Història dels castells - Xics de Granollers\nEls castells són les construccions humanes que es construeixen des de fa més de dos-cents anys al sud de Catalunya. A la segona meitat del segle XX es van anar estenent per Catalunya, tot esdevenint un referent de la catalanitat i del treball comunitari, i actualment trobem colles castelleres en diversos països. Des del 16 de novembre de 2010 els castells són Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat per la UNESCO.\nActualment hi ha prop d’un centenar de colles, agrupacions de persones, de totes les edats i sexes, constituïdes amb l’objectiu d’aixecar castells de diversa complexitat.\nOriginàriament provindrien del anomenat Ball dels Valencians, que es feien durant les processons religioses i finalitzaven amb l’aixecament d’una construcció humana, que va anar agafant importància, fins a independitzar-se del ball. Fet que les darreres troballes ens permeten situar a mitjans del segles XVIII. Durant aquest prop de tres-cents anys el món casteller ha tingut cinc èpoques clarament diferenciades: Primera època d’or (1851-1889); Decadència (1889-1926); Renaixença (1926-1981); Segona època d’or (1981-1993); Època de platí (1993-actualitat).\nPrimera època d'or (1851-1889)\nDurant el primer segle d’existència, el fet casteller va evolucionar en positiu, les colles van assolir fites històriques com aixecar castells de nou pisos i l’activitat gaudia d’una gran popularitat a la seva àrea tradicional. És el període que es coneix com la primera època d’or dels castells (1851-1893).\nDes del seu naixement i durant prop de 130 anys els castells havien estat un bé quasi exclusiu de les colles de Valls –generalment dues-, que al llarg del segle XIX es van anar desplaçant arreu del territori casteller: Camp de Tarragona, Penedès i Garraf. Però, després d’uns anys complicats, els castells viuen una revifalla a partir de 1926 gràcies, precisament, a l’aparició a Tarragona i el Vendrell de les primeres colles estables no vallenques. Un fet que modifica el mapa i motiva una nova competència que implicarà un fort creixement del món casteller, amb la recuperació dels castells de vuit pisos. És també en aquest període que les colles comencen a utilitzar uniforme per a diferenciar-se entre elles.\nEls tres anys de guerra (1936-1939) suposen un fort retrocés per a l’activitat castellera que, tot i això, no s’atura. La posterior dictadura tampoc no suposa una prohibició dels castells, que llavors no són vistos com un símbol de catalanitat, sinó com un simple espectacle tradicional local. Això sí, per exemple, després de la guerra el règim obliga les colles d’una mateixa localitat a fusionar-se en una sola entitat. Al llarg dels anys 50 i 60 es va recuperant la normalitat i el fet casteller guanya en vitalitat, amb una gran rivalitat entre les colles de Valls i la resta. S’apropa el final de la dictadura i els castells experimenten un canvi social que els acabarà convertint en el que són en l’actualitat. El 1969 neixen els Castellers de Barcelona, la primera agrupació de fora de l’àmbit tradicional i també la primera colla en què els castellers no cobraven.\nSegona època d’or (1981-1993)\nLa transició cap a la democràcia comporta un moviment social de recuperació del carrer i de reivindicació de la cultura catalana. En aquest context continuen sorgint noves colles fora de l’àrea tradicional castellera que plantegen un nou model de colla, com ara els Minyons de Terrassa, nascuts el 1979, la primera colla a integrar totalment les dones. És en aquest moment quan els castells s’impregnen de molts dels valors actuals: es converteixen en una activitat altruista i integradora i es comencen a concebre com un símbol de país. El 1981 la Colla Vella dels Xiquets de Valls descarrega, quasi un segle després, un castell de nou pisos i obre les portes del que s’ha anomenat la segona època d’or dels castells.\nÈpoca de platí (1993-actualitat)\nEl món casteller viu una veritable explosió al llarg dels anys 90, amb la multiplicació del número de colles, l’atenció dels mitjans de comunicació, i l’assoliment, a partir del 1993, de construccions mai vistes, com ara els primers castells de deu pisos (el 1998). El reconeixement dels castells com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat el 2010 per part de la Unesco suposa certificar el prestigi del fet casteller que, en els últims anys, s’ha estès per pràcticament tot el territori català. A més, durant la darrera dècada els castells s’han donat a conèixer a nivell internacional, no només amb actuacions de colles catalanes arreu del món, sinó també amb l’aparició d’experiències castelleres en indrets tan remots com Xile o la Xina.\nEls castellers tenen un lema, sorgit d’un vers de l’obra Els Xiquets de Valls de Josep Anselm Clavé: “Força, Equilibri, Valor i Seny“. Aquest resumeix les característiques d’un casteller:\nForça: Són persones que antigament acostumaven a ser corpulentes. L’origen dels castells rau en una època en què el poble estava acostumat a feines molt dures. En aquells temps els castellers eren persones acostumades a fer grans esforços en el seu dia a dia. Tot i que sempre és aconsellable un bon estat físic, actualment es valora molt més la tècnica que la força.


Els 20 del 88 | FestaPèdia, la gran enciclopèdia de les Festes de Castelló\nEnviat per Jbeltran el Dv, 12/24/2010 - 10:47\nBeatriz Pascual Ventura\nEl “Mesón del Vino” és considerat des d'aquella primera edició de la Magdalena de 1969, un dels centres neuràlgics de l'ambient festiu i per descomptat, punt de trobada amb amics. Al seu front estan "Els 20 del 88", una associació cultural i gastronòmica, els membres de la qual són grans entesos en l'elaboració i gaudiment dels bons caldos.\nSegons Carlos Murria, a l'octubre de 1967 durant una reunió nacional de representants d'organitzacions agràries a Saragossa, a la que va acudir junt amb Benjamín Fabregat, Vicente Torrent i Arturo Fabregat en representació de Castelló, es discutia, després d'un sopar, sobre la qualitat dels vins de distintes regions. Al mig de l'acalorada discussió, a Carlos Murria se li va ocórrer proposar als presents que cada un fera arribar un tonell de vi de la seua zona a Castelló a fi que els castellonencs, neutrals en el tema, decidiren quin era millor. Per a sorpresa de la representació castellonenca i del propi Murria, la seua proposició va ser acceptada per tots.\nEs va pensar a aprofitar les festes de la Magdalena perquè els castellonencs tingueren l'oportunitat de provar diferents vins de diverses regions, però fonamentalment de la província de Castelló i de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa una comissió de la Junta Central es va desplaçar per a aconseguir assessorament tècnic a Vilafamés, on s'havia inaugurat poc abans un “Museo del Vino”.\nAquell primer “Mesón del Vino Español” es va establir la Magdalena de 1969 en la plaça de la Pescateria, al costat de l'Ajuntament. El recinte es componia d'una carpa de lona, els extrems del qual anaven lligats a les reixes i balcons de la plaça i un pal central rodejat de tonells. La barra estava formada per bocois (tonells de vi de 600 litres) col·locats de forma vertical i que van ser aportats pels cellers de Castelló. A les consumicions de vi se'ls afegia la possibilitat de degustar una tapa de pernil i formatge.Aquella primera edició va comptar amb al voltant de 40 expositors, on van estar presents entre altres, vins de Jumilla, Calanda, Borja, Vendrell o del Priorat i es van consumir al voltant de 12.000 litres de vi tant embotellat com a granel.\nDos anys després, en 1971, es va procedir al seu trasllat a “les Cases de les Ànimes”, al costat del Campanar, aprofitant que havien estat adquirides per l'Ajuntament. La Junta Central va proposar a l'Ajuntament la cessió d'estes cases durant la setmana festiva a cellers de Castelló per a promocionar els seus productes, instal·lant-se aquell any empreses com Bodegas Vidal, Cavas Monistrol o Bodegas El Coto. Aquell 1971, a més dels vins de taula i de copejar, es van sumar alguns caves i fins.\nEn 1974, derruïdes ja “Les Cases de les Ànimes”, la Junta Central va decidir aprofitar el solar per a continuar celebrant en ell, “Mesón del Vino”, però esta vegada estaria compost per una espècie de casetes formades per dos murs de rajola i una xapa ondulada com a sostre, construïdes per l'Ajuntament. També la barra va canviar la seua forma anterior passant a estar formada per un suport de fusta amb la part superior de zinc, molt més còmode per a la seua neteja.\nMés endavant es va traslladar la ubicació de “Mesón del Vino” a la Plaça Sta. Clara, romanent allí fins 1985. El primer any en la seua nova ubicació, es van construir, junt amb la carpa central de vins de la província, 10 casetes a un preu de 130.000 pessetes. Durant el temps que va romandre en esta cèntrica plaça de la nostra ciutat, no sols va augmentar i millorar la seua oferta vinícola, sinó que també va incorporar gran varietat de de tapes.\nL'any 1986, coincidint amb les obres del pàrquing de Santa Clara, el “Mesón del Vino” tornaria a ser traslladat, novament al nostre sector de la Gaiata 8. El lloc escollit seria la plaça del Jutge Borrull, emplaçament en què romandria durant dos edicions. És en 1988 quan Clemente Agost, acabat d'anomenar president de la Junta de Festes, decidix junt amb la resta del seu equip convertir el “Mesón del Vino” en un Recinte Firal, per la qual cosa la seua ubicació va tornar a canviar, passant a instal·lar-se a l'Avinguda del Mar. A les deu casetes de sempre es va unir una caseta monumental d'una marca de Rioja i un envelat per a una famosa empresa d'espumós.\nL'emplaçament no va agradar als castellonencs, i en 1989, amb la nova Junta de Festes, liderada per Sebastián Pla, el “Mesón del Vino” tornaria al seu antic emplaçament en Borrull, on romandria fins a la Magdalena de 1991. És precisament eixe any, durant la seua XXIII edició, quan l'associació cultural i gastronòmica,\n“Els 20 del 88”, comença a fer-se càrrec de la seua gestió, traslladant la seua ubicació esta vegada a l'Avinguda del Rei En Jaume, concretament entre els carrers de Colon i del Poeta Guimerá. L'últim any d'aquest emplaçament, es va canviar la lona de la carpa donant un nou aire al mateix.\nEn 1993, havent estat elegit Sixto Barberá com a president de la Junta de Festes, el “Mesón del Vino” va trobar un nou emplaçament en la plaça de l'Hort dels Corders. Durant eixe any es celebra la XXV edició i per eixe motiu la Junta de Festes i Els 20 del 88 firmaran un acord de col·laboració que inclou, entre moltes altres coses, la construcció de la nova arcada del “Mesón del Vino”.\nL'any 2002 va passar a situar-se al polígon de Rafalafena i més tard al PAU Gumbau, lloc on segueix en l'actualitat. Els cellers continuen procedint de tota Espanya, encara que potser els més fidels hagen sigut, a banda dels nostres, els de la Rioja i els catalans.\nCOL·LOQUIS I ACTES CULTURALS DEL “Mesón del Vino”\nDes que en 1972, se celebrara el primer col·loqui, promogut per Manolo Castellano, qui aleshores era Secretari de l'Agrupació Provincial d'Enòlegs, molts i variats han sigut els actes culturals realitzats en relació amb el “Mesón del Vino”.\nAquell primer col·loqui, anomenat del "Mediterráneo", va comptar amb la participació de prestigiosos i reputats enòlegs, i grans cases vinícoles. El seu èxit va ser tal que inclús es va triar una representant entre les dames de les Gaiates per a què actuara com madrina de l'event. Aquella elecció es ve repetint any rere any, encara que amb el temps passaria a rebre el nom de “vintera”, ostentant aquest càrrec diverses dones representatives del món de la festa i de la cultura castellonenca.\nAquells col·loquis i ponències van assolir en 1974 caràcter internacional i encara que van patir un llarga parada durant cinc anys, en 1979 es van reprendre amb força la celebració d'aquestes ponències.En 1980, es va celebrar el Primer Concurs Regional de Vins, a què es van presentar més de 80 caldos i l'any següent va tenir lloc la represa de la celebració del Col·loqui Enològic Internacional. Per fi, en 1992, es va celebrar la Primera Mostra Gastronòmica del Mar i la Muntanya, on diversos restauradors de Castelló i província van oferir diverses mostres de les magnífiques creacions culinàries que es poden degustar en la nostra terra.\nFins l'actualitat, el “Mesón del Vino”, amb Els 20 del 88 en la seua gestió, ha sigut font i promoció de diversos actes culturals, demostrant així la seua gran salut i vocació de desenvolupament cultural.


