresa (indicador vertical).\nEl nostre camí en travessa un altre, que agafem a la dreta. Més endavant deixem un camí a l'esquerra. Arribem a les primeres cases de Castellgalí: un indicador antic de la Unió Excursionista ens anuncia que ens falten dues hores fins a arribar a Manresa. Prenem el primer carrer a l'esquerra, seguint les pistes blanques i blaves. Som al carrer del Camí de Montserrat, que seguim sempre recte.\nEns apropem al nucli del poble i veiem l'església enlairada, davant nostre. Ens hi dirigim pel carrer de Sant Antoni, i aquí deixem les marques blaves i blanques i el Camí de Sant Jaume català, ja que el Camí Ignasià continua recte i passa per davant la façana de l'església. Al final de les cases del poble comença un camí de terra al costat d'un pal de l'electricitat. Un cartell ens indica que entrem en l'antic camí dels pelegrins de Manresa a Montserrat, del segle X. Comencem una forta baixada en direcció a la carretera C-55, que agafem a l'esquerra. Seguim la carretera uns cinc-cents metres i, passat el pont sobre la riera, després del camp de golf a la nostra esquerra, prenem a l'esquerra un camí mig asfaltat. Un monument recorda el martiri de dues religioses en aquest lloc. Bifurcació: tirem a la dreta per evitar creuar la riera. Arribem davant de la masia de can Cornet i agafem el camí que segueix a la dreta i que ens fa pujar fins a una antiga pedrera fent ziga-zagues. Grans pedres en el camí ens fan tenir present la pedrera, que no arribem a veure, ja que el camí segueix pujant sense passar-hi. En arribar gairebé a dalt de tot, davant uns camps de conreu, el camí gira a l'esquerra. En uns dos-cents metres acaba en un altre camí, que prenem a l'esquerra. Al cap de pocs metres podrem ja veure la ciutat de Manresa.\nFidels sempre al nostre camí, tot recte, ens dirigim al castell d'Oller del Mas. Passats 1,5 quilòmetres se'ns uneix un camí per l'esquerra i de seguida arribem a uns cent metres de la porta del castell. Girem a la dreta i passem al costat d'una columna que ens indica que estem damunt l'antiga calçada romana que Ignasi segurament va agafar per arribar a Manresa. Deixem un camí que baixa a la nostra dreta i seguim cap a unes cases, que les passem deixant-les a la nostra esquerra. Després d'una curta baixada arribem a l'entrada d'una altra casa i, en aquest punt, agafem el camí de l'esquerra que baixa cap a la riera. Baixem i la creuem per un petit pont.\nUn cop travessada la riera, girem a la nostra dreta uns cinquanta metres i pugem per un camí al costat d'un mur de pedra. Un cop dalt, agafem l'esquerra i ens dirigim cap a unes cases que passem de llarg i seguim recte fins a una nova cruïlla, amb uns pals d'electricitat molt visibles. A la cruïlla agafem la nostra dreta, allunyant-nos del barri del Xup. El camí gira bruscament a la dreta per entrar en una granja, però nosaltres seguim recte, per un camí antic, no gaire ben marcat, que passa entre els camps de cultiu. A uns dos-cents metres es bifurca. Agafem el camí estret que segueix a la nostra dreta.\nEl nostre sender creua un camí asfaltat. Seguim recte en direcció a la torre de Santa Caterina, una antiga torre de guaita. Un pàrquing a l'esquerra ens fa planer el camí per arribar-hi. Arribats a la torre, tenim ja davant nostre Manresa, amb la Seu i la Casa d'Exercicis Espirituals de la Cova de Sant Ignasi. A baix, al riu, veiem el pont Vell que hem de travessar, com va fer Ignasi de Loiola fa gairebé cinc-cents anys.\nBaixem de la torre per un camí que surt just al davant en direcció a la Cova. Una baixada forta ens porta a prop del peu de l'ermita de la Verge de la Guia, que ens queda a la dreta. Agafem la carretera a l'esquerra i creuem el pont sobre les vies del tren. Baixem fins a la carretera que va al costat del riu Cardener i girem a la dreta per encarar-nos al pont Vell. Creuar-lo produeix l'emoció de qui sap que està arribant a un lloc de gran densitat simbòlica. Davant nostre tenim l'edifici de la Cova de Sant Ignasi. Al peu del pont, una mica a la nostra esquerra, surt un carrer que puja cap a la Cova. Després d'uns graons, arribem a un carrer que seguim a l'esquerra. Aviat, a la dreta, veiem la reixa que dona entrada al recinte de la Casa d'Exercicis i, una mica més endavant, arribem ja a la porta de la casa. Benvinguts a la Cova!\nDistància del recorregut: 23\nPunts d'interès: Cova de Sant Ignasi, Manresa, monestir de Montserrat.


El Retrat | Muses amb traça\nCategory Archives: El Retrat\nEl Retrat: Arantxa Zunzunegui\nVoleu saber què fa l’Arantxa per defugir de la rutina? Per què una productora fa classes de ioga pel banc del temps? Per què va decidir fer-se productora als 35 anys? Ho descobrireu al programa de Muses amb Traça dedicat al cinema!\n#cine, #dones, #muses, #musesambtraça, #programa, #ràdio, #rebel·lia, #traça, #universitat, Arantxa Zunzunegui, cinema, Productora, productora cine, rutina, TV3\t1 comentari


El projecte Tecnogirl, liderat pel Tecnocampus i les Biblioteques de Mataró, amplia la seva programació durant el darrer trimestre de l'any. Ho fa amb més activitats com a resposta a la bona acollida i èxit que ha generat la iniciativa.\nLa primera activitat destacada és l’exposició que es farà a la biblioteca Pompeu Fabra i que tractarà sobre les aportacions de les dones en la tecnologia al llarg de la història, amb l’objectiu de visibilitzar el rol de la dona en aquest àmbit. També es farà un escape room tecnològic, BiblioLabs i tallers de tecnologia i ciència dirigits a joves de 12 a 16 anys amb els quals es vol promoure l’adquisició de noves habilitats i competències.\nD'altra banda, s'ha creat l’exposició itinerant “Dones i tecnologia”, que ve acompanyada d’un fons de llibres adreçat als centres educatius i que es pot demanar en préstec a les Biblioteques Mataró.\nTecnogirl vol divulgar la ciència i la tecnologia entre els estudiants de secundària i contribuir al foment de les vocacions tecnològiques entre les noies de 12 a 18 anys per disminuir la bretxa de gènere en les professions d’aquest àmbit. Aquest projecte incideix en diversos Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides: educació de qualitat, igualtat de gènere i ciutats sostenibles.


