Esborren el tuit que deia "excrement" a López Tena i que havia repiulat una alt càrrec del Govern\nLa piulada ha sigut eliminada pel seu autor per no "perjudicar" la secretària de Funció Pública\nRedacció 03/01/2019 4:12 pm\nFinal abrupte del culebró iniciat ahir a Twitter amb l’exdiputat Alfons López Tena com a protagonista. Després que ell obrís la polèmica penjant una foto manipulada de l’alcaldable de Primàries de Barcelona, Jordi Graupera, i que ell li demanés que deixés de mentir, altres usuaris de la xarxa es van llançar a criticar López Tena. Un dels que ho va fer va ser @DavidGR1714. Una de les piulades era un retuit que mostrava l’exdiputat amb una gorra amb la imatge manipulada, de la mateixa manera que havia sigut manipulada la de Graupera.\nA tu sí que t’han enxampat, @alfonslopeztena. pic.twitter.com/hul4SP1oaD\n— Xarnego Sediciós⚡ (@XarnegoSedicios) 2 de gener de 2019\nLa polèmica, però –i l’enrabiada de López Tena– va venir després, quan el mateix usuari va fer una piulada de collita pròpia que qualificava d'”excrement humà” l’exdiputat –després de reconèixer que es penedia d’haver-lo votat quan exercia d’independentista i feia tàndem amb Joan Laporta– i la secretària d’Administració i Funció Pública, Annabel Marcos, la va retuitejar.\nEl retuit d’Annabel Marcos d’una piulada que insultava López Tena\nFinalment, el mateix David Romà ha esborrat la piulada al·legant que ho fa perquè la “claca” de López Tena “volien perjudicar una tercera persona”, en referència a Annabel Marcos. En el tuit de marxa enrere, però, no s’està de qualificar l’exdiputat d'”energumen”.\nElimino la piulada sobre Lopez Tena nomes perque el molt energumen i la seva claca dels comuns volien perjudicar a una tercera persona\n— ((( David Romà ))) (@DavidGR1714) 3 de gener de 2019


La morterada que cobra Tomás Roncero per programa - XCatalunya.cat\nLa morterada que cobra Tomás Roncero per programa\nTomás Roncero es guanya molt bé la vida\nMoltes vegades ens preguntem quant cobra un jugador de futbol. És evident que no tenen res a veure els salaris dels grans futbolistes d’equips com el FC Barcelona i del Real Madrid, amb jugadors d’equips més modestos, tot i que aquests també reben ingressos molt per sobre de tots nosaltres. Sovint, aquests contractes queden amagats i no es filtren als mitjans de comunicació i no tenim una idea exacta, però sí aproximada.\nAra hem sabut els salaris dels periodistes esportius de ‘El Chiringuito’ i ens hem endut una bona sorpresa. El presentador del programa, Josep Pedrerol, és qui cobra més. Fins aquí tot normal. Tot i això, la quantitat és desorbitada. El seu salari no té res a veure amb el dels periodistes esportius catalans, els de TV3 o els de 8TV. Pedrerol cobra moltíssim més que Xavi Valls o Albert Lesán.\nEl seu salari és vergonyós i indecent. Segons ha publicat el diari Merca2, Josep Pedrerol cobra 4 milions d’euros anuals per fer Jugones els migdies i ‘El Chiringuito’ a Mega. Una casualitat que no té res a veure. Qui el va col·locar a La Sexta després de deixar Intereconomia va ser Antonio García Ferreras, un personatge que és molt