5 millors olis per a cabells naturals | CAT.inspinre.com\n5 millors olis per a cabells naturals\nTractaments d'oli calent\nMassatges del cuir cabellut / tractaments\nSi afegim a condicionadors / condicionadors profunds\nAfegint a la barreja ampolla d'esprai\nSegellant la humitat\n1. L'oli de coco (pura i sense refinar)\nPropietats: Vostè probablement ha escoltat tota la ràbia sobre l'oli de coco per ara. Bé, no defrauda! Aquest oli conté àcids grassos monoinsaturats i vitamina E, que tant ajudar a promoure el creixement del cabell i retenció de longitud, disminuir el trencament, i enfortir el cabell. L'oli de coco té un pes baix (que ajuda a segellar el pèl) i consta de propietats hidròfobes que li permeten per extreure la humitat de l'atmosfera en el cabell, el que ajuda a que el cabell retingui la humitat.\nUsos: L'oli de coco és sens dubte un dels millors i més versàtils olis per al cabell natural i es pot utilitzar per a tots els fins que enumerem al començament. És molt bo per a usar com prepoo o barrejat en el seu condicionador favorit perquè, naturalment, ajudar a fondre els embolics del seu cabell. Es pot aplicar l'oli de coco al cuir cabellut per ajudar en l'alleujament de la caspa, o simplement aplicar-lo a la teva cabell a l'estil, donar brillantor, combatre l'encrespament, hidratar, i el segell.\n2. L'oli de ricí (negre de Jamaica)\nPropietats: L'oli de ricí es compon d'àcids grassos insaturats, vitamina E, proteïnes i minerals que treballen junts perquè sigui un dels millors olis per impulsar el creixement del cabell. Vostè probablement ha escoltat de la utilització d'oli de ricí de Jamaica Negre per ajudar a regenerar les seves vores o simplement donar un impuls al seu viatge de creixement. Els rumors són certs: aquest oli sense refinar i rica en nutrients augmenta el flux sanguini al cuir cabellut, el que resulta en més gruixut, i el pèl més llarg, més fort. Això és perquè l'oli de ricí té propietats anti-bacterianes i anti-fongs que eliminen les cèl·lules mortes de la pell del cuir cabellut i estimulen els fol.licles del pèl per al creixement.\nUsos: Prengui compte en aplicar l'oli de ricí, especialment si vostè planeja utilitzar el seu pèl cap a fora. Aquest oli és molt gruixuda així que una mica va un llarg camí. I si no us agrada que en un primer moment, no renunciar-hi: és possible que només hagi estat una mica massa de mà dura amb el producte. Aplicar-la a les seves vores per aconseguir en òptimes condicions. Si trobeu que el seu pèl està sec, fràgil, propens al trencament, o calvície en qualsevol àrea, oli de ricí negre de Jamaica és una gran manera natural per combatre tots aquests temes.\n3. L'oli d'oliva (verge extra)\nPropietats: L'oli d'oliva és el seu propi condicionador natural: es penetra en la tija del pèl millor que alguns altres olis i nodreix, suavitza i enforteix el cabell. L'oli d'oliva també té una propietat antiinflamatori que ajuda a eliminar el pèl de la caspa i l'acumulació de producte en el cuir cabellut. També ajuda en la reducció de la pèrdua del cabell mitjançant la fortificació del cabell contra qualsevol tipus de desgast.\nUsos: Assegureu-vos de comprar oli d'oliva verge extra de la seva botiga local de queviures per obtenir millors resultats. L'oli d'oliva funciona molt bé per a massatges del cuir cabellut: ajudarà a estimular el creixement del cabell i mantenir un cuir cabellut sa. Ho a la barreja ampolla d'aerosol per ajudar a mantenir el cabell hidratat durant tota la setmana. Atès que l'oli d'oliva penetra a la tija del cabell, sinó que també funciona molt bé per a tractaments d'oli calent i es traduirà en el cabell que es veu i se sent més suau i més fort.\nPropietats: Ple de àcids vitamines A, B, D, i E, proteïnes, aminoàcids, magnesi, ferro, coure, àcid fòlic i àcids grassos, oli d'alvocat és excel·lent per a la protecció i prevenció de danys al cabell. També ajuda al floc de cabell de la humitat i protegeix el teu cabell contra el dany solar. L'oli d'alvocat té un contingut encara més gran (72%) dels greixos monoinsaturats que l'oli de coco: aquests greixos proporcionen aliment i fan que el cabell súper brillant.\nUsos: L'addició d'oli d'alvocat al seu xampú va tractar, picor del cuir cabellut sec i afegir-lo a la seva condicionador li donarà un excel·lent lliscament per fer desembolicar una brisa. No és prou pesat com per ser ideal per ser utilitzat per segellar la humitat en el cabell, però sí en realitat ajuden a hidratar el cabell per mantenir sempre a mà per lluitar contra la sequedat.\n5. L'oli de jojoba (pura i sense refinar)\nPropietats: L'oli de jojoba no sempre rep la major quantitat "brillantor" (sense doble sentit) com es mereix. Igual que l'oli d'alvocat, que és ideal per abordar el cuir cabellut sec, sinó també la pèrdua de cabell, i en la prevenció de les puntes obertes. Però a diferència de qualsevol altre oli, imita jojoba del seu cabell propi oli natural (sèu) que provoca que els seus fils per respondre molt positivament mitjançant l'absorció en el cabell, el que resulta en el cabell més hidratat i brillant. Conté vitamines A, B1, B2, B6 i E, que treballen junts per protegir contra el dany. Té un contingut encara més alt de greixos monoinsaturats que l'oli d'alvocat (98%!), Que, per descomptat, que sigui excel·lent per enfortir el cabell contra el trencament. S'afegeix volum, estimula el creixement del cabell i ajuda a revertir el cabell dels danys.\nUsos: L'oli de jojoba també funciona molt bé per a massatges del cuir cabellut, ja que li dóna grans beneficis sense endurir el cabell. És excel·lent quan s'utilitza en condicionadors profunds perquè ajuda al rebot pèl cap enrere, especialment de pentinat amb calor.\nEl millor d'oli per al cabell natural és que no es necessita fer tots ells al mateix temps, però com més es tingui, millor! Tots ells són versàtils i beneficioses per als cabells. Podeu triar, tractar a tots ells, i veure la seva prosperen cabell.\nAquest article va ser escrit originalment per Kanisha i publicada el CurlyNikki.\nEstan els estils de pentinat dels 80 anys ara retro?\nRits de famosos: Carrie Bradshaw ha tornat\n5 consells per al cabell val la pena la publicitat\nPentinats arrissats per a la tardor: bobs, trenes i molt més\nNaturals mandrosos: 3 productes per a la pell essencials\nAfaitat: sembla que ho hem fet malament\n7 vitamines, totes les nous de salut del cabell\nUn producte que compleix amb les meves necessitats arrissades\n6 passos per superar els danys tèrmics\nLa clau per mantenir un cabell saludable i blanquejat de tipus 4? Humitat\nCom sutilitzen les extensions Braid


AMPA SEGIMON COMAS: de setembre 2011\nAmb el començament del curs també s’inicien les activitats esportives, formatives i lúdiques a l’escola Segimon Comas. Tots els alumnes de l’escola poden participar a les activitats extraescolars organitzades per l’AMPA mitjançant la inscripció i pagament dins els terminis establerts.\nLes activitats començaran la primera setmana d’Octubre i finalitzaran la última setmana de Maig.\nv A partir d’aquest curs s’incorpora un nou servei complementari a les activitats extraescolars: ACTIVITAT EXPRÉS. Aquest servei és aplicable a les activitats que es realitzen a primera hora sortint de classe. Aquest servei consisteix en un servei d’acollida des que l’alumne acaba les classes fins que comença l’activitat. El monitoratge és a càrrec de Vespella. En finalitzar les classes l’alumne restarà amb el monitor a l’aula d’acollida on podrà berenar i d’on serà recollit directament per la persona responsable de l’activitat extraescolar. El berenar es pot portar de casa o bé el pot subministrar Vespella. El cost del servei és de 36€ per activitat i per curs només amb monitoratge i de 66€ si el berenar el posa Vespella. El pagament i inscripció es realitzarà fraccionat en tres parts i conjuntament amb el de l’activitat extraescolar corresponent.\nv Multiesport: es tracta d’una nova activitat que tal com el seu nom indica consisteix en integrar dins d’una mateixa activitat la pràctica de diferents esports. Això proporcionarà a l’alumne la possibilitat de conèixer diferents disciplines, adquirint els conceptes bàsics de cada esport adaptats a la franja d’edat.\nv Hip Hop: es tracta d’una activitat centrada en la iniciació i perfeccionament dels moviments propis d’aquesta modalitat de vall.\nv Cant coral: s’incorpora aquesta activitat per tal d’ampliar l’oferta de la nostra escolar amb activitats dirigides a l’educació musical. Dirigida a tots els nens i nenes amb moltes ganes de cantar.\nDurant la primera setmana d’escola, es donarà a cada alumne el full d’inscripció a les extraescolars. Per tal de formalitzar la inscripció s’haurà de lliurar a la mestra de l’alumne el full d’inscripció i el d’acceptació de les normes signades pels pares o tutors legals abans del 16 de Setembre.\nPer tal de facilitar el pagament de les extraescolars, es dividirà el curs escolar en tres períodes. El primer període anirà d’Octubre a meitats de Desembre, el segon de Desembre a meitats de Març i el tercer de Març a finals de Maig.\nEl pagament de les activitats extraescolars es farà en efectiu. Cap inscripció es considerarà formalitzada fins que s’hagi efectuat el pagament corresponent al primer període de la següent manera:\n· el pagament corresponent al primer període (Oct-Des) es podrà realitzar els dies 20 i 21 de Setembre de 15 a 15:30 i de 17 a 17:30h al menjador de l’escola.\n· El pagament corresponent al segon període (Des-Mar) es durà a terme durant la setmana del 12-16 de Desembre. Prèviament a aquest segon pagament es passarà una nota informativa als pares comunicant les dates i lloc exacte per dur a terme l’abonament.\n· El pagament corresponent al tercer període (Mar-Maig) es durà a terme durant la setmana del 12-16 de Març. Prèviament a aquest tercer pagament es passarà una nota informativa als pares comunicant les dates i lloc exacte per dur a terme l’abonament.\nL’horari de les extraescolars depèn de l’activitat i del grup (consultar informació detalla per activitat).\nEl calendari de les activitats extraescolars es regirà pel calendari escolar de l’escola Segimon Comas. En cas d’activitats realitzades en altres localitats pot produir-se alguna variació segons les festes locals. En cas que així sigui ja s’informarà amb antelació.\nEl nombre mínim d’alumnes per formar un grup per una activitat és de 6 a excepció de la guitarra on els grups són de mínim 3 alumnes. En cas que el nombre d’inscrits sigui menor a 6 no serà possible dur a terme aquella activitat.\nEn especial per a la NATACIÓ PER EDUCACIÓ INFANTIL però en general per a totes les activitats és molt important tenir clar que el nen/a vol fer l’activitat, ja que el número de monitors que es necessiten va lligat al número de nens inscrits procurant ajustar molt les quotes.\nNatació educació infantil: A càrrec de les piscines municipals de St. Pere de Torelló. P3-P5. Dilluns El transport es fa amb cotxes particulars Material obligatori: xancletes, vestit de bany, barnús i gorret de bany\nAnglès: A càrrec de l’escola Kids&us (http://www.kidsandus.es). P3-6è. El material es cobrarà juntament amb el pagament del primer període al moment de formalitzar la inscripció. El primer dia de classe el professor lliurarà el material a l’alumne. Es realitzarà a l’escola.\nActivitats esportives: Es realitzaran al pavelló municipal de SQB.\no P3 a 2on: iniciació a diverses disciplines esportives mitjançant el joc.\no 3er-6è: inclou esports col.lectius (bàsquet, handbol, voleibol...), activitats amb raquetes (tennis, badminton...), activitats al medi natural, activitats amb suport musical i altres.\nv Iniciació al patí: l’AMPA disposa d’alguns patins el sorteig dels quals es durà a terme el primer dia de l’activitat amb prioritat pels alumnes que comencen. Material obligatori: patins de quatre rodes (no en línia).\nv Hoquei: l’AMPA disposa d’alguns patins el sorteig dels quals es durà a terme el primer dia de l’activitat amb prioritat pels alumnes que comencen. Material obligatori: patins de quatre rodes (no en línia) i estic.\nv Patinatge artístic: l’AMPA disposa d’alguns patins el sorteig dels quals es durà a terme el primer dia de l’activitat amb prioritat pels alumnes que comencen. Material obligatori: patins de quatre rodes (no en línia).\nv Gimnàstica esportiva: 2on-6è. Material obligatori: roba còmoda apte per a la pràctica d’aquesta activitat.\nv Bàsquet: Material obligatori: roba i sabates aptes per a la pràctica d’aquesta activitat.\nv Hip Hop: Material obligatori: roba i sabates aptes per a la pràctica d’aquesta activitat.\nNatació educació primària: A càrrec de les piscines municipals de Ripoll. 1er-6è.\nTransport en autocar: 18h sortida davant l’escola i tornada aproximada a les 20h. Es recullen nens a Montesquiu (cal avisar).\nMaterial obligatori: xancletes, vestit de bany, barnús i gorret de bany.\nCada nen ha de tenir una persona responsable que s’inclourà dins la roda d’acompanyants. En cas de no poder-hi anar heu de posar una persona en el vostre lloc. Ja us farem arribar la roda de pares acompanyants i us n’informarem més detalladament.\nMecanografia: A càrrec de Concepció Areñas. Es realitzarà a l’aula d’informàtica de l’escola.\nv 4rt. Activitat recomanada per a tots els alumnes del curs. Gratuït, subvencionat per l’AMPA. El repartiment dels alumnes el comunicarà la tutora del curs (es tindrà en compte segons si fan altres activitats).\nDibuix: A càrrec de Lluís Capdevila. 2on-6è. Aquesta activitat es realitzarà a l’escola. El material va a càrrec dels pares i mares, el professor ja informarà del material necessari.\nGuitarra: A càrrec de l’escola de música de Torelló. Els alumnes han de portar la seva guitarra. Per aquesta activitat el nombre mínim d’alumnes per poder formar grup és de tres i el màxim de cinc.\nv Nivell iniciació\nv Nivell avançat\nCant coral: A càrrec de l’escola de música de Torelló. Professora: EDNA SEY. Es treballa: grup de veus (Gospel, cançó modern...). No cal portar res, només moltes ganes de gaudir cantant.\nEDUCACIÓ PRIMÂRIA: 1er-6è\nAnglès 1er i 2onA\nMecanografia 5è i 6è\nAnglès 3erA, 4rt i 5è\nAnglès 2onB, 3erB i 6è\nEls preus que es detallen a la taula són per cada període.\nactivitat exprés +\nNatació educació infantil (tot el curs)\nPrimer període: Quota + llibres\nSegon i tercer període:\nNatació educació primària (tot el curs)\nUS PREGUEM LA MÀXIMA ATENCIÓ EN LES DATES INDICADES PER FER LA INSCRIPCIÓ I PAGAMENT.\nDes de l’AMPA esperem que aquestes activitats siguin profitoses pels vostres fills/es i si teniu algun suggeriment d’altres activitats agrairem ens ho comuniqueu, per així entre tots oferir activitats variades i de qualitat, tenint en compte edats i preferències dels nens/es. Des de l’AMPA tan sols dir-vos que en aquests moments s’està treballant per intentar ampliar l’oferta d’activitats en el camp de la música.\nUs demanem que preneu el compromís d’acabar les activitats a les que els vostres fill/es s’han matriculat. Així mateix que llegiu atentament les normes aplicables a aquestes activitats per evitar possibles malentesos.\nL’AMPA també gestiona el servei d’ACOLLIDA per als alumnes de P3 a 6è. El monitoratge és a càrrec de Vespella. El cobrament d’aquest servei es fa mitjançant domiciliació bancària cada dos mesos (finals de Novembre, Febrer, Abril i Juny). Es pot fer ús del servei tant de forma fixe com esporàdica.\nAmb la introducció del nou horari escolar, des de l’AMPA hem cregut convenient ampliar l’oferta de servei d’acollida. Les franges horàries que cobrirà seran:\nv De 8:00 a 9:00 del matí\nv De 12:30 a 13:30 del migdia\nv De 16:30 a 17:30 de la tarda\nA l’acollida de la tarda es podrà berenar. Aquest el pot portar l’alumne de casa o be el pot subministrar Vespella. Des de l’AMPA recomanem que prepareu pel vostre fill/a un berenar sa en un embolcall reutilitzable i/o reciclable.\nEl cost del servei és de 2.5€ per hora.\nBerenar subministrat per Vespella 1€ al dia. (Aquest servei és opcional)\nEstà per confirmar la continuïtat de la subvenció per l’acollida del matí.\nLa realització d’aquest servei queda condicionada a que el nombre mínim d’alumnes que l’utilitzin sigui com a mínim de 5.\nLa utilització del servei a cadascuna de les tres franges horàries és independent de les altres dues.\nNOTA: El servei s’oferirà en els tres horaris a partir del 12 de Setembre. Durant la primera setmana d’escola es passarà un full d’inscripció que permetrà determinar i concretar si el nombre d’alumnes és suficient per mantenir-ho la resta del curs. Així mateix, i en funció de les sol·licituds es determinarà si pels serveis de migdia i tarda és convenient mantenir-ho per una hora o reduir-ho a mitja hora ( de 12:30 a 13:00h i de 16:30 a 17:00) amb la conseqüent reducció del preu.