Qui som? – SALUT ENTRE TOTES\nDel debat a la reflexió i de la reflexió a l’acció.\n“Salut entre totxs” és un col·lectiu de persones que ens organitzem de forma horitzontal i assembleària i que compartim una visió de la salut transversal, autònoma, integral, solidaria, comunitària i autogestionada. Transversal perquè no creiem ni les relacions de poder que regeixen el Sistema Sanitari actual ni en els seus paternalismes envers a les persones que hi acudeixen. Autònoma perquè busquem la plena autonomia de les persones com a pas imprescindible per a desfruitar de la llibertat i per tant poder gaudir d’una bona salut. Integral (o holística) perquè creiem que la salut no és només “l’absència de malaltia” sinó que en el procés propi de salut convergeixen factors físics, psicològics i socials i que per tant està àmpliament influenciada pel sistema socioeconòmic actual i les seves relacions desiguals, violentes i deshumanitzades. Solidaria perquè pensem que la salut individual no és possible sense la salut col·lectiva i per tant, tota comunitat ha de ser solidaria amb les veïnes per ella poder desenvolupar-se lliure i sanament. Comunitària i autogestionada perquè creiem que les persones som capaces de créixer de baix cap a d’alt sense imposicions estatals i establint relacions més pròximes, humanes i horitzontals en l’àmbit de la comunitat barrial.\nPartint d’aquestes bases i mirant amb ull crític el nostre sistema sanitari actual que cada cop tendeix més cap a la hospitalització, el paternalisme, la manca d’autonomia, la desigualtat, l’el·litització i la especificació, creiem necessari començar a construir alternatives reals des dels barris. Alternatives de construcció col·lectiva de la salut que no siguin imposades per a cap agent extern sinó que sorgeixin de les pròpies preocupacions veïnals.\nÉs en aquesta direcció en la que algunes estudiantes i professionals de la salut volem compartir aquell coneixement que ens han ensenyat en les universitats (i altres centres d’ensenyament no oficials) per a fer d’aquest un saber popular i transversal que ajudi a suprimir les relacions de desigualtat de la nostra societat.\nSom conscients que les receptes màgiques no existeixen, que la clau està en aprendre dels errors, i que aquests només apareixen quan una fa alguna cosa; és per això que us animem a totes a participar en la construcció comunitària de la nostra salut.\nCreiem que entre totes podem fer de la salut una construcció popular i que en la organització està la clau de la transformació social. Per això ens hem constituït com a col·lectiu “Salut entre totxs”; per conèixer-nos millor, tenir espais de reflexió i debat al barri i així poder construir alternatives plegades.\n1 Juliol 2017 at 3:09 pm\n¿disponéis de materiales o videos de los talleres?\n¿Qui i què s’investiga sobre la salut de totes?\nEl Banc Expropiat surt a la Plaça!\nPresentació Campanya 0 Contenciones\nComunicat de suport al Banc Expropiat (antic CAP Quevedo)\nDIJOUS 28 DE JUNY 11h – Concentració davant de l’Institut Nacional de la Seguretat Social


El Consorci atén un 47% més de persones en quatre anys - Olot TelevisióOlot Televisió\nÚltima actualització 20 abr. 2012\nMés de 8.500 garrotxins, un 15% de la població, reben atenció social bàsica, segons les dades del 2011 que ha fet públiques el Consorci d’Acció Social de la Garrotxa. Això suposa un increment del 47% respecte del 2007. Els problemes de salut, els econòmics i els laborals, han estat els principals motius per demanar atenció al Consorci. Aquest 2011, més de 8.500 persones han necessitat atenció social básica, un 47% més que al 2007. El creixement de demandants ha obligat el Consorci a reorganitzar-se.\nFins, i tot, el Consorci ha hagut de prioritzar alguns serveis respecte d’altres que ha hagut de deixar de fer. Quant als beneficiaris del Programa Interdepartamental de Renda Mínima d’Inserció, el PIRMI, han passat de ser 64 el 2007, a 351 el 2011, i encara hi ha 60 expedients per resoldre. El consorci ha atès 89 dones per violència masclista el 2011, 4 més que l’any anterior.\nDurant el 2011, el Consorci va dur a terme tallers per a joves sobre drogues, violència i sida. Les atencions per problemes de Salut han estat el 2011 les més elebades, amb gairebé un 30% dels atesos. Comprenen aquest grup persones amb problemes d’alcoholisme, consum de drogues, demències o ludopatia. Segons les dades del Consorci d’Acció Social, un de cada cinc garrotxins de més de 65 anys rep alguna prestació de la llei de la dependència. Les administracions de la comarca qualifiquen d’imprescindible el treball que el consorci està fent a la comarca.\nEl nombre d’ajuts d’urgència social ha crescut un 6%. Quant al Centre de Distribució d’Aliments, ha repartit menjar a 460 famílies –1.464 persones–, un 26% de les quals formades per una sola persona i un 22%, per cinc o més membres. Un total de 33 persones més han utilitzat el menjador social, que s’ha traslladat de la Casa Cultural d’Andalusia a un altre local del barri de Sant Miquel.


"Obriu gas, vells alemanys, que podem arribar als set milions" | Directa\n"Obriu gas, vells alemanys, que podem arribar als set milions"\nA un mes de conformar-se, el Govern de coalició entre conservadors i ultradreta a Àustria ja ha d'afrontar el seu primer cas d'apologia nazi i antisemita. La reacció del primer ministre ha estat passar pàgina\nUdo Landbauer al centre de la imatge amb el ministre de l'Interior Herbert Kickl\nPaul Izumi, Munic 27/01/2018\nFoment del Treball Nacional demanda la Intersindical-CSC per la vaga general del 8-N a Catalunya\nCases comprades, vides venudes\nUn cançoner de 1997 de l'associació estudiantil de secundària Fraternitat Germania de Wiener Neustadt diu, en un dels versos: "I llavors va aparèixer el jueu Ben Gurion: Obriu gas, vells alemanys, que podem arribar als set milions". En les següents estrofes la cançó lloa les Waffen-SS, la Legió Condor de Hitler que va ajudar Franco durant la Guerra Civil, al governador romà Tàcit i, naturalment, a Adolf Hitler.\nSegons el setmanari Falter, que ha destapat el cas, aquesta cançó nazi va ser entonada durant el centenari de aquesta associació juvenil el passat juny. Es tracta d'una una fraternitat pangermànica el vicepresident de la qual és Udo Landbauer, de 31 anys d'edat, candidat del partit ultradretà FPÖ per a les eleccions regionals a Baixa Àustria el diumenge que ve. L'FPÖ és el soci de govern del canceller conservador Sebastian Kurz, també de 31 anys.\nPer la seva part, el rotatiu alemany Der Spiegel va més enllà i assegura que el vicecanceller i líder del FPÖ, Heinz-Christian Strache, també va ser present a l'aplec xovinista de la fraternitat a la població de Wiener Neustadt.\nPortada del cançoner nazi de la fraternitat estudiantil de Wiener Neustadt\nLandbauer va fer pintar una furgoneta, durant la precampanya electoral, amb un fotomuntatge de la presidenta de la regió de Baixa Àustria, la conservadora Johanna Mikl-Leitner del mateix partit que Kurz (ÖVP) i amb la qual l'FPÖ governa– amb un mocador al cap, envoltada de minarets i amb les frases "No votis a la mama musulmana Mikl-Leitner" i "aturem el multiculturalisme". La complexitat es mostra quan es recorda que Landbauer és fill d'un pare austríac i d'una mare iraniana.\nEl jove polític de l'FPÖ afirma que desconeixia la cançó i que no hi té res a veure. Va ingressar a la fraternitat l'any 2000, tres anys després de l'aparició del cançoner neonazi. No ha dimitit i, sense entrar a comentar el contingut del cançoner, ha culpat "l'esquerra" d'engegar una campanya contra ell. "No deixo que la dictadura del pensament d'esquerres em dicti el que és dolent i el que està bé".\nEl ministre de l'Interior, Herbert Kickl (FPÖ), que fa unes setmanes va manifestar que volia "concentrar" les refugiades en "algun lloc" i expulsar-les del país, ha afirmat que no investigarà el cançoner tot i que l'apologia nazi està perseguida i penada al país transalpí.\nEl ministre de l'Interior, Herbert Kickl (FPÖ) ha afirmat que no investigarà el cançoner tot i que l'apologia nazi està perseguida i penada al país\nEl president de l'FPÖ i número dos de govern, va distanciar-se del cas a la vegada que sosté que "l'FPÖ no té res a veure amb les fraternitats". Però 18 dels 51 diputats de l'FPÖ pertanyen a confraries estudiantils ultranacionalistes com Germania de Wiener Neustadt. Com el mateix Strache, que a finals dels anys 80 i principis 90 participava en campaments paramilitars nazis a Caríntia, és membre de la fraternitat Vandalia de Viena d'ençà que té 15 anys.\nA més l'FPÖ és l'organitzador de l'anual Ball de les Acadèmies, un acte de balls clàssics en el qual participen les associacions estudiantils d'Àustria -algunes de les quals rendeixen homenatges a Ernst Kaltenbrunner, general de la Gestapo-, d'Alemanya i de Suïssa, conegudes com a Studentenverbindung, que es va celebrar el divendres 26 de gener amb una manifestació antifeixista al centre de Viena que va aplegar unes 10.000 persones.\nL'única resposta de Kurz ha estat un tuit afirmant que l'antisemitisme no té espai a Àustria. El govern entre conservadors i ultradretans, segueix estable, així com les contínues vinculacions de l'FPÖ amb el neonazisme. Aquesta ha estat només la primera de les polèmiques d'una coalició que en fa augurar moltes més.\n"Obriu gas, vells alemanys, que podem arribar als set milions" Flattr donate!\nPaul Izumi, Viena dilluns, 18 desembre, 2017