No hi haurà ple ordinari aquest mes de desembre | Ràdio Cubelles\nNo hi haurà ple ordinari aquest mes de desembre\nEs confirma que el 2018 començarà amb els pressupostos prorrogats.\nPle municipal. Imatge d'arxiu\nEl govern municipal no té ara per ara cap tema que necessiti passar pel ple municipal i ha anunciat la suspensió de la sessió del mes de desembre. L'equip multipartit defensa que hi ha molta feina que ja passa per les juntes de govern local i que suposen avenços constants en la gestió i la millora de la vila. En aquest sentit, l’equip de govern justifica que els plens municipals han de servir per debatre temes de major transcendència i que per aquest motiu s’ha optat per no convocar el d’aquest mes de desembre. Pel que fa als pressupostos, es descarta aprovar-los ara ja que els darrers mesos s’han aprovat modificacions pressupostàries que encara es poden executar dins del primer trimestre del 2018.\nPer la qual cosa, l'any que ve arrencarà amb uns comptes prorrogats a l’espera que els partits del govern acordin una proposta nova. Els 10 membres de l’executiu d'UC, ERC, CiU, ICV i el senyor JM Écija consideren que la pròrroga no afectarà les inversions previstes, ja que encara queden diverses partides dels pressupostos que no s’han executat.\nDes de l’oposició, Cubelles Sí Es Pot i Cubellencs FIC són crítics amb la gestió de la hisenda municipal i asseguren que encara no han rebut la proposta de pressupostos del govern. Per part de Cubellencs, la regidora Anna Martínez, ha insistit en quines són les prioritats d’aquesta formació pels propers pressupostos: les actuacions de condicionament de la via pública. I Albert Tribó de Cubelles Sí Es Pot ha lamentat que dels tres anys de legislatura només s’hagi pogut aprovar el pressupost dins del termini una vegada. Tribó també ha criticat la gestió econòmica del govern i considera que no han donat fruits visibles ni l'augment d'impostos de l'any passat, ni l'increment del romanent de tresoreria ni l'endeutament.\nPel que fa al Deute Viu de l’Ajuntament de Cubelles, segons les dades oficials recollides pel ministeri d’Hisenda, actualment estaria per sota dels 3 milions d’euros, per la qual cosa s’hauria reduït en comparació amb l’any anterior. L'execució pressupostària del tercer trimestre, també segons sades oficials, confirma que l'Ajuntament no ha fet encara totes les inversions previstes.\nEl regidor d'Hisenda, Raül Mudarra, serà a Ràdio Cubelles aquesta setmana per explicar la situació econòmica de l'Ajuntament i en quin punt estan les converses sobre el pressupost 2018.


Creama proposa conèixer la citricultura ecològica – Ràdio Pego\nCreama proposa conèixer la citricultura ecològica\n15 d'octubre de 2010 Sara Garcia 0 Comment\nEn un curs que es realitzarà del 25 al 29 d’octubre a Pego i que serà impartit per técnics de l’Institut Valencià d’Investigacions Agràries. El curs ‘Citricultura ecològica’ començarà des de la base, explicant que és això de la citricultura ecològica i acabarà explicant com comercialitzar-la. Les places són limitades i l’horari de realització serà de 7 de la vesprada a 10 de la nit.\nAvui podíem llegir a la premsa que “una pastisseria d’Aldaia llança els primers dolços ecològics”. Es tracta de la resbosteria Selvi, que ha aconseguit la certificació de la Generalitat per a cinc dels productes que elabora. Ho ha fet després de mesos de proves i investigació, a més d’un minuciós procés de selecció dels ingredients, obtenint com a resultat el naixement de Selvi-Eco, la primera línia de dolços i productes elaborats per una pastisseria artesana valenciana que aconsegueix el segell del Comité Regulador d’Agricultura Ecològica.\nAmb aquesta introducció pretenem ressaltar que allò ecològic, és a dir, allò elaborat, tractat, produït sense productes químics s’estén cada vegada a més sectors. I això ens duu al proper curs que ha organitzat Creama Pego amb la col•laboració de l’Ajuntament de Pego i el patrocini de l’Institut Valencià d’Investigacions Agràries i la Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació, un curs dedicat a la ‘Citricultura Ecològica’.\nEl curs es realitzarà del dilluns 25 al divendres 29 d’octubre a l’antic Col•legi Cervantes de Pego, de 7 de la vesprada a 10 de la nit.\nEl curs ‘Citricultura ecològica’ abordarà, des de la base, què és la citricultura ecològica i com obtenir el segell de qualitat i la posterior certificació. El procés de plantació i els primers treballs amb el sembrat o plantat, així com la utilització d’herbes i sets. Com fertilitzar la plantació i la sanitat vegetal. A més, plantejarà altres tècniques i també la comercialització dels productes ecològics.\nEl Curs, de places limitades, serà impartit per tècnics de l’IVIA.\nLes persones interessades poden inscriure’s telefonant al 96 557 12 55, escrivint un correu electrònic a adl-pego@creama.org o passant per la seu de Creama Pego.\n← 48 persones aconsegueixen un treball fix gràcies a les ajudes per al foment d’ocupació


“Escolteu el clam” | Lleida.com\n“Us demanem que guardeu el carnet polític a la butxaca, que fugiu de silencis que us farien còmplices i coresponsables i que escolteu el clam dels clubs i entitats esportives del vostre municipi.” És un extracte del manifest que va llegir ahir Rous Martínez, directora i fundadora de l’Associació Esportiva Pibody, a la plaça Paeria, on es van concentrar al voltant d’un centenar de representants de l’esport de Lleida sota el lema de la campanya a nivell català de Ja n’hi ha Prou!, que reivindica l’activitat esportiva com a essencial i de salut.\nAquesta vegada, la portaveu de la plataforma Ja n’hi ha Prou! a Lleida, Vanesa Ortega, que va llegir un altre manifest la setmana passada en una primera acció de protesta a l’esplanada del Camp d’Esports, va voler cedir la veu a Rous Martínez, en un acte en el qual els clubs i entitats de la ciutat van demanar suport a la Paeria davant les restriccions del Govern.\n“Entenem que no es pugui competir, però sí que s’hauria de poder entrenar. L’esport de base, aquell que practiquen els nens, nenes i joves del vostre municipi, i vosaltres el coneixeu de primera mà, és salut, és educació en valors, és benestar i és l’eina més potent de cohesió social”, va ser un altre dels arguments que es van llançar durant la concentració en la qual també van ser presents els regidors d’Esports, Sergio González, i de Joventut i Festes, Ignasi Amor.\nGonzález i Amor es van reunir posteriorment amb un grup de representants de clubs, en una trobada en què aquests els van manifestar la seua intenció d’enviar-los un document amb propostes perquè el facin arribar al Procicat. L’esport de la ciutat va demanar més suport a l’equip de govern municipal, sobretot quan la pandèmia remeti.\nFacilitar l’accés a instal·lacions esportives, rebaixar els preus a l’hora d’organitzar campus i estades en recintes municipals, llançar una campanya de promoció de l’esport entre els més joves, sobretot entre adolescents, i mesures davant de la possible pèrdua de patrocinadors, són algunes de les peticions d’un esport local que se sent “en perill” i “tocat de mort” davant de les restriccions del Govern. S’ha de recordar que la nova pròrroga de dos setmanes acaba el 7 de febrer.


Infantils | Fundació Esportiva Grama | Página 30\nL’Infantil D va jugar bé però no va puntuar\n04/03/2017\tComentarios desactivados en L’Infantil D va jugar bé però no va puntuar\nSisena jornada consecutiva sense guanyar per a un Infantil D que aquesta vegada va caure derrotat per 2-4 davant el CE La Salle Bonanova. Molt bon partit dels colomencs que van sortir al camp amb molta actitud i ganes. La Grama va ser superior en el joc, tenint la possessió i creant bones ocasions però tot i així el conjunt ...\tLlegir-ne més »\nPrèvies dels equips Infantils (4 i 5 de març)\n03/03/2017\tComentarios desactivados en Prèvies dels equips Infantils (4 i 5 de març)\nINFANTIL A El conjunt d’Iván Cortés i Alex Litran visita el Municipal de La Verneda el diumenge a les 16:30 hores. Els locals, Fund.Priv.CE Júpiter, es troben un punt per sobre del descens. El conjunto de Iván Cortés y Alex Litran visita el Municipal de La Verneda el domingo a las 16:30 horas. Los locales, Fund.Priv.CE Júpiter, se encuentran un ...\tLlegir-ne més »\n‘Maneta’ de l’Infantil A al cuer\n20/02/2017\tComentarios desactivados en ‘Maneta’ de l’Infantil A al cuer\nL’Infantil A va guanyar 5-0 al FC Sant Martí-Condal, cuer de la lliga. La Grama no va fer una primera part brillant, el joc del rival se’ls va contagiar als jugadors i va fer que es jugués uns primers 35 minuts amb errors en les passades, sense solidesa defensiva i en atac només un gol, obra de Javier Comas. A ...\tLlegir-ne més »\nL’Infantil B va guanyar al R.Sarrià\n19/02/2017\tComentarios desactivados en L’Infantil B va guanyar al R.Sarrià\nL’Infantil B va sumar la seva cinquena victòria consecutiva després de guanyar 3-1 al Racing Sarrià CF. Durant el primer quart d’hora de joc els de casa van estar una mica adormits, tant que l’entrenador va haver de realitzar alguns canvis i amb això els xavals van reaccionar canviant l’actitud i jugant a gran nivell. Raúl va fer l’1-0 just ...\tLlegir-ne més »\nL’Infantil C no va poder amb el Vilassar de Dalt\n19/02/2017\tComentarios desactivados en L’Infantil C no va poder amb el Vilassar de Dalt\nL’Infantil C va caure derrotat 2-0 davant el CE Vilassar de Dalt B en un partit molt igualat. Una part per a cada equip i un sol guanyador. Primers 35 minuts de jocs de control total de la Grama, sense crear ocasions clares en tenir al davant un Vilassar que es va defensar molt bé. A la segona meitat canvi ...\tLlegir-ne més »\nL’Infantil D va caure al Complex Esportiu Fort-Pienc\n19/02/2017\tComentarios desactivados en L’Infantil D va caure al Complex Esportiu Fort-Pienc\nL’Infantil D va caure derrotat 3-2 davant la PB Cinc Copes B. Gran primera meitat dels colomencs, competint molt bé i sense cometre errors. Van ser capaços de donar-li la volta al marcador, Héctor García i Martí Fuste van donar la victòria al seu equip abans de la mitja part. A la segona meitat els visitants van baixar el nivell ...\tLlegir-ne més »\nPrèvies dels equips Infantils (18 i 19 de febrer)\n16/02/2017\tComentarios desactivados en Prèvies dels equips Infantils (18 i 19 de febrer)\nINFANTIL A El conjunt d’Iván Cortés i Alex Litran juga aquest diumenge al Nou Municipal a les 16 hores. S’enfrontaran al FC Sant Martí-Condal, cuer de la lliga amb 0 punts en el seu caseller en 17 jornades disputades. El conjunto de Iván Cortés y Alex Litran juega este domingo en el Nou Municipal a las 16 horas. Se enfrentarán ...\tLlegir-ne més »\n‘Maneta’ de l’Infantil A fora de casa\n13/02/2017\tComentarios desactivados en ‘Maneta’ de l’Infantil A fora de casa\nL’Infantil A va guanyar 1-5 al penúltim classificat, un CF Santa Eulàlia B que va ser superat en tot. Partit senzill, ben jugat i controlat des del principi per part d’una Grama que va estar sempre al camp contrari. El resultat acabaria en un 1-5 amb gols de Javito, Abdellah, Íker Mostajo, Artem i Yago; marcador poc voluminós per les ...\tLlegir-ne més »\nL’Infantil B va guanyar al Feliu i Codina\n12/02/2017\tComentarios desactivados en L’Infantil B va guanyar al Feliu i Codina\nTercera victòria consecutiva de l’Infantil B que aquest cop va guanyar 0-2 a la U.At.Horta. A destacar la gran actuació d’Oscar, Yeray i Raúl. Amb una actitud descomunal del minut 1 fins al 70 dels d’Anguita van dominar de cap a peus tot el partit. L’empenta inicial dels blaus va sorprendre a un Horta irreconeixible. Dos golassos de Raúl, el ...\tLlegir-ne més »\nTres contraatacs van matar a l’Infantil C\n12/02/2017\tComentarios desactivados en Tres contraatacs van matar a l’Infantil C\nL’Infantil C va fer un partit molt correcte però acabaria perdent 1-3 davant el CF Mollet D. Espectacular primera meitat de la Grama, dominant la pilota, controlant al rival, sense patir i creant molt perill a l’àrea visitant. Els colomencs van estar perfectes però els va faltar el gol, la pilota no va voler entrar. En les botes de Dani ...\tLlegir-ne més »


Ferran Soriano: "Teòricament pot passar de tot" Ferran Soriano: "Teòricament pot passar de tot" – Món Esport\nFerran Soriano: "Teòricament pot passar de tot"\nRedacció Desembre 19, 2012 5:11 pm\nEls resultats de diumenge auguren canvis en la junta de Joan Laporta. L’aparent tranquil·litat amb què el president blaugrana i el seu entorn van encaixar el resultat del vot de censura promogut pel soci Oriol Giralt ha començat a trontollar només dos dies després de les votacions. I és que el 60,6% dels vots en contra són un toc d’atenció sever, una llosa pesada que pot portar conseqüències en els propers dies. Mentre Laporta s’aferra a la “majoria silenciosa” d’abstencionistes (uns 80.000 socis no van anar a votar diumenge) com a argument de pes per no dimitir, diversos rumors comencen a filtrar-se en torn el futur més immediat de l’equip directiu.\nDe moment, però, l’únic que sembla segur és que la reunió de la junta que s’havia de celebrar avui ha estat aplaçada per dijous vinent. Malgrat el club ha anunciat que aquest canvi és conseqüència de problemes d’agenda (Laporta es troba a Zuric en la reunió de l’Associació Europea de Clubs) a ningú se li escapa que darrera aquesta aturada també hi ha una crida a la calma.\nAixí, aquest dijous es perfila com un dia clau per a l’actualitat blaugrana. Serà en la reunió de la junta quan s’analitzin els resultats de diumenge i es plantegin tots els escenaris possibles que, en les últimes hores, s’han perfilat dispars. “Teòricament pot passar de tot” assegurava ahir en una entrevista a Rac1 el vicepresident econòmic del Barça i presumible futur candidat a la presidència del club, Ferran Soriano. I és que sembla que a hores d’ara existeix un grup de directius que es planteja dimitir. El punt de partida de la reunió de dijous podria ser, doncs, la continuïtat del mateix grup mentre el debat central passarà per com afrontar els pròxims dos anys i com tornar la confiança en l’equip directiu.\nEl cert és que no es descarta cap escenari. Fins i tot hi ha la possibilitat que els grup de directius acabi dimitint i es plantegi convocar eleccions en l’assemblea de compromissaris que tradicionalment se celebra el mes d’agost durant el Trofeu Joan Gamper.


3.4.6. Creació multiformat (eines de creació transversal) – Producció i publicació digital\nTot i que estem tractant cadascun dels formats de manera independent, ja hem comentat anteriorment que hi ha la possibilitat de publicar el contingut en multiformat. Això és especialment adequat quan publiquem contingut que volem que sigui accessible per al màxim de lectors possibles, independentment del sistema que usin per a llegir o el dispositiu que escullin.\nEl problema que ens trobarem, però, és que la conversió entre formats, si no és que plantegem el projecte ja des de l’inici com a multiformat, serà força complicada. És cert que tenim disponibles algunes aplicacions per a convertir entre formats publicacions digitals —en parlarem breument en el punt següent—, però no és menys cert que en la majoria dels casos les conversions automàtiques que funcionen realment són les que ja podem generar fàcilment amb els programes d’edició. Transformar qualsevol contingut digital a PDF és un procés senzill, independentment del programari que usem. Transformar un contingut en PDF a EPUB amb un conversor automàtic no solament ens deixarà un arxiu tècnicament poc funcional, sinó que en el procés perdrem una gran part dels avantatges del format EPUB si no editem el contingut posteriorment a mà. Tant el marcatge semàntic com el conjunt de metadades que podem afegir a un EPUB no podran ser extretes d’un document PDF. El resultat haurà de ser observat atentament en cada cas i sotmès a una fase de test i depuració molt completa per a verificar-ne la integritat.\nSi, al contrari, determinem a priori que volem crear un objecte multiformat, podrem adaptar els processos de creació perquè siguin eficients per a crear tots els formats implicats. Així guardarem el contingut en diferents parts de l’edició per a poder-lo usar en la creació dels diferents formats.\nPer exemple, si jo estic creant un llibre digital en el format EPUB (format en què hem vist que un dels passos més importants és el marcatge semàntic del contingut amb el llenguatge HTML i la definició dels estils visuals amb CSS), i vull oferir aquest contingut també en el format d’Amazon, guardaré els arxius de contingut per a usar-los a posteriori en la creació del llibre en el format KF8, en què podré reusar una part del marcatge HTML. El mateix farem si sabem que el contingut de l’EPUB l’oferirem també en una versió en línia o l’usarem per a omplir un CMS.\nÉs cert que en el cas d’EPUB accedir als arxius HTML un cop creat l’objecte digital final (amb extensió .epub) és senzill atesa la seva estructura oberta, però el procés es complica en la resta de formats. Obtenir el text o les imatges d’un document PDF per a importar-los a un document web, en alguns casos i en funció de la configuració de l’arxiu, pot ser complicat.\nPer tant, si tinc clars tots els passos necessaris per a crear tots els formats en què oferiré el contingut podré adaptar el procés de creació, normalment centrat en un format principal, per a fer còpies del contingut en el moment idoni de l’edició, assegurant que les modificacions que hi faci a posteriori no intercediran en la creació de la resta de formats. També sabré a priori quins formats d’arxiu puc usar per a les imatges o el contingut audiovisual que hagin de formar part de la publicació. Aquesta informació ens facilitarà de manera molt significativa el procés d’edició dels continguts.