Vallbona d’Anoia inicia la formació de la Comissió de Seguiment per tirar endavant els primers pressupostos participatius - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesVallbona d’Anoia inicia la formació de la Comissió de Seguiment per tirar endavant els primers pressupostos participatius\nLa regidoria de participació ciutadana de l’ajuntament de Vallbona d’Anoia ha impulsat una línia de Pressupostos Participatius, que vol servir per implicar a la ciutadania en la presa de decisions sobre quins projectes d’ inversió són prioritaris per al municipi. Per aquest primer any es disposa d’una partida de 10.000 euros.\nEl projecte ha de constituïr, abans de res, una Comissió representativa del municipi que garanteixi la màxima transparència i que validi les fases del procés participatiu, així com les propostes i elements que es posaran a disposició de la població per participar. En cas d’estar interessat/da a formar part de la Comissió de Pressupostos Participatius, només cal enviar un correu electrònic a vallbona@diba.cat o bé inscriure’s directament a l’Ajuntament. El termini per apuntar-s’hi és fins al 5 d’octubre.\nEl 2018 es fara la constitució comissio recollida propostes i valoració. El 2019 la poblacio votará les propostes i Al pressupost 2019 es preten destinar una partida de 10.000 Eur per a la seva ececucio.\nEl ple d’Igualada aprova la modificació definitiva dels usos de la parcel·la dels antics cinemes Kursal per que s’hi instal·li un boulevard comercial.\nInfo Taronja 6-7-17\nCentenars de famílies entreguen la carta al Patge Faruk\nCarme viu tres dies de Festa Major\nEspecial Fira del Camí Ral 2020\nSúper sa – El iogurt\nInfo Taronja 9-8-17\nEls Mossos d’Esquadra detenen quatre persones per robar a la cafeteria d’una àrea de servei de l’A-2 a l’Anoia\nEspecial Festa Major d’Igualada 2017 (2)


THE BURBERRY SHOP - Informació sobre la marca\nTHE BURBERRY SHOP - Informació sobre la marca\nTHE BURBERRY SHOP,S.A.\nMarca THE BURBERRY SHOP a Espanya\n24 - Productos/servicios no disponibles en este momento\nEn data 01/03/1980 es va realitzar OPOSICION DE LA MARCA 0046519\nEn data 08/09/1980 es va realitzar CONTESTACION AL SUSPENSO PUBLICADO EL: 01/11/1980\nEn data 16/12/1980 es va realitzar PUBLIC. DENEGACION DE F.RESOL: 20/09/1980\nInformació sobre la marca THE BURBERRY SHOP amb el nombre M0921980\nLa marca THE BURBERRY SHOP amb el nombre M0921980 va ser sol·licitada el 19/10/1979. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca THE BURBERRY SHOP amb el nombre M0921980 va ser sol·licitada per THE BURBERRY SHOP,S.A. mitjançant els serveis de José Pons Torres.\nRenovació de la marca THE BURBERRY SHOP amb el nombre M0921980\nAltres marques sol·licitades per THE BURBERRY SHOP,S.A.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per THE BURBERRY SHOP,S.A., entre les quals es troba la marca THE BURBERRY SHOP amb el nombre M0921980. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per THE BURBERRY SHOP,S.A. clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de JOSÉ PONS TORRES entre les quals es troba la marca THE BURBERRY SHOP amb el nombre M0921980. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de JOSÉ PONS TORRES clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca THE BURBERRY SHOP. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Canvi de Web de La PACA!\nEns hem canviat de direcció web!\nSi voleu continuar visitant la web de La PACA ho haureu de fer visitant el següent enllaç:\nLa gent que estava subscrita al blog i que revia les actualitzacions per email ja no les rebran mes, per tant uns convidem a visitar asiduament el nou web per a veure el que s'hi cou :)\nPublicat per Ca la Paca a 4:50 Cap comentari:\nPublicat per Ca la Paca a 4:08 1 comentari:\nAl blog de la PACA volem que hi hagi una secció amb receptes fetes amb els productes de la temporada.\nEn tens alguna?\nEnvia-la a calapaca@gmail.com i la penjarem al blog per que tots en puguem gaudir.\nPublicat per Ca la Paca a 4:06 Cap comentari:\nAqui teniu una petita mostra del que va passar a Can Bofill el passat diumenge.\nEn breu us informarem de tot allò que s'hi va parlar.\nLa propera assamblea de la PACA serà a el diumenge 14 de Desembre a les 11:00 a Can Bofill.\nmoment de l'assamblea\nVols veure mes fotos? Fes clic aqui\nPublicat per Ca la Paca a 3:50 1 comentari:\nBenvinguts al nou (encara en construcció) blog de la PACA.\nEspero que aquest sigui un espai de trobada.\nPublicat per Ca la Paca a 12:26 1 comentari:


Guissona destina 550.000 € a renovar enllumenat i l'amortitzarà en 8 anys | Lleida.com\nGuissona destina 550.000 € a renovar enllumenat i l'amortitzarà en 8 anys\nL’ajuntament de Guissona substituirà la pràctica totalitat de l’enllumenat públic. Són 1.500 punts de llum, on les actuals lluminàries de vapor de sodi passaran a fer servir tecnologia led. En l’actualitat només existeixen 300 punts de llum que la utilitzin. Es troben a la zona d’expansió del sud de la població, en carrers com Castanyers o la plaça Catalunya.\nLa renovació de l’enllumenat s’ha adjudicat a l’empresa de Terrassa SECE, seleccionada entre un grup de deu aspirants. La inversió prevista supera els 550.000 euros.\nEl 50% se sufragarà amb fons europeus i la resta, a mitges entre la Diputació i el consistori\nSegons va explicar el responsable de l’àrea d’Urbanisme, Ramon Sala, l’actuació té un termini d’execució de 6 mesos a partir de gener i permetrà un estalvi del 70 per cent a la factura anual de la llum, que en l’actualitat supera els 100.000 euros. Una reducció dels rebuts de 70.000 euros anuals significaria amortitzar la inversió un vuit anys.\nAquesta millora en l’eficiència energètica a la població serà subvencionada en un 50 per cent pels fons europeus Feder. La Diputació aportarà un 25% i el 25% restant procedirà de les arques municipals. La nova instal·lació permetrà reduir a la meitat els quadres elèctrics, que passaran de 26 a 13. A més, està previst instal·lar nou quadres elèctrics al centre històric. Això permetrà independitzar les línies de proveïment i actuar més ràpid en cas d’avaria.\nDins del pressupost s’inclou també la millora de la xarxa a les zones més precàries de la localitat.\nTornabous renova l'enllumenat amb tecnologia LED\n⏯ Ponent es desperta amb una forta pedregada\nLa Fundació La Caixa concedeix 36.000 € a un projecte de la Fundació Verge Blanca\nGuissona substitueix ressalts per un radar per evitar excés de velocitat


About: Joan Miró i Ferrà\nJoan Miró i Ferrà (Barcelona, 20 d'abril de 1893 - Palma, Mallorca, 25 de desembre de 1983) va ser un pintor, escultor, gravador i ceramista català, considerat un dels màxims representants del surrealisme. A la seva obra va reflectir el seu interès pel subconscient i pel seu país. Les seves primeres obres mostren fortes influències fauvistes, cubistes i expressionistes, evolucionant cap a una pintura més plana, com ho és el seu conegut quadre La masia, de 1921-1922, que evoca el mas d'estiueig de la família a Mont-roig del Camp. A partir de la seva estada a París, la seva obra es torna més onírica, coincidint amb les directrius del surrealisme però sense arribar a incorporar-se formalment a aquest moviment. En nombroses entrevistes i escrits que daten de la dècada del 1930, Miró va manifes\nRevista Quadern n.90\nJoan Miró a Barcelona el 1935 .\nMedalla d'Or al Mèrit en les Belles Arts ; Medalla d'Or de la Generalitat de Catalunya ; Gran Premi de Gravat de la Biennal de Venècia\nEpistolari català Joan Miró\nJoan Miró : l'escala de l'evasió\nJoan Miró: un català universal\nMiró, la vida d'una passió\nJoan Miró, desfilada d'obsessions: 14 juny-2 setembre 2001\nJoan Miró: apunts d'una col·lecció : obres de la Gallery K. AG\nJoan Miró i Ferrà (Barcelona, 20 d'abril de 1893 - Palma, Mallorca, 25 de desembre de 1983) va ser un pintor, escultor, gravador i ceramista català, considerat un dels màxims representants del surrealisme. A la seva obra va reflectir el seu interès pel subconscient i pel seu país. Les seves primeres obres mostren fortes influències fauvistes, cubistes i expressionistes, evolucionant cap a una pintura més plana, com ho és el seu conegut quadre La masia, de 1921-1922, que evoca el mas d'estiueig de la família a Mont-roig del Camp. A partir de la seva estada a París, la seva obra es torna més onírica, coincidint amb les directrius del surrealisme però sense arribar a incorporar-se formalment a aquest moviment. En nombroses entrevistes i escrits que daten de la dècada del 1930, Miró va manifestar el seu desig d'abandonar els mètodes convencionals de pintura, que en les seves pròpies paraules es concreta en «matar-los, assassinar-los o violar-los», per poder afavorir una forma d'expressió que fos contemporània, i no voler doblegar-se a les exigències ni a l'estètica d'aquests mètodes, ni tan sols en els seus compromisos vers els surrealistes. Més endavant l'autor mostra interès per l'espiritualitat japonesa de tipus zen i per l'expressionisme abstracte dels Estats Units. Als anys 50 es va instal·lar a Palma, on va trobar un espai de refugi i de treball, gràcies al taller construït pel seu amic Josep Lluís Sert. Miró va morir a Palma als noranta anys. Un dels espais on millor es troba representada la seva obra és la Fundació Joan Miró, fundada el 1975 i ubicada a Barcelona. Es tracta d'un centre cultural i artístic creat per difondre les noves tendències de l'art contemporani, constituint-se amb un gran fons d'obres donades pel mateix autor. També hi ha importants fons d'obra seva a la Fundació Pilar i Joan Miró de Palma, al Centre Georges Pompidou de París, al MoMA i al Guggenheim de Nova York, a la Tate Modern de Londres i al Moderna Museet d'Estocolm. (ca)\nfreebase:Joan Miró i Ferrà