ARCA: ARCA ha presentat al·legacions al reglament de desenvolupament d´ordenació i ús del sòl que afecta a Mallorca\nARCA ha presentat al·legacions al reglament de desenvolupament d´ordenació i ús del sòl que afecta a Mallorca\nDesprés d'una reunió que el president d'ARCA va mantenir el passat 25 de setembre amb el Departament d'Urbanisme i Territori del Consell de Mallorca varem decidir presentar al·legacions aquesta setmana reglament de desenvolupament d´ordenació i ús del sòl que afecta a l'àmbit territorial de Mallorca.\nARCA ha argumentat en les seves al·legacions els següents punts:\n1. Cal remarcar i deixar constància de la importància de l'article 10 LOUS (Llei Orgànica de l'Ús del Sòl) quan preveu la prevalença de la protecció del patrimoni històric i cultural i del medi ambient.\n2. Connexió amb la normativa autonòmica “para-urbanística” o “paral·lela a l'ordenació territorial”.\nEn aquest sentit s'ha de reivindicar el Pla Territorial de Mallorca com a norma territorial vinculant a tot el territori insular, amb les adaptacions que calgui fer d'acord amb la LOUS.\nSeguidament proposam una sèrie de modificacions en determinats preceptes redactats en el Projecte aprovat inicialment. Després de cada proposta aportam l'argumentació que estimam més adient, sempre en el sentit d'afavorir la millor conservació i gaudi del patrimoni cultural en la part que podríem dir immoble, en el qual hi té incidència directa el Reglament projectat.\n3. A l'article 15. Paisatge i patrimoni cultural\nA l' apartat 2 d'aquest article cal afegir: “patrimoni cultural, estigui o no declarat”.\nA l' apartat 3 d'aquest article cal substituir: “han d'afavorir, en primer lloc, la conservació dels immobles” per ”estratègies de conservació, restauració i rehabilitació, per aquest ordre”.\nLa normativa urbanística no pot “substituir” la normativa de patrimoni cultural però és important que es mostri una coordinació més estreta.\n4. A l'article 45. Règim urbanístic del subsòl\nARCA pensa que cal afegir: “En qualsevol cas no es deriva cap obligació d'indemnitzar o de compensació a per l'Administració urbanística competent quan, d'acord amb la legislació de patrimoni històric, s'ordenin intervencions arqueològiques, bé per trobar-se dins zona arqueològica o conjunt històric, bé per troballes casuals que s'han de comunicar a l'Administració”\nEl règim del patrimoni arqueològic de la LPHIB queda així respectat adequadament (recordem cas STSJIB Bastió de Berard).\n5. A l'article 59. Regulació dels usos\nProposam la supressió a l'apartat 2 sobre ús turístic i 2.2. ús d'allotjament turístic tota referència àmplia a tipus d'allotjament que no tenen les característiques turístiques, és a dir, que no tenen serveis connexos o complementaris (neteja, alimentació, etc). Aquest configuració de l'ús turístic i de l'ús d'allotjament turístic, indirectament o directa, atempta contra els propietaris i contra el deure/dret de conservació dels immobles.\n6. Subsecció 2a. Determinacions dels plans generals; Article 65 Determinacions del pla general\nProposam afegir un punt o apartat en aquest o un article adient:\n“El Pla General ha de preveure expressament les línies mestres d'ordenació urbanística coordinada amb les declaracions de conjunts històrics, zones arqueològiques, jardins històrics, llocs històrics, llocs d'interès etnològic o zones paleontològiques del municipi. A tal efecte ha de preveure el Pla Especial de Protecció adient o, excepcionalment i de forma motivada, les normes urbanístiques que l'han de substituir o n'han d'avançar la regulació”.\nS'ha de coordinar adequadament la protecció patrimonial amb l'urbanística i aquesta és tasca dels municipis (en tant tramiten i de vegades aproven planejament) i del Consel de Mallorca (que també pot tramitar i aprovar planejament).\n7. A l'article 115. Zona de serveis portuaris\nEn els casos de zones de serveis portuàries, necessàriament imbricades en la trama urbana o en els terrenys urbans, urbanitzables o no urbanitzables (no guanyats a la mar), l'Autoritat urbanística, sigui el municipi, sigui el Consell de Mallorca, ha de dur a terme una anàlisi d'impacte paisatgístic específic tenint en compte l'ocupació de costa, de servituds, de mar i, si n'és el cas, la preexistència de nuclis antics\n8. A l'article 109. Determinacions específiques dels plans especials d’ordenació d’elements o conjunts protegits per la legislació sobre patrimoni històric\nEn aquest o altres preceptes destinats a plans especials de protecció s'han de preveure:\nla denominació correcta: Pla Especial de Protecció\nl'exigència d'aquestes característiques sempre que hi hagi connexió amb la legislació de patrimoni (conjunts històrics, jardins històric, llocs històrics, llocs d'interès etnològic, zones arqueològiques, zones paleontològiques)\nl'obligació de formar -inseparablement al PEP- un Catàleg d'acord amb els articles 36 i 39 de la LPHIB.\nLes determinacions d'aquest PEP han d'incorporar necessàriament:\nun diagnòstic de la situació de partida, amb descripció dels béns immobles declarats\nmemòria d'elaboració del catàleg i fitxes detallades per elements amb característiques que permetin la descripció i intervenció d'aquests elements.\nEn casos excepcionals, justificació expressa de cada substitució d¡'immobles que contribueixi a la conservació del conjunt o agrupació d'immobles (art. 39.3 LPHIB)\nRecordatori exprés de que es considera zona arqueològica qualsevol espai de subsòl suceptible d'estudi arqueològic en casos de: monuments, conjunts històrics, jardins històrics, llocs històrics i llocs d'interès etnològic.\n9. A l'article 187 (Capítol V de normes d'aplicació directa).\nAfegir “tots els projectes d'instal·lacions, construccions i edificacions, s'han d'adaptar, en allò bàsic, a l'espai físic, el paisatge i el medi ambient en que se situïn”.\n10. A l'article 188. Normes d’aplicació directa en els llocs o grup d’edificis històrics o tradicionals\nEl text actual prescriu:\n“Les construccions en llocs immediats o que formin part d’un grup d’edificis de caràcter artístic, històric, arqueològic típic o tradicional, siguin o no objecte de protecció o catalogació específica per la legislació sectorial de protecció de béns de valor cultural,...”\nProposam substituir allo marcat per “siguin o no objecte de declaració o catalogació per l'administració municipal o per la insular o en el ámbit de la legislació sectorial de protecció de béns culturals ....”\n11. A l'article 190. Vinculació de les normes d'aplicació directa al planejament i als actes d'intervenció.\nProposam substiuir al títol:”Vinculació del planejament i els actes d'intervenció a les normes d'aplicació directa d'adaptació ambiental, paisatgística, tipològica i visual”.\nNou apartat 4 de l'art. 190: “Qualsevol tècnic projectista i qualsevol autoritat urbanística pot demanar -abans de presentar o aprovar el projecte- el parer d'un òrgan especialitzat en matèria de patrimoni cultural o paisatgístic o visual. Si aquest òrgan no existeix al municipi pot acudir a la Comissió Insular de Patrimoni Històric”.\nNou apartat 5 de l'art. 190: “Qualsevol tècnic projectista o tècnic que emeti informe sobre una llicència o autorització sota la seva responsabilitat professional ha de tenir en compte aquestes normes d'aplicació directa i ha de constar en la Memòria urbanística o en la Fitxa urbanística una menció expressa a aquests articles. En cas que consideri que no té els elements suficients per emetre el seu judici professional ho ha de fer constar i ha de demanar que es suspengui el procediment per aplicar l'apartat anterior”.\nAquestes normes constitueixen una tradició de l'urbanisme espanyol que els tribunals ha ratificat, sempre que hi hagi informació tècnica adequada. Són d'aplicació directa, o és, independent del planejament. Aquesta proposta pretén reafirmar aquesta importància i constituir un toc d'atenció als professionals que subscriguin projectes -primers responsables- o emetin informes. És una garantia més de la protecció paisatgística i patrimonial que no depèn de formalismes.\n12. A l'article 339. Deures legals d'ús, conservació i rehabilitació.\nProposam suprimir aquí el terme “rehabilitació” i si de cas substituir per “restauració”. Conservar i restaurar són operacions admissibles en general amb béns culturals, sota el control pertinent. La rehabilitació implica un ventall d'intervencions massa ampli i divers, admissible només en casos concrets i sota la premissa de la màxima conservació possible.\n13. Articles 348 a 352. Sobre la ruïna dels edificis.\nLa ruïna ha estat una figura tradicionalment “odiosa” en l'urbanisme espanyol i balear. Normalment emprada com a un subrefugi per desnonar llogaters incòmodes o antieconòmics o com un medi facilitador d'altres operacions de demolició o destrucció.\nEn aquest sentit la ruïna pot ser provocada i constiuir un delicte o una conducta greument antisocial i contrària al patrimoni cultural.\nEn primer lloc avui en dia no hi ha ruïna tècnica sinó ruïna econòmica.\nEl Reglament projectat és poc decidit en aquest camp. No preveu cap cautela contra la declaració de ruïna contra els posseïdors, llogaters o persones interessades. Tradicionalment s'ha dit que la ruïna és un concepte fàctic i reglat. Això no obstant l'Administració no pot continuar inerme als canvis socials.\nPer una altra part les cauteles en casos de ruïna que afecta a béns culturals han d'ampliar-se a:\n- Béns integrants del patrimoni històric (en el sentit que ja preveu la LPHIB, articles 1, 23 i 24).\n- Béns declarats o catalogats localment o municipalment (en un Catàleg d'Elements de PH, per exemple).\nAixò almenys oferiria una petita salvaguarda a aquests casos en els que també s'afecta patrimoni cultural “no declarat” però INTEGRANT DEL PATRIMONI HISTÒRIC balear o local.\nPer altra part la declaració de ruïna no ha de paralitzar en cap cas les ordres d'execució de conservació prèvies (no hauria d'incoar-se expedient de ruina si hih a ordres de conservació prèvies) ni tampos els expedients sancionadors o de disciplina urbanística.


Capítols - El lloc dels fets - TV3\nAl segle XVI, l'imperi espanyol estava involucrat en diverses guerres per protegir els seus 20 milions de quilòmetres quadrats de territori\nA Catalunya, la petita noblesa s'empobria i no podia competir contra el poder absolutista del rei. Enmig de la pobresa extrema i la inestabilitat política, la noblesa lluitava en guerres privades per protegir els seus interessos. Per això alimentaven el seu braç armat: els bandolers.\nEl 8 de desembre de 1605 es va saber que Galant de la Goula un dels bandolers més temuts de Catalunya, estava pels voltants de Vic, i s'inicia la seva persecució un fet que va canviar la història del monestir de Sant Pere de Casserres.\nPere el Gran ha posicionat la corona catalanoaragonesa com una de les més importants del Mediterrani amb la conquesta del regne de Sicília. Però s'ha\nguanyat un poderós enemic: la Santa Seu, que volia Sicília en mans franceses.\nPer això, el papa ordena una croada contra els regnes de Pere el Gran, i França es llença a intentar conquerir Catalunya.\nVa ser un rei que va portar una vida de guerrer com el seu pare Jaume I, capaç d'esclafar revoltes i de conquerir nous territoris, era un dels homes més poderosos d'Europa.\nPerò la seva mort esta plena d'enigmes. Quins secrets amaga la seva tomba?.\nAixò ho descobrirem al monestir de Santes Creus.\nAl segle III aC es discutia quin imperi governava el Mediterrani: Roma o Cartago. A casa nostra, però, hi havia una civilització aliena als imperis: e\nLes diferents tribus iberes, repartides en múltiples poblats, feien eines de ferro, treballaven la ceràmica i desenvolupaven l'agricultura. A més, eren excel·lents guerrers.\nUllastret era la capital ibera i hi havia una activitat frenètica. Curiosament, ara, molta gent ve a l'Empordà fugint de les ciutats. Aquí, on van néixer les primeres ciutats del nostre país.\nPerò a principis de setembre del 2006, uns estudiants estaven excavant a prop de la muralla. Havien aparegut les restes d'un gran edifici. El que no s'esperaven era el que es van trobar sota una pedra.\nL'any 1492 és per a la història hispànica l'any de la descoberta d'Amèrica, l'inici d'un imperi. Però també va ser l'any en què els Reis Catòlics visi\ntaven Barcelona després d'11 anys de no fer-ho\nNomés feia 6 anys del final de la segona guerra remença, que havia enfrontat els pagesos contra Ferran el Catòlic.\nLa pau s'aguantava amb pinces i el casament d'Isabel i Ferran volia unir dues corones sota un sol matrimoni, amb l'ajuda repressiva de la Inquisició.\nEl 7 de desembre de 1492, el rei Ferran II d'Aragó, era al Saló del Tinell, celebrant una sessió de precs i greuges amb ciutadans. Al sortir del Palau Reial, va succeir un fet que va estar a punt de canviar la nostra historia.\nLes caigudes de Barcelona i Cardona l'any 1714 van deixar les mans lliures a les tropes borbòniques per començar la repressió a Catalunya.\nLes poblacions que havien donat suport a l'arxiduc Carles eren violentament castigades, però aquelles que eren al costat de Felip d'Anjou eren recompensades. L'any 1716, Felip V va publicar el Decret de Nova Planta, que abolia les lleis, furs i institucions de Catalunya i instaurava l'absolutisme. Tot el país quedava desmantellat, incloent-hi les universitats.\nUna situació que havia de marcar la història de la Universitat de Cervera, el 1748, la gran aposta educativa de Felip V a escala estatal. I tot es va complicar quan el filipista Manuel Alòs es va enfrontar amb l'autoritat reial.\nDesprés de l'èxit de l'Exposició Universal i el fracàs de la pèrdua de Cuba, Catalunya viu una època de canvi. Arrela el catalanisme, neix el Barça i\nl'aspecte del país es capgira i s'omple d'edificis artístics i de fàbriques gràcies al modernisme i la segona revolució industrial.\nDesprés de l'èxit de l'Exposició Universal i el fracàs de la pèrdua de Cuba, Catalunya viu una època de canvi. Arrela el catalanisme, neix el Barça i l'aspecte del país es capgira i s'omple d'edificis artístics i de fàbriques gràcies al modernisme i la segona revolució industrial. Però l'any 1902 el modernisme contrasta amb el clima social i polític: els sindicalistes són reprimits amb violència i Barcelona es converteix en la ciutat de les bombes, però, a més, Catalunya fa un tancament de caixes per les promeses incomplertes de Madrid. El govern espanyol declara l'estat de guerra. Mentrestant, Eusebi Güell, Claudi López i Joaquim d'Abadal firmen un acord, convençuts que revolucionarà la història de la construcció a Catalunya. Acaben de firmar la constitució de la cimentera Asland.\nEls templers van ser els cavallers més poderosos de l'edat mitjana. Formats per frares i guerrers, l'orde del Temple era una mena de braç armat de l'E\nsglésia catòlica amb el mandat de protegir Terra Santa.\nAviat, els templers es van convertir en la frontissa entre Orient i Occident. Van acumular tantes riqueses que es van convertir en banquers de papes, emperadors, reis i nobles.\nPerò tenir tants diners se'ls va girar en contra. El rei de França Felip IV, que tenia un gran deute amb els templers, va ordenar detenir-los acusant-los d'heretgia.\nEl rei català Jaume II va ordenar la detenció de tots els templers de la corona catalanoaragonesa, malgrat que la Santa Seu no l'hi havia ordenat.\nLa cúria dels templers catalans es va tancar al castell de Miravet perquè no els detinguessin. Estaven disposats a lluitar fins al final.\nL'any 1343, Pere el Cerimoniós s'enfrontava amb una de les situacions més difícils del seu regnat: el regne de Mallorca no se sotmetia davant la coron\nA la Catalunya de principis del segle XX, s'hi impulsaven el catalanisme i la cultura. Se solapaven el modernisme i el noucentisme, i el prestigi dels\ncreadors catalans augmentava en el món de l'art.\nL'impuls cultural també arribava a través de la creació de la Mancomunitat, amb Prat de la Riba, les normes ortogràfiques de Pompeu Fabra, l'Institut d'Estudis Catalans d'Eugeni d'Ors... Tot per configurar el país i renovar-lo culturalment.\nL'any 1909 el pintor Ramon Cases va dur a Sitges al multimilionari americà Charles Deering, un home que havia de canviar la història de la ciutat.\nEl 12 de setembre de 1213, Pere el Catòlic, rei de la corona catalanoaragonesa, va morir en la batalla de Muret. Després d'aquest fet, els seus regnes\nes van trobar al límit de la fallida econòmica i a un pas d'una revolta nobiliària.\nAquesta era una mala notícia per als càtars, per a Occitània i, sobretot, per a un nen que havia quedat orfe. Aquell nen es deia Jaume i estava cridat a ser el rei més important de la història de Catalunya.\nLa corona catalanoaragonesa passava per un moment molt complicat. Semblava a punt de desfer-se com un castell de cartes, però tot i això la Seu Vella de Lleida estava predestinada a acollir un gir històric crucial.\nDes de finals del segle XVIII, Espanya viu la crisi de l'antic règim amb l'absolutisme trontollant. L'any 1839 cinc-mil soldats carlins assetgen Ripol\nl liderats pel capità més cruel, el Compte d'Espanya. Tot plegat marcarà el destí dels ciutadans de Ripoll.\nDes de finals del segle XVIII, Espanya viu la crisi de l'antic règim amb l'absolutisme trontollant. L'any 1839 cinc-mil soldats carlins assetgen Ripoll liderats pel capità més cruel, el Compte d'Espanya. Tot plegat marcarà el destí dels ciutadans de Ripoll.\nL'11 de maig de 1370, mentre es celebra el primer jubileu al monestir de Sant Pere de Rodes, l'Inquisidor general de la corona catalanoaragonesa, Nico\nlau Eimerich, va iniciar una investigació sobre un document que guardava el monestir.