Osteo9 Necessàries vacances\nEstem de necessàries vacances.\nJo fa temps que intento prendrem seriosament aquest període de temps. M’ el respecto i valoro perquè se, que si ho faig, tot va molt millor. I què vull dir amb això: doncs que les vacances han de ser per desconnectar, per frenar, per relaxar-se, per la pau, el silenci, la renovació, la serenitat… res de feina, res d’ estres ni presses.\nI han de ser, si es pot: llargues, jo diria que amb un mes hi ha prou. I ara la gent les escurça, les reparteix, s’organitza…però jo he provat molts sistemes, i sota la meva experiència, aconsellaria fer un mes, i si es pot: més!! Encara que actualment és, en la majoria dels casos , una utopia.\nPortem un ritme bastant frenètic. La majoria de gent que conec i que visito, pateix l’ estres que suposa viure avui en dia. I les vacances serveixen per frenar, perquè no sols la nostra ment pugui descansar, si no el nostre cos, els nostres ritmes, les nostres estructures. Una mica de temps lliure, fins hi tot per avorrir-se.\nLa relació que tenim amb la nostra vida, la feinada que suposa viure-la, es contagia a les activitats que es donen al nostre organisme. Jo penso que és així.\nNo us han dit mai: “que guapo/a estàs!, com es nota que estàs de vacances!!”\nDoncs sí, les vacances senten bé, perquè , més enllà d’ estar amb els nostres, gaudint del merescut temps lliure, relaxant-nos, encara que sigui patejant ciutats llunyanes o en una platja perduda, el nostre cos recupera també els seus ritmes més primaris, fa neteja, posa ordre, es serena…i això és el que necessita. El metabolisme vol anivellar, reparar… i a tot això, ens hi hem d’ implicar i acompanyar, perquè una part important depèn de nosaltres.\nLa majoria de l’ any anem a la velocitat que ens toca: la feina, els fills, les obligacions… però a les vacances : heu practicat de fer el que realment voleu fer?, el que us ve de gust fer en cada moment? Heu provat de menjar quan teniu gana? D’aixecar-vos quan voleu? De fer cas al que sentiu? De compartir cada moment amb qui us ve de gust? De gaudir de vosaltres mateixos?\nLes vacances és el moment, no sols de parar, sinó de reflexionar, sobre el camí que portem, del que realment necessitem, del que volem a la nostra vida, del que podem fer amb ella…és el moment de planificar, reparar i rectificar errors, i fins i tot demanar ajuda , si ens cal. El nostre cos ens ho agrairà segur, no en tinc cap dubte.\nJo crec que la clau de la salut, tant mental com física, és ser simplement feliç, i tenir pau.\nI sembla simple, i fàcil, però aconseguir-ho no ho és gens. Costa, les neteges costen, i les reorganitzacions, i el saber i poder reinventa-se, costa. Però és possible i després tot roda sol.\nEl cos forma part de nosaltres, de fet: el nostre cos és nostre. Hi ha coses que necessiten ser reparades per professionals de la salut, però hi ha molta cosa que un professional com jo no puc fer, forma part de la vostre responsabilitat. Us asseguro, i segur que estareu d’acord amb mi, que quan estem tranquils i contents, els mals son molt més suportables, i quan estem tristos i abatuts, tot és més difícil. Aquí hi treballem tots!\nAls qui comenceu vacances, als qui ja hi sou, als qui esteu acabant-les, i fins hi tot als qui no en teniu : Doneu-vos l’ oportunitat de fer cas i tenir cura del vostre cos, i de vosaltres mateixos. Segur que així em necessitareu menys. Tingueu estones de temps lliure, feu una mica d’ esport i treballeu en el que us agrada. Estimeu i estimeu-se. El vostre organisme us ho agrairà.\nBones vacances a tothom!! A mi se m’han acabat!!! Ja he tornat!!! Salut!!\nA Osteo9 no tanquem per vacances!, contacta amb nosaltres per reservar la teva hora.


Boga (bova), Typha sp\nEs troba a zones humides o inundades, basses, rierols, etc. de tot el territori.\nPlanta aquàtica de port molt elegant. Produeix unes inflorescències molt vistoses en forma de cilindre allargat de fins a un pam.\nDe sempre s’ha conegut l’ús d’aquestes plantes en cistelleria, sobretot per fer el seient de les cadires. Es creu que els rizomes (arrels subterrànies) són comestibles. També s’han utilitzat en medicina pel seu efecte astringent.\nLes cortines: separadors d'espais i de vida (I)\nLes cortines: separadors d'espais i de vida (II)


Ràdio Tordera – Nou impuls a la Memòria Històrica de Tordera per parlar sobre els moviments migratoris\nNou impuls a la Memòria Històrica de Tordera per parlar sobre els moviments migratoris\nmarç 09, 2018Regidories\nL’Ajuntament de Tordera continua treballant per la memòria històrica del municipi. Ja fa uns anys, es van editar tres DVD que repassaven la història més recent del municipi fins a la meitat del segle XX, on apareixien testimonis vius que explicaven en primera persona què havien viscut de la guerra, del procés econòmic o les festes tradicionals del municipi.\nTal i com explica el regidor de cultura Josep Llorens, Tordera ha rebut diferents onades migratòries, sobretot en augment de població. Com ha afectat i quins han sigut els canvis diferencials entre l’abans i el després?, són les preguntes freqüents que en poden sorgir i que volen ser contestades amb aquest projecte, on els protagonistes són els torderencs i torderenques provinents d’altres territoris, i els que sempre han viscut al municipi. Ho explica el tinent d’alcalde, Josep Llorens.\nmemoria historica josep llorens 1\nLa primera fase del projecte serà definir la idea principal del treball que, segons explica Josep Llorens, pot ser molt variat pel fet de que el projecte depèn de les vivències dels participants. La segona fase, és la creació d’una comissió de treball que defineixi els aspectes que es volen treballar al documental. A partir d’aquí, es faran diferents reunions de treball i un seguiment del projecte. La intenció, segons Llorens, és anar complint els terminis d’execució de treball per tenir-lo enllestit aquest mateix any.\nmemoria historica josep llorens 2\nActualment el projecte es troba a la fase inicial.\nRamon Fallas president del Club Judo Tordera prepara la X edició del tradicional torneig de judo vila de Tordera L’atur puja en 23 persones el febrer a Tordera


© Edició: TERMCAT, Centre de Terminologia, 2021 (Primera edició: 2008)\nEl Diccionari de psiquiatria recull prop més d’un miler de termes relatius a la psiquiatria clínica (és a dir, als diferents tipus de trastorns mentals), a les teràpies i a l’exploració i el diagnòstic psiquiàtrics. Es complementa amb un annex que recull els principals psicofàrmacs usats en aquest camp de la medicina\nAquesta obra parteix del contingut de la primera edició, publicada en paper el 2007 i editada en línia el 2008, i s’ha ampliat amb un centenar de termes nous procedents majoritàriament de la classificació d’etiquetes diagnòstiques de la cinquena edició del Manual diagnòstic i estadístic dels trastorns mentals (DSM-5) de l’Associació Americana de Psiquiatria.\nCada fitxa terminològica conté la denominació catalana considerada principal i les denominacions catalanes sinònimes, si n’hi ha; els equivalents en espanyol, francès, anglès i, en alguns casos, alemany; una definició, i, si escau, notes explicatives.\nEl Diccionari de psiquiatria, elaborat en coautoria amb el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, vol ser una eina pràctica de referència per a totes les persones que necessitin utilitzar terminologia relacionada amb la psiquiatria, tant en àmbits de divulgació com en àmbits acadèmics, i contribuir, d’aquesta manera, a donar visibilitat a la salut mental i fomentar una comunicació sense prejudicis en aquest àmbit.\nEn el vessant social vinculat a l’atenció a les persones amb problemes de salut mental, el Diccionari de psiquiatria es complementa amb la Terminologia de l’atenció a la salut mental i a les addiccions.\nDocuments de la versió impresa (2008):


Ajudes per a activitats de caràcter social i de voluntariat. - Agenda General - Generalitat Valenciana\nAjudes per a activitats de caràcter social i de voluntariat.\nLes entitats destinaran l'ajuda pública al desenvolupament d'activitats de caràcter social i de voluntariat. Les quanties de les ajudes van dels 25.000 euros fins als 62.729 euros i la relació completa d'entitats beneficiàries ha sigut publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nL'Institut Valencià de la Joventut (IVAJ) ha concedit ajudes a 13 associacions juvenils i entitats prestadores de serveis a la joventut amb àmbit d'actuació en la Comunitat Valenciana per un import total de 544.830 euros.\nLes 13 entitats juvenils beneficiàries són Creu Roja Espanyola-Creu Roja Joventut Comunitat Valenciana (47.647 euros); Bona Gent, Amics de les Persones amb Discapacitat Intel·lectual (36.277,42 euros); l'Organització Juvenil Espanyola (25.000 euros) i A Contracorrent de València (40.000 euros).\nTambé han obtingut ajudes la Federació de Cases de la Joventut de la Comunitat Valenciana (47.614,11 euros); Cooperació Internacional (42.000 euros) així com la Federació de Persones Sordes de la Comunidtat Valenciana (Fesord Comunitat Valenciana) (38.450 euros) i Júniors Moviment Diocesà de València (62.729,70 euros).\nLa relació es completa amb l'Associació Cívica 'Tirant lo Blanc'(26.980 euros); Scouts Valencians, Federació d'Escoltisme de Castelló, València i Alacant (50.921,80 euros); la Federació de Centres Juvenils Don Bosco de la Comunitat Valenciana (53.660,35 euros), la Federació d'Escoltisme Valencià-Moviment Scout Catòlic (45.000,00) i l'Associació Juvenil Vent Del Poble de la Comunitat Valenciana (28.550 euros).\nEstes ajudes van ser convocades el mes d'abril d'enguany i es financen amb càrrec al pressupost de l'IVAJ per a 2018 i suposen un increment en la dotació del 34,24% ja que en 2017 van ascendir a 406.000 euros.\nEntre els criteris per a la concessió figuren la implantació territorial de l'entitat que es realitza exclusivament mitjançant la presentació de certificacions expedides per ajuntaments, consells de joventut respectius i Consell Valencià de la Joventut en almenys 15 localitats de dues províncies de la Comunitat Valenciana.


PRIMITIVO ALCALDE CRISTOBAL – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 19è VOLUM. Impuls immobiliari » PRIMITIVO ALCALDE CRISTOBAL\nALCALDE PONS, S.C.P.\nEns adrecem a un tipus de públic que valora la unicitat de les peces adquirides.\nHi ha activitats manuals complementàries de les artístiques que resulten essencials per tal d’aconseguir uns resultats estètics òptims de l’obra final. Aquest és el cas de la tapisseria, la qual no tan sols ha contribuït tradicionalment a decorar les parets i els terres de les residències més luxoses, sinó que també ha esdevingut un complement indispensable a l’hora de donar l’acabat final a mobles com les cadires, els sofàs o els llits. Amb la generalització dels processos industrials, la introducció de la producció en sèrie ha fet possible que la immensa majoria de la població del Primer Món pugui adquirir mobles i complements com les cortines, que abans només estaven a l’abast d’un petit grup de privilegiats. Alhora, no obstant això, també ha posat en perill i ha obligat a reconvertir-se aquest ofici basat tradicionalment en l’activitat manual i artesana dels seus treballadors.\nPrimitivo Alcalde Cristobal és un exemple d’especialització i adaptació de la seva tasca de tapisser al nou context socioeconòmic i a les necessitats i exigències dels clients contemporanis. Actualment, és el propietari i cap de l’empresa Alcalde Pons, dedicada en un sentit molt ampli a aquesta branca: “Vaig començar a aprendre l’ofici de tapisser quan tenia 15 anys. Després d’haver desenvolupat durant 17 anys la meva professió com a operari, vaig optar finalment per establir-me pel meu compte; en una primera fase com a integrant d’una cooperativa i, des de l’any 1987, com a empresari independent.”\nEl taller de tapisseria del senyor Alcalde és atípic pel que fa al nombre d’operaris, inusualment elevat. “Hi treballem vuit persones per donar resposta als encàrrecs de confecció de peces per a decoradors, arquitectes, interioristes, dissenyadors de mobles i particulars. És poc freqüent que un taller del nostre ofici disposi de tants operaris, però tenim la sort de donar un servei selecte als clients, que en molts casos tenen continuïtat o, com a mínim, han fet créixer i diversificar la nostra activitat gràcies al boca-orella. Per aquesta raó, ara per ara ens podem encarregar de portar a terme tots els treballs de decoració d’interiors d’un immoble que impliquin l’ús de teles com a matèria primera.”\nNo obstant aquest volum de feina, el senyor Alcalde no pot treballar al taller tant com li agradaria a causa precisament de la dimensió del negoci. “He d’encarregar-me d’atendre i assessorar els clients quan ho sol·liciten. A més, és evident que el nostre taller ha esdevingut una petita empresa, que requereix ser gestionada com a tal.”\nPer a Primitivo Alcalde, l’exclusivitat i el treball singular són les característiques que defineixen la tasca dels tapissers i les que la definiran en el futur. “com que el nostre és un ofici manual, no pot competir mai en termes econòmics amb les produccions en sèrie. Per tant, ens adrecem a un tipus de públic que valora la unicitat de les peces adquirides i que aposta pel reciclatge de sofàs i cadires a través del retapissat. Aquesta opció és rendible no només per als sofàs artesans, creats per superar el segle de vida i servir de seient a cinc o sis generacions amb tapissats diferents, sinó també per als sofàs en sèrie amb una carcassa de fusta o de metall de qualitat. En aquests casos, l’aprofitament de l’estructura comporta l’estalvi de la meitat de l’import d’un sofà nou.”\nLa llarga trajectòria de Primitivo Alcalde en el sector li ha permès de copsar els canvis que s’hi han produït al llarg d’aquestes dècades: “Durant els meus primers anys d’ofici, era freqüent tapissar les parets de totes les cambres d’un habitatge. Actualment, en canvi, només es tapissen, com a màxim, les cambres més importants. No és pas que aquesta alternativa decorativa hagi caigut en desús per qüestions estètiques, sinó més aviat per condicionants de tipus econòmic. També abans era força comú folrar completament els interiors dels cinemes i teatres; per contra, avui dia únicament es porta a terme aquesta operació en el cas de la restauració d’edificis emblemàtics. D’altra banda, les eines de treball han evolucionat i han millorat les condicions de treball i de seguretat de la nostra activitat. Del martell i els claus de què únicament disposàvem durant els meus anys d’aprenentatge de l’ofici, hem passat a la utilització de grapadores pneumàtiques o elèctriques que disminueixen el nombre i la gravetat dels accidents laborals. Finalment, per desgràcia, al llarg d’aquests anys, he estat testimoni de com minvava el nombre d’aprenents i d’operaris de l’ofici.”\nLes causes d’aquest fenomen són diverses, però se sintetitzen en dos factors: “D’una banda, la duresa i l’exigència del nostre ofici, que exigeix disposar d’un esperit metòdic, d’una voluntat ferma de treball i d’una certa creativitat i imaginació. De l’altra, la pèrdua de consideració social que han sofert els oficis en els darrers anys en el nostre país, la qual s’ha traduït en la manca d’interès dels joves per aquestes activitats i en l’escassa oferta de formació existent. En un context en què s’ha perdut i desvirtuat la figura de l’aprenent, sembla obvi que l’Administració hauria de proporcionar els mitjans adequats per a la formació dels futurs tapissers. Com que aquesta premissa ha estat reiteradament incomplerta des de la dècada dels anys 80, en el moment actual ens trobem amb un evident dèficit de tapissers no només joves sinó també de mitjana edat.”\nAquesta mancança és especialment greu si es té en compte que la cura, restauració i substitució de teles forma part de la protecció del nostre patrimoni artístic i cultural. “Sense la nostra tasca no fóra possible veure i apreciar l’esplendor i la magnificència dels palaus i els mobles d’altres èpoques. En aquest sentit, en el nostre cas concret, col·laborem des de fa molts anys en el manteniment dels mobles i les habitacions d’establiments hotelers tan emblemàtics com l’Hotel Colom o l’Hotel Avinguda.”\nTot i els múltiples entrebancs, Primitivo Alcalde és optimista pel que fa al futur de la seva professió. “És cert que cada vegada més el nostre ofici únicament esdevé una forma d’autoocupació per als propietaris dels petits tallers. Per aquesta raó, cal trobar fórmules imaginatives que s’ajustin a les necessitats actuals de la societat al voltant de la nostra professió. En aquest sentit, considero que la nostra continuïtat ha d’estar basada en una aparent contradicció, ja que s’ha de relacionar al mateix temps amb l’especialització i el tarannà generalista. Cal que ens decantem per un segment del mercat determinat i que, dins d’aquest, brindem als nostres possibles clients el ventall de serveis més complet possible.”\nLa continuació de la tasca del senyor Alcalde està garantida per la implicació dels seus fills. “Els meus fills van optar per formar-se en àmbits acadèmics diferents als de la decoració i l’interiorisme, però les seves experiències professionals els han anat convencent dels avantatges d’implicar-se en una activitat professional dura i exigent, però alhora molt creativa i reconfortant.”\nPrevAnteriorLLUÍS AGULLÓ FITÉ\nSiguienteALBERT ALEGRET I BURGUÉS, ESTEVE CABRÉ I PUIGNext