La fiscalia demana 19 anys de presó per la cúpula de la cèl·lula gihadista del Vallès - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nLa fiscalia demana 19 anys de presó per la cúpula de la cèl·lula gihadista del Vallès\nEscrit per Redacció el 4 octubre 2017\nLa Fiscalia de l’Audiència Nacional demana penes d’entre set i 19 anys de presó per la desena de membres d’una cèl·lula gihadista desarticulada a Catalunya el 2015 i que tenia com a possibles objectius d’atemptats el Parlament, la comissaria dels Mossos de la plaça Espanya, una sinagoga o una llibreria jueva. L’operació policial per desarticular-la, principalment al Vallès Occidental i Barcelona, es va anomenar ‘Caront’.\nSegons ha avançat El Periódico, el ministeri públic assegura que a principis del 2014 va ser creada la cèl·lula gihadista autodenominada Fraternitat Islàmica. Estava formada per un grup de persones residents, sobretot, a Terrassa. Hi havia, però, un sabadellenc, de nacionalitat espanyola i convertit a l’islam. La infiltració d’un mosso va ser clau per detenir als seus integrants.\nEl fiscal destaca que el grup captava i adoctrinava joves en el salafisme combatent, promovent l’ús de la violència per a la instauració d’un califat únic mundial basat en la Sharia (llei islàmica). Alhora, es preparava per a la comissió d’atemptats. L’organització tenia un logotip amb el qual identificar-se i en els seus textos figurava no només aquest segell, sinó també la signatura Ujuwwatun Islamiah (Fraternitat Islàmica). El grup, segons l’acusació pública, compartia els mateixos objectius i fins que el Daesh.\nLa cèl·lula de Terrassa i Sabadell tenia una estructura piramidal i estava liderada per Lahcen Z. i Rida H., marroquins, i Antonio S.M. (Aali), barber espanyol convertit a l’Islam, per als quals el fiscal exigeix 19 anys de presó. Aquests tres líders són considerats els ideòlegs i s’encarregaven, entre altres coses, d’adoctrinar els adeptes, menyspreant aquells que desenvolupen una visió pacifista de la religió.\nEl grup es reunia a la via pública en sortir de la mesquita de Terrassa, en centres religiosos de Sabadell i Barberà del Vallès i en domicilis o en locals comercials, com la perruqueria que regentava Sáez (més info: ‘L’Audiència Nacional processa Alí el perruquer per gihadisme‘). En aquestes trobades es feien tasques d’adoctrinament i es debatia la possibilitat de realitzar atemptats a Espanya o anar a Síria o Iraq per unir-se a l’Estat Islàmic. A més, veien vídeos propagandístics.\nLa intenció de segrestar i degollar una directora de sucursal bancària\nLa fiscalia explica que el 13 de setembre del 2014 es va produir una reunió de diversos membres de la cèl·lula a la perruqueria de Antonio S.M. a Barberà, en la qual aquest últim va proposar perpetrar un atemptat a Espanya. Assegurava que tenia un contacte que podria aconseguir-li explosius. Segons la fiscalia, dels enregistraments telefònics se’n deriva que ja havien planejat en grau d’idea la possibilitat de segrestar una directora d’una sucursal bancària, vestir-la de taronja i degollar-la davant una càmera per demostrar que es pot fer la gihad a Catalunya i també per finançar-se, tot i que encara no comptaven amb una granota taronja.\nAquest processat va adquirir, fins i tot, productes químics per a la fabricació d’explosius casolans per fer proves. També comptaven amb un arsenal bèl·lic que constava d’una granada en perfecte estat, munició, armes de foc, i gran quantitat de ganivets de grans dimensions.\nL’escrit d’acusació subratlla que el barber, realment, era qui aportava als membres de l’organització els mitjans necessaris per a imbuir-se en la ideologia del salafisme combatent. En aquesta tasca li donaven suport, això sí, els altres dos caps de la xarxa, que s’encarregaven de vigilar l’estricta observança del gihadisme. Els acusats van arribar a recórrer Barcelona en cotxe a la recerca d’objectius sobre els quals atemptar. Van fer fins i tot fotografies. I a un d’ells se li van trobar sacs buits de productes químics i a un altre una nota manuscrita d’instruccions de com fabricar un explosiu.\nCom a conseqüència del procés d’adoctrinament, A. Ch., en situació de rebel·lia, va ser el primer de la cèl·lula que a l’abril del 2014 es va desplaçar a una zona conflicte, en concret l’Iraq. Tres membres de l’organització van intentar mesos després desplaçar-se a Síria. Van sortir de Barcelona amb cotxe cap allà i en arribar a la frontera de Bulgària amb Turquia, van ser detinguts.\nLa suposada indiscreció d’un policia espanyol\nL’operació dels Mossos contra la cèl·lula gihadista va estar a punt de fracassar. El fiscal recull que el 7 de novembre del 2014, en una reunió dels membres del grup, es va presentar un dels processats, Rida H., acompanyat de dos conversos espanyols de Mataró. Aquestes dues persones van advertir als assistents que un policia els havia abordat i els va dir que els Mossos estaven investigant les activitats de l’organització. A partir d’aquest moment va cessar gairebé per complet l’activitat de la cèl·lula i els seus membres van deixar de veure’s.\nLa policia catalana va denunciar la suposada xivatada davant l’Audiència Nacional espanyola, però, a petició de la fiscalia, es va arxivar el cas. La policia espanyola també va desmentir la xivatada.\nFoto portada: Antonio, o Ali el barber, detingut dimecres. Autor: David B.


Batxillerat Ciencies - Descobreix-lo!!!!Batxillerat Granés – Escola especialitzada en Batxillerat\nVols conèixer la realitat i el mètode de treball i recerca científic aplicat en les ciències bàsiques i les ciències de la salut? Estudia amb nosaltres el batxillerat científic!\nLes principals competències que desenvoluparà l’alumne mitjançant els nostres itineraris de batxillerat social són les següents:\nFa uns dies, a la matèria de Biotecnologia els alumnes van realitzar unes pràctiques al laboratori per treballar les molècules del DNA i la seva fisiologia. En concret, van poder extreure el DNA d’un kiwi i de la saliva. En aquest vídeo podràs veure com ho van aconseguir.\nL’Anna, estudiant del Batxillerat Científic, va optar per tractar les cremades en el seu Treball de Recerca. L’interessava aprofundir en l’aspecte psicològic i social de les cremades i per això va titular el seu projecte “Estudi dels efectes físics, químics i psicosocials de les cremades cutànies”. Actualment l’Anna estudia infermeria a la universitat.[…]\nDintre de la modalitat de Batxillerat Científic i Tecnològic, a Granés Batxillerat podràs triar el teu propi itinerari en funció de les àrees de coneixement que més t’interessin i adaptat a les teves inquietuds.\nReflexiona sobre la dimensió històrica i canviant de la llengua, la literatura, l’art, la política i la seva relació amb la societat.


La Plaça de l'Ajuntament, escenari per a visibilitzar la desigualtat laboral\nLa Plaça de l'Ajuntament, escenari per a visibilitzar la desigualtat laboral de les dones\nLa plaça de l’Ajuntament ha acollit aquest matí una performance, durant la qual 16 dones vestides de blanc, de diferents sectors professionals, s’han paralitzat de manera simbòlica per reivindicar la igualtat en el treball. L’actuació forma part de #TreballemIguals, la nova plataforma impulsada des de l’agència municipal d’ocupació València Activa per promoure l’ocupació femenina. «Les dones continuem patint més l’atur i la precarietat laboral. Per aquesta raó, continua sent imprescindible reivindicar amb accions com aquesta que la dona tinga les mateixes oportunitats per accedir, millorar o promocionar en el treball», ha manifestat la regidora d’Ocupació, Sandra Gómez.\n‘Parem per la igualtat. Una acció per reivindicar la igualtat de la dona en el treball‘ és el lema de l’actuació que ha tingut lloc aquest matí a la plaça de l’Ajuntament, en el marc de la campanya #TreballemIguals, amb la qual es pretén «combatre l’exclusió social, acabar amb el sòl apegalós que pateixen especialment les dones amb baixa qualificació, frenar la bretxa digital en l’àmbit tecnològic i trencar el sostre de cristall per permetre d’eixa manera que les dones accedisquen a càrrecs intermedis o superiors», en paraules de l’edil.\nEn la performance, un total de 16 dones vestides de blanc han representat diferents tipus de treballs: una executiva, una empleada de la llar, una programadora, una arquitecta, una futbolista, una xef o una periodista, entre d’altres. Segons Sandra Gómez, «l’objectiu ha sigut reunir en un mateix espai diferents perfils professionals per transmetre que la barrera de gènere s’ha de trencar a l’hora d’accedir a determinats llocs».\nLa titular d’Ocupació ha recordat que #TreballemIguals és «una agència de desenvolupament local en femení, perdurable i estable, que beneficiarà més de 1.600 dones a la nostra ciutat i a la qual hem destinat un pressupost de 369.423 euros». Entre les seues accions destaca una llançadora d’ocupació dirigida a víctimes de violència de gènere, que reforçarà les seues habilitats laborals, així com un programa per a la promoció des de càrrecs intermedis a llocs directius.\nDins de l’àmbit de la formació, s’oferiran certificats de professionalitat a mesura, cursos gratuïts d’idiomes i competències digitals i el programa ‘Tecnodones’, que inclou cursos de programació, emprenedoria tecnològica i assistència personalitzada amb un mentor o mentora.\n«Per primera vegada, atenem dones no només desocupades, sinó també dones que busquen millorar d’ocupació, dones que treballen i volen promocionar», ha explicat Gómez. «També posem l’accent en dones emprenedores a les qui oferim servicis personalitzats».\nUna altra de les novetats de #TreballemIguals és la creació d’una ‘Unitat d’Igualtat en l’Ocupació’, que es dedicarà a informar i assessorar sobre igualtat laboral, fomentarà la implantació de plans d’igualtat en les empreses i realitzarà tallers de sensibilització en empreses i entre treballadors, treballadores i persones desocupades.