Únics - Agència de comunicació, disseny gràfic i disseny web a Manresa a Manresa\nÚnics. Agència de comunicació, disseny gràfic i disseny web a Manresa.\nÚnics som una agència de comunicació, disseny gràfic, disseny web i marketing digital a Manresa. Construïm experiències de marca i articulem discursos congruents i unificats que expressem i expandim a través de qualsevol suport, imprès o digital.\nOferim serveis de disseny gràfic, disseny web, identitat corporativa, manteniment web i SEO, marketing digital i gestió de xarxes socials, creació de contingut, comunicació d’empresa i institucional.\nDiàlegs per la Transformació – Inspiració 2022\nIdentitat Corporativa,Disseny gràfic,Disseny Web\nUnilabor – Catàleg General\nDisseny editorial,Disseny gràfic\nEmbalatges Casajuana – Web\nPastorets de Calaf 21-22 – Cervesa\nCastell de l’Areny – Memòries d’una comunitat rural\nJacorba – Catàleg de Nadal 2021\nNomad Barcelona – Catàleg Col·lecció 2021-22\nLa marca i la identitat corporativa defineixen l’essència de la teva empresa o organtizació. Som especialistes en creació de marques. Dissenyem el teu logotip i totes les seves aplicacions.\nSom especialistes en disseny de llibres, revistes, catàlegs, fulletons, cartells, anuncis publicitaris, etc. Ens encarreguem de tot, desde la fotografia, il·lustració o tipografia, fins a la impressió.\nLa presència a la xarxa és essencial per a qualsevol organització. Dissenyem i desenvolupem la teva web a mida. auto-gestionables i mobile friendly. Ens encarreguem dels continguts, com el text, imatges i videos, i el manteniment. Oferim packs de manteniment mensual de la web i SEO.\ncomunicació i contingut.\nNo només fem disseny, redactem els teus missatges i textos per a catàlegs, revistes i publicitat. Creem contingut per la teva web o blog. Oferim packs per a la redacció periòdica de contingut.\nmarketing digital i xarxes socials.\nLa comunicació de la teva organització es complementa amb la presència continuada a les xarxes socials per a què els teus seguidors no es perdin cap novetat. Les gestionem per tu. Demana informació dels nosres packs mensuals.\nTenim amplia experiència en serveis editorials. Si necessites assessoria en redacció d’articles periodístics, llibres, traducció o correcció de textos et podem ajudar.\nOferim packs mensuals per a la gestió de les teves xarxes socials, redacció de continguts, manteniment de la teva web, SEO i creació periòdica d’elements gràfics de comunicació.\nAmb qui treballem.\n© Únics. Agència de comunicació, disseny gràfic i disseny web a Manresa.


Albert Rivera “La revolució a Catalunya serà respectar la llei, respectar el bilingüisme i l’oportunitat de sentir-se català i espanyol” | Ciudadanos | Parlament de Catalunya\nAlbert Rivera “La revolució a Catalunya serà respectar la llei, respectar el bilingüisme i l’oportunitat de sentir-se català i espanyol”\nby cscatalunya — 2 desembre 2017 @ 13:11\n• Arrimadas assegura que “estem a 20 dies d’acabar el procés” ja que, “si tots els catalans omplen les urnes, acabarà aquest malson per a iniciar una nova etapa”\n“La revolució a Catalunya serà respectar la llei, respectar el bilingüisme i l’oportunitat de sentir-se català i espanyol”. Així ho ha dit el president de Ciutadans (Cs), Albert Rivera, en l’acte de presentació de l’equip del seu partit a l’amfiteatre del Parc Gran Sol de Badalona, on ha declarat que el 21-D serà “el dia que canviï la història d’Espanya amb una nova etapa de diàleg i convivència de la mà d’una dona valenta: Inés Arrimadas”.\nRivera ha alertat que “està en joc el model de país” i que la gran batalla del 21-D “és mobilitzar-se perquè els separatistes temen les urnes de debò i que tots les omplin”. En aquest sentit, ha defensat el projecte de Cs com “un projecte per a tota Espanya i perquè Catalunya sigui part de la solució”. I, d’altra banda, ha anunciat després de la seva participació en el Congrés dels liberals i demòcrates en Amsterdam que el proper any es celebrarà a Espanya perquè “veuen a Cs com una esperança de canvi en el sud d’Europa mentre Puigdemont i els seus no tenen suports internacionals”.\nPer la seva banda, la candidata de Ciutadans a la presidència de la Generalitat, Inés Arrimadas, ha dit que estem “a 20 dies d’acabar el procés” ja que, “si els catalans omplen les urnes ens despertarem d’aquest malson i iniciarem una nova etapa”. “Catalunya necessita un govern de centre, sentit comú i de respecte perquè, si guanyen els mateixos, faran les mateixes coses”, ha insistit en un acte al que han acudit 1.600 persones.\nInés Arrimadas ha recordat que “Cs és el grup que més propostes socials i econòmiques ha presentat” perquè és conscient que la realitat dels catalans és una altra a la del “monotema”del procés: “llistes d’espera en sanitat i dependència, els barracons en les escoles o l’atur”. I ha retret a Puigdemont que no vulgui parlar ni d’aquests temes ni de corrupció i que hagi “fugit a Bèlgica perquè és un covard mentre els catalans segueixen treballant pel futur de Catalunya”.\nEn la seva intervenció, el portaveu del Grup Parlamentari de Cs en el Congrés dels Diputats i Responsable de l’Àrea Constitucional de l’Executiva, Juan Carlos Girauta, ha assegurat que “el moment és a punt d’arribar” i que està “a l’abast de la mà dels ciutadans la transformació que tant porten esperant”. A més, ha posat en valor la “irrupció de l’equip taronja, que ha canviat el paradigma de la política espanyola estant sempre al costat dels ciutadans” i defensant valors fonamentals com el “respecte a la llei o la fraternitat”.\nDurant l’acte, el secretari de Comunicació del partit, Fernando de Páramo, ha explicat que Cs té “un cor molt gran on caben les tres banderes: Som catalans, espanyols i europeus i ho seguirem sent després del 21-D”. “Ara sí que votarem; Puigdemont no comptava amb nosaltres però que es no pensi que ens quedarem de braços creuats mentre ells trenquen Catalunya”, ha manifestat abans de presentar el vídeo de campanya del partit per als pròxims comicis catalans.


Res no és en va. L'editorial transcrit d'Antoni Bassas\nAntoni Bassas 28/12/2015\nPrimer va ser la incredulitat: com és possible que 3.030 persones empatin a 1.515? Una persona assistent al recompte em va jurar que per surrealista que semblés, van quedar empatats, que ella ho va veure. Per això, a la compareixença posterior dels dirigents de la CUP van pronunciar-se, en qüestió de pocs minuts, expressions com “empat absolut”, “empat aritmètic” o “empat tècnic”. La qüestió és que quedés clar que allò no havia estat un empat polític.\nAra tant li fa, el cas és que avui l’estelada té un nou disseny, segons el nostre humorista Barron.\nPerquè tots els que encara no havien perdut la paciència esperant tres mesos que la CUP es decidís, ahir van ser enviats al llit amb un “decidirà el consell polític de la CUP dissabte que ve, dia 2”. I el procés, que ja no anava sobrat d’entusiasme, s’ha enfonsat una mica més.\nSobre la CUP em sembla que ja ho hem dit tot, no ens va caldre arribar a ahir: entenem que està bloquejada per la por del compromís, que no es pot anar a la política parlamentària sense assumir riscos, que li ha faltat valentia per fer el pas més difícil, que és pactar amb l’adversari, que molta gent va pensar que per a la CUP al principal adversari era l’estat espanyol i no el president de Catalunya que va posar les urnes el 9-N, i que la seva resistència i, ahir, la seva indefinició, molta gent de bona fe les percep com un menyspreu.\nPerò avui també hem d’anar una mica més lluny. La CUP no tindria la culpa de tot si el resultat de Junts pel Sí el 27-S hagués estat millor, una mica millor. Si no ho va ser és perquè la campanya no va ser millor, i la campanya no va ser millor perquè Junts pel Sí va ser un bon invent que va arribar tard, després de mesos i mesos i desacord entre Convergència i Esquerra que van perjudicar el gran derrotat del procés fins ara, que és la comunicació política: recordar a la gent per què s’està fent tot això, com transformar aquell entusiasme encomanadís en un vot sòlid en el temps. Això no es va fer, i la nit del 27-S el marcador va quedar aturat al 48%. I val la pena recordar que el 27-S vàrem fer com si fos un referèndum, però no ho era perquè l’estat espanyol no té l’altura democràtica, com va tenir el canadenc o el britànic, de venir a convèncer els catalans de les bondats de continuar a Espanya.\nI d’aquell resultat curt han vingut els tres mesos d’espera absurda. Avui hi ha molta opinió publicada que demana a Mas que convoqui eleccions d’una vegada. Suposo que, a aquestes altures, ja no ve d’una setmana i que Mas esperarà a veure què diu definitivament la CUP.\nAvui penso molt en tanta gent que es deu preguntar de què deu haver servit tanta mobilització, tanta il·lusió, tanta via, tanta ve baixa, tantes hores de voluntariat. Jo crec que de molt.\nMirin, en primer lloc, a tots els països del món democràtic hi ha decisions polítiques que s’eternitzen. Als Estats Units em vaig fer tips d’explicar aquelles nits de negociacions contra rellotge per evitar que el govern fes fallida. Ara, a Espanya, ja veurem què passa amb la formació de nou govern.\nPerò, sobretot: haver sortit al carrer de manera digna, pacífica, massiva, ha servit per demostrar que som un país que és viu, conscient, informat, que pensa per ell mateix.\nSi en aquests moments hi ha un partit espanyol que posa com a condició que se celebri un referèndum a Catalunya és perquè a Catalunya hi ha hagut una demanda d’independència. El nou denominador comú del catalanisme polític és el dret a decidir, impensable fa pocs anys. I compta, perquè al Parlament, mentre no es dissolgui, hi ha una majoria absoluta per la independència. Tot això, explicat avui, 28 de desembre, sembla una innocentada. Però és veritat. I per autoestima no podem oblidar-ho. Ni abandonar-ho.\neditorial Antoni CUP JxSí Antoni Bassas Judici presos polítics


El premi Pulitzer Jared Diamond va publicar, abans de la pandèmia, el llibre Crisi, on fa un inusual paral.lelisme entre com els individus afrontem aquests moments decisius de la nostra vida i com ho...\nJorge Fernandez Diaz ha explicat en un petit comitè de videotrucada, impossible de contenir en l’era Gran Germà, que el Papa Benet XVI el va avisar que el dimoni volia destruir Espanya. Al relat, real,...\nDiferents diaris internacionals, inclòs el New York Times han explicat la història de Karsten Tüchen Hansen, un pagès de 89 anys, i d’Inga Rasmussen, una exproveedora d’aliments de 85, que cada...\nEl govern espanyol havia aprovat abans de començar aquesta setmana 18 decrets llei, 113 ordres ministerials, 71 resolucions de ministeris, cinc instruccions i un acord. Un total de 209 normes durant l’estat...\nL’estat d’alarma era la cobertura legal imprescindible per fer front a la crisi del coronavirus. Pedro Sánchez va trigar massa a activar-lo, però ningú el va posar en dubte. Això sí, va incloure...\nNo ho dic jo...\nJosep Maria Mainat, un freak de la ciència, tenia una secció a TV3 que es deia No ho dic jo, ho diu un estudi. Era una irona sobre l’efecte aura. La teoria del psicòleg Edward Thorndike que diu que...\nEl ministre Fernando Grande-Marlaska va comparèixer el 17 de febrer a la comissió d’Interior del Congrés i va insistir que el govern espanyol volia derogar la llei mordassa i substituir-la -no fos...\nNo deixen ni sortir a estirar les cames encara que es guardin dos metres de distància, però la immensa majoria dels ciutadans, a qui aquest estat d’alarma amb massa tics del passat i massa militars...