Convidat a fer una conferència per Amnistia Internacional – 1a PART | lnterpretant el món àrab i l'islam\n← Reflexió sobre la premsa / Terroristes reclutats a Occident\nAixò és el que va passar al Caire →\n“M’ha fet especial il·lusió que Amnistia Internacional Catalunya em convidés a fer aquesta intervenció perquè, a més del que suposa de reconeixement a la meva tasca professional, feia dies que tenia ganes de compartir i d’exposar en públic algunes idees, opinions i sentiments relacionats amb les revoltes del nord d’Àfrica i el Pròxim Orient, i el paper dels mitjans de comunicació que les han cobert, per a poder contrastar-les amb l’opinió d’altres persones que també estiguin interessades en el tema.\nAquestes darreres setmanes, a base d’articles a la premsa i entrevistes pels mitjans, parlant, parlant, he anat recuperant sensacions i records viscuts durant els anys que vaig ser al Pròxim Orient. En relació amb les revoltes, una de les coses més interessants que he recuperat ha estat una entrevista que vaig fer a Teheran al director d’una agència de notícies iraniana, amb motiu de les eleccions que van donar la presidència a Mahmud Ahmadinejad. Tot just començar l’entrevista, li vaig demanar pel canvi, que jo donava per fet que havia de viure el seu país. La seva resposta em va deixar de pedra: em va dir que, aquells dies, els estrangers estàvem molt pesats i que només escrivíem sobre el canvi perquè nosaltres volíem que s’esdevingués, no perquè n’hi hagués d’haver. A més, va afegir que la majoria dels iranians tampoc no el volíen en els termes en els quals els Occidentals entenem el canvi. Deixant de banda la segona part de la resposta, que trobo més discutible, les seves paraules, en certa mesura, em van obrir els ulls i em van fer veure que, efectivament, els periodistes, moltes vegades presentem com una anàlisi el que és simplement una opinió, o donem com a notícia una cosa que, potser no està passant i respon només a un desig.\nTot això que us comento em va venir al cap quan, arran de les revoltes a Tunísia i Egipte, vaig començar a llegir als mitjans i escoltar pel carrer, a les converses del metro… que s’estava produint un dominó àrab que faria tombar tots els règims dictatorials. Totes les persones del meu entorn ho donaven per fet. En canvi, jo sóc de l’opinió que aquesta idea del dominó respon més als nostres bons desitjos vers el poble àrab, que no pas a l’anàlisi de la realitat. De fet, estudiant i coneixement una mica els països en qüestió, ens n’adonarem que la realitat social i política de cada estat és massa diferent com perquè es produeixi aquest desitjat dominó.\nPel que fa a Tunísia i Egipte, disposen d’una classe mitjana urbana prou important. El fet que la població sigui urbana implica que la seva realitat social ja no respon als esquemes tradicionals de fidelitat al clan i la tribu. A la ciutat, en general, la gent s’aplega per afinitats polítiques i ideològiques i actua d’acord amb la seva consciència, i no a les ordres del que determina la família o el clan. Per tant, la gran ciutat està organitzada per un teixit associatiu molt important que respon a les inquietuds de cada persona. A més, la societat civil d’aquests dos països tradicionalment ha millor organitzada que altres regions del seu entorn. Per exemple, els sindicats han jugat un paper clau en el cas de la revolta a Tunísia fa temps que hi tenen una presència i una activitat destacables.\nEn canvi, en el cas de Líbia, tot i que se l’ha volgut posar en el mateix sac d’aixecament popular provocat per la fam de llibertat dels pobles, segons la meva interpretació, el que hi succeeix no té a veure amb el que ha passat en els països veïns. Tot i que hi ha moviments opositors prodemocràtics, a Líbia el motor de tots els esdeveniments ha estat la decisió d’una elit tribal de prendre el poder a Gaddafi per a situar-se en el seu lloc. El fet de tenir present que tot respon a interessos tribals, fa més fàcil entendre perquè una regió geogràfica concreta dóna l’esquena d’un dia per l’altre al dictador, mentre que altres regions li són plenament fidels.\nParal·lelament, i a mesura que el tema de Tunísia i Egipte es va fer gran, els periodistes van començar a interessar-se pel món àrab en general, i van descobrir que hi havia conflictes en altres països. Com per a molta gent aquests conflictes són nous, perquè els han descobert ara, els atribueixen a aquest dominó del que parlàvem. Però ni a Oman estan tan malament, ni Jordània ni el Marroc estan a punt de convertir-se en repúbliques, ni els conflictes del Iemen i Bahrain son nous.\nUn segon element de reflexió relacionat amb la tasca dels mitjans de comunicació que han transmès i interpretat el què passa al món àrab i el Pròxim Orient és el fet que, sovint, interpreten la voluntat i els sentiments dels àrabs en clau occidental. És a dir, que els analitzen segons els seus propis principis, oblidant que les actuacions de cada poble responen a una escala de valors i conceptes diferents.\nPrimera part de la conferència pronunciada al Col·legi de Periodistes de Catalunya el 13 de maig de 2011 (llegiu la segona part aquí)\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Periodisme-Entrevistes i conferències, Síria i etiquetada amb Egipte, periodisme. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


La cara neta de la plaça de Salvador Coll\nCort troba ara que hi ha de posar un poc de verd per suavitzar l'espai reformat\nAina Vives | 26 octubre 1998\nLa plaça d'en Coll, pròxima al carrer del Sindicat de Palma, lluu de bell nou. Les façanes de les cases que miren cap a aquest racó que ara sembla desconegut per una gran majoria de ciutadans s'han rehabilitat alhora que aquella antiga plaça.\nLa coincidència d'ambdues obres, les particulars i la pròpia de l'Ajuntament de Palma "com bé recorda l'arquitecte municipal, Alejandro González", ha fet possible la transformació d'un indret que fins ara passava desapercebut. No obstant això, ara, les façanes, totes pintades de dalt a baix, aporten a aquesta plaça dura en extrem pinzellades de vius colors.\nMalgrat això, Cort s'adona ara que en el projecte dels arquitectes Frau Barceló i Martí Lucena hi faltava «verd». Per això, ha decidit instal·lar algunes jardineres tancant el recinte i sembrant un arbre a l'únic lloc on és possible. Perquè en el subsòl "com recorda González" la rampa del pàrquing continua bordejant interiorment la plaça i, a més, hi ha un generador elèctric que ocupa pràcticament tot l'espai que queda en el centre.\nLa reforma, però, sembla que no acaba d'agradar a tothom. I així ho exposa Catalina Amengual, filla del propietari de primera botiga que va tenir corrent a la ciutat, Can Amengual, i que es troba localitzada a l'únic bloc de pisos que no s'ha reformat a la plaça de Salvador Coll.\n«És un desastre, estava molt millor asfaltat, perquè amb l'empedrat llenegues. A més, no han posat les pedres rectes i traveles amb les que surten de més». Amb això que Catalina assenyala totes les pedres que sorten i explica els problemes que ha tingut el seu bloc per posar-se d'acord. També comenta les diferències que s'observen quan es mira cap als carrers adjacents. Edificis que semblen en runes cohabiten ara amb els que s'han rentat la cara que mira cap a la plaça d'en Coll.


El CE Cor de Maria-Sant Josep juntament amb l’Àrea de Recollida de Residus i Neteja Urbana de l’Ajuntament continuen celebrant les activitats de la “Setmana del Medi Ambient” – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nEl CE Cor de Maria-Sant Josep juntament amb l’Àrea de Recollida de Residus i Neteja Urbana de l’Ajuntament continuen celebrant les activitats de la “Setmana del Medi Ambient”\nBy Paul Marca|2020-03-04T14:54:14+02:004 de març de 2020|Sense categoria|0 Comentaris\nEl CE Cor de Maria-Sant Josep ha organitzat amb l’Àrea de Recollida de Residus i Neteja Urbana de l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols, està portant a terme un seguit d’activitats per a la “Setmana del Medi Ambient” que es celebra fins al proper dissabte dia 7 de març.\nAquest dimarts s’ha portat a terme a l’edifici Sant Josep la inauguració de la setmana i de l’exposició dels alumnes de 6è, amb la presència de la regidora de l’Àrea de Gestió de Residus i Neteja Urbana, Tili Ribera, la regidora de l’Àrea de Gestió de Medi Natural Mari Fé Larragay i la cap de l’Àrea, Olga Dilme.\nDimecres 4 de març a les 17.15h a l’edifici Sant Josep : xerrada sobre el fons marí, a càrrec de Fran Gómez de Piscis Diving.\nDijous 5 de març a les 17.15h a l’edifici Sant Josep : xerrada sobre prevenció de residus a càrrec de la cap d’Àrea de gestió de residus i neteja urbana Olga Dilmé i la tècnica de medi ambient Mireia Velasco.\nDivendres 6 de març a les 17.15h a l’edifici Sant Josep: xerrada i taller sobre els ocells i les caixes-niu a càrrec de Jaume Ramot del grup de Natura Sterna.\nDissabte 7 de març neteja de bosc a la zona de Sant Amanç.


El Pla d’Urgell incrementa un 1,4% el percentatge de recollida selectiva al 2019 – Mollerussa Televisió\nEl Pla d’Urgell incrementa un 1,4% el percentatge de recollida selectiva al 2019\nLa comarca del Pla d’Urgell ha incrementat en 1,4% l’índex de recollida de selectiva situant-se en el 46% de mitjana. Tres municipis de la comarca ja han assolit el 50% que marca la Unió Europea com a percentatge òptim de reciclatge. Per aconseguir que aquesta tendència a l’alça es consoli i vagi a més, el Consell Comarcal del Pla d’Urgell impulsarà noves accions de comunicació i, alhora, el repartiment de bosses compostables.\nEs dona la circumstància que la fracció orgànica és l’única de les recuperables que ha disminuït segons el balanç de l’any 2019 que avui s’ha fet públic en roda de premsa telemàtica. També és de destacar l’increment a l’alça de la recollida d’escombraries a les deixalleries i en el servei a domicili de voluminosos. Les dades generals es poden consultar en la infografia que acompanya aquesta informació.


Una de les preguntes que em feia a l’obrir un pot de conserves era si és dolent prendre’s el líquid de les conserves.\nEn principi, el líquid de cobertura o de govern (que és el nom que pren aquest líquid) no és perillós per a la salut, però això no significa que sempre sigui recomanable consumir-ho.\nÉs un dels gestos que per inèrcia més fem en el nostre dia a dia: al consumir un aliment en conserva, abans de posar-lo en el plat, l'escorrem abocant el líquid per l’aigüera. És dolent consumir aquest suc? Pot contenir substàncies tòxiques? Ho esbrinarem.\nPer començar, és lògic pensar que el líquid en el qual estan submergits els aliments en conserva, si serveix per a mantenir-los, no pot ser tòxic ni un risc per a la salut. De tota manera aquest líquid no sempre és el mateix i la seva composició variarà en funció de l'aliment que conservi.\nEn el cas de les verdures i els llegums, el líquid de govern sol estar compost per aigua, sal i àcid ascòrbic i s'afegeix abans de bullir aquests aliments, després de tancar l'envàs hermèticament. Una vegada bullit el contingut, el fluid es xoparà de les vitamines i els minerals de les verdures i els llegums. També hi ha conserves de verdures de les quals el líquid de cobertura porta conservants com el clorur sòdic. Que no corri el pànic, perquè és innocu, però aporta sal, això sí. Si aquest punt et preocupa, no tens més que llegir la llista d'ingredients que figura en l'envàs per a cerciorar-te de si el porta o no.\nAltres líquids de govern són: l'escabetx, la salmorra, el vinagre, olis com el de gira-sol, oliva, oliva verge extra…, l'almívar i els sucs de fruites. Com hem dit anteriorment, el seu consum és segur, però en moltes ocasions potser no és recomanable. Amb això ens estem referint a conserves en olis de baixa qualitat, altes en sal o riques en sucre com l’almívar.\nCom a exemple pràctic, d'una conserva que vagi en oli de gira-sol serà recomanable rebutjar aquest oli, tot el contrari si el líquid de cobertura és oli d'oliva o verge extra, podem aprofitar-lo tirant-lo a l'amanida sense que suposi cap problema. Un altre exemple és el de la fruita en conserva. Si consumim el govern que l'acompanya, estarem aportant a l'organisme sucre gratuït, sense gens de fibra.\nObres un pot de cigrons cuits i en rentar-los sota el doll de l'aixeta surt com una escuma? Tornem al mateix, no és perillosa. L'aspecte espumós i gelatinós del líquid de govern de les conserves de llegums es deu a aquest efecte que es produeix quan l'aigua i el midó que deixa anar el llegum en coure's s'uneixen. De fet, aquest fluid, anomenat aquafaba és molt benvolgut per aquelles persones que segueixen una alimentació vegana ja que amb ell es poden preparar merengues, mousses i fins i tot maioneses, sense necessitat d'utilitzar aliments d'origen animal. A més, afegint aquest líquid tal qual pot aportar més sabor al plat que es vagi a cuinar.\nI respecte a si són segurs els envasos de conserves, davant el dubte de si triar llauna o pot de vidre, Gemma de la Canella, experta en seguretat alimentària afirma el següent en el seu llibre “Ja no mengem com abans, I encara sort!” (Paidós): “Tots els envasos són segurs. Les llaunes estan elaborades amb materials que s'han analitzat i que han demostrat que els components d'aquest material no passen a l'aliment”.\nL'experta explica que en la indústria alimentària es realitzen assajos de migració en els quals es comprova si alguna substància del material de l'envàs passa a l'aliment i en cas afirmatiu en quina quantitat. “Aquests assajos són obligatoris i estan preparats per matrius d'aliments que siguin similars i ajustats a les condicions d'emmagatzemat. Això sí, en els envasos es descriu en quines condicions cal conservar-los, deixar una llauna oberta en la nevera no és la millor pràctica, ja que l'oxigen començarà amb la seva tasca d'oxidació i no podem garantir el seu bon estat inicial”.


Dos ponts molt diferents per la pandèmia\nL'enyorança del turisme absent\nEl pont de la Puríssima d’enguany ha deixat un panorama desolador per a tots els negocis directament vinculats a l’arribada de visitants. Un any abans, les xarxes viàries estaven col·lapsades de cotxes, comerços i hotels desbordats i els esquiadors gaudien de l’or blanc.\nImatge del trànsit del pont del 2020 i el del 2019\nDos ponts molt diferents per la Covid\nl'aparcament del Fener el 6 de desembre del 2019\nUna imatge d'ahir\nActualitzada 07/12/2020 a les 10:50\nLes comparacions són odioses i les imatges dels carrers del Principat d’aquest cap de setmana res tenen a veure amb les escenes viscudes ara fa un any. El pont de la Puríssima del 2019 va col·lapsar la xarxa viària amb retencions de fins a 22 quilòmetres de cua, l’ocupació hotelera es va enfilar fins al 92% i els esquiadors s’amuntegaven als camps de neu per tastar l’or blanc d’una temporada d’hivern que presagiava batre rècords d’afluència. 365 dies després, no hi ha rastre dels turistes ni de vehicles amb matriculació estrangera, la circulació pels accesos fronterers és minsa segons Mobilitat, els principals eixos comercials del país estan quasi buits, la gran majoria dels negocis travessa dificultats econòmiques i els dominis esquiables romanen tancats fins a nova ordre. Un panorama enguany desolador que evoca l’enyorança d’una festivitat que equivalia a prosperitat.\n“El Pont de la Puríssima sempre ha estat el tret de sortida de la temporada d’hivern i els anys que hi ha hagut neu ha estat especialment bo. Aquest any els hotels ja estaven plens des de feia mesos però vist que la situació de tancament de fronteres s’allargava hem rebut moltes anul·lacions de reserves”, expressa la Cristina Canut, presidenta d’Autèntic Hotels d’Andorra (AHA). Canut defineix la situació com a “preocupant” i admet tenir constància que “hi ha gent angoixada, que realment li costa dormir per les nits”. De fet, el problema no només radica en haver malgastat aquest pont, sinó en l’incert futur que els espera. “Ja teníem coll avall que la Puríssima la perdríem i el que ha estat un xoc és que també perdrem les festes de Nadal. El mes de desembre és un mes on es fa coixí per als mesos de tancament i molts depenem de la facturació d’aquestes setmanes per poder sobreviure”, explica Canut.\n“Estem en un procés de resignació perquè ens costa acceptar que hi ha llocs com el transport públic on la gent s’amuntega i mentrestant les pistes d’esquí no poden obrir”, sosté Canut, que s’agafa als ERTO com un bot salvavides “per poder anar subsistint”. No obstant això, recorda que la despesa zero per a l’empresa no existeix, raó per la qual no descarta que hi hagi negocis que en els propers mesos es vegin abocats a tancar si la situació no canvia.\n“Amb les nostres restriccions ja estem bastant fotuts i que no puguin venir turistes és un cop molt dur”, subratlla Heiko Kirchner, portaveu d’Unió de Bars d’Andorra, que afegeix que “el pont de la Puríssima sempre ha estat el primer cap de setmana fort per aguantar fins al Nadal”. En aquest sentit, fa una crida al consum intern perquè “la gent ha d’entendre que és millor prendre un cafè a una cafeteria que a casa seva”. Ara bé, amb civisme, recalca. “Si hem de donar-nos suport també ho hem de fer complint les mesures individualment, perquè sinó no podrem fer passos més enllà per obrir més temps”, argumenta. Al seu torn, la presidenta de l’associació de l’Eix Central, Sònia Yebra, reivindica que el pont de la Puríssima “tradicionalment representa prop d’un 25% de la facturació del mes de desembre”. En absència d’un horitzó clar, opina que “no es pot preparar res perquè estem a l’expectativa de quan podran entrar els turistes”. Per això, lamenta que “tindrem una baixada molt important en les vendes” que serà molt difícil de suplir pel consum intern, ja que “els turistes representen el 70% del nostre públic”.\nQue lástima verlo así\n#5 Lovely Versalles\nI tan als del palau de versalles si que faran consum intern llagosta incluida, el populacho farem una volta per alguna claveguera a veure i pesquen alguna rata i la farem a la barbacoa i després quan surtin els del palau de passeig per pair la fartanera nosaltres sortirem aplaudir, queda maco el compte eh\nJosep va dir..En canvi a Espanya s'ha vist molta vida i esperit nadalenc i consumista al carrer. Som totalment depenents de l'exterior. Això invita a la reflexió. A veure si deixem de tractar als turistes com a borregos, quan tornin.\nAmb una classe mitja en hores baixes, i amb molta gent menjant de Càritas i la Creu Roja, només poden gaudir de la festa, els rics, i els "amics de lo públic".\nAquest és el problema d'Andorra.\n#3 Happy white Xmas\nEl consum inter serà pràcticament mínim per un 80 per cent de la ciutadania, per consumir tens de tenir feina a ser posible fixa i mitjanament ben pagada ,moltisima gent ara no tenen res d'això i quan no tens això el primer és menjar, anar a fer un cafè o comprar un vestit de festa com diu el article són cosas totalment innecesàries que ni entren als plans, si volen consum inter que fasin màrqueting enfocat als funcionaris que per ells res a canviat i serà com sempre happy white Amas, ale bon Nadal i a sobreviure\n#2 Que és Andorra?\nUn país sencer que sense turistes és tan trist, serà un país però no un poble.\nEn canvi a Espanya s'ha vist molta vida i esperit nadalenc i consumista al carrer. Som totalment depenents de l'exterior. Això invita a la reflexió. A veure si deixem de tractar als turistes com a borregos, quan tornin.


Contenidors a prova de senglars a Penitents\nContenidors a prova de senglars a Penitents per evitar que els tombin\nEl consistori ha decidit canviar-los arran de les queixes dels veïns del carrer de Maduixer, on els senglars han après a desancorar els contenidors amb tres cops de morro\nNeus Valls | dijous, 31 de març del 2022, a les 16.08\nBarcelona instal·larà contenidors sense rodes en una zona de Penitents, a tocar de Collserola, per evitar que els porcs senglars els tombin. Arran de les queixes dels veïns del carrer de Maduixer, on hi ha dos contenidors que els senglars han après a desencorar per bolcar-los i espigolar-hi menjar, l’Ajuntament ha decidit substituir-los per un altre model a prova de senglars.\nAl maig es farà el canvi de contenidors\nFa uns dies, en el darrer Consell de Barri, els veïns van traslladar la queixa al districte. Van lamentar que els genera sobretot problemes de brutícia. En aquell moment els responsables del consistori ja els van avançar que tenien previst substituir els contenidors per uns altres a mitjans de maig, coincidint amb el canvi que es farà en alguns carrers de Vallcarca i els Penitents amb la nova contracta de neteja.\nAra, l’Ajuntament ha establert com a prioritat resoldre el problema amb els senglars del carrer de Maduixer. Tot i que el model antibolcatge dels dos contenidors en qüestió és bastant nou, admeten que si no es col·loquen bé després de buidar-los, poden ser bolcats. Per això, han trobat com a solució canviar el sistema de recollida amb contenidors sense rodes. D’aquesta manera, quedaran a tocar de terra i sense mobilitat per evitar que en puguin treure els ancoratges.\nEls veïns demanaven contenidors més alts i pesants\nSegons el veïnat, els contenidors que tenen actualment, com que són petits i pesen poc, faciliten que els senglars trobin la manera de desfalcar-los i tirar-los més fàcilment per accedir al menjar. Per això, els demanaven més alts i pesants. Ara, seran sense rodes. Sigui com sigui, els veïns afectats esperen que amb el canvi de contenidors, la nova habilitat adquirida per aquests mamífers per abocar-los a terra amb tres cops de morro, passi a ser història.\nEls veïns de Can Rectoret demanen contenidors més segurs, farts de l’ús que en fan els porcs senglars\nNou anys de presó per apunyalar una jove a Collserola, recreant la pel·lícula ‘Scream’


Ecodiari: Es presenta una guia que facilita l’elecció d'espais per a instal·lar-hi projectes d’energies renovables\nRedacció | Actualitzat el 16/03/2022 a les 16:50h\nLa Diputació de Girona, a través del Servei de Medi Ambient, ha elaborat la Guia per a la destinació de cobertes i terrenys a la producció local d’energies renovables. Es tracta d’un document de síntesi jurídica que analitza els aspectes a tenir en compte quan es plantegi un projecte d’energia renovable i que ofereix una base legal a les administracions públiques i als propietaris privats per prendre decisions amb més celeritat.\nEl procés de transició cap a un model energètic sostenible, sense combustibles fòssils i amb moltes menys emissions de CO2, està comportant l’increment, a poc a poc, d’iniciatives que aprofiten els recursos energètics renovables a les comarques gironines. En molts casos, són projectes tan nous, sense precedents, que no compten amb garantia jurídica ni mecanismes clars per poder-los desenvolupar.\nD’una forma pionera a Catalunya, aquesta guia ofereix precisament aquestes eines. Descriu les possibilitats que les entitats públiques i/o les persones físiques o jurídiques tenen al seu abast per a triar l’opció més adequada per a la construcció o operació d’instal·lacions d’energies renovables. I ho fa d’acord amb quatre grans criteris i les normatives que hi són d’aplicació:\nPropietari. Segons qui sigui el titular de la instal·lació, l’equipament o el terreny (Administració pública o un particular com a persona jurídica o com a persona física)\nEmplaçament. Si s’ha de col·locar en coberta o a terra.\nFinalitat. Autoconsum, benefici social (comunitats locals d’energia) o benefici econòmic.\nFinançament. Arrendament financer (lísing, rènting i compravenda a terminis), finançament col·lectiu (crowdfunding i crowdlending), tradicional o alternatiu.\nEl diputat de Medi Ambient, Lluís Amat –també, batlle de la Vall d'en Bas–, subratlla la importància d’aquest document per a simplificar tots els processos, especialment en l’Administració pública: "És una eina que facilitarà la posada en marxa de projectes que ara no tenen mecanismes clars per poder-los desenvolupar. En aquest sentit, per exemple, permetrà trobar solucions precises i adients a les comunitats locals d’energia que en l’actualitat es troben en fase d’estudi".\nLes comunitats locals d’energia són un dels projectes d’energies renovables que està impulsant la Diputació de Girona a la demarcació. La corporació ofereix suport tècnic i econòmic als ajuntaments que volen promoure aquestes iniciatives, que situen el consumidor al centre del sistema. Es passa, doncs, d’un model centralitzat a un de distribuït.\nA les comarques gironines, hi ha noranta municipis implicats en aquest projecte en l’actualitat. D’aquests, disset ja hi estan treballant o disposen d’una memòria. Durant aquest 2022, quaranta-sis municipis de la demarcació han iniciat la redacció d’aquestes memòries per a la implementació de comunitats locals d’energia i vint-i-set més la iniciaran en breu, a través del Pla de Serveis d’Assistència als Ajuntaments per a la Transició Energètica i l’Acció Climàtica de la Diputació de Girona.\nplaques fotovoltaiquesLluís Amatenergies renovablesDiputació de Gironaguiaelecció d'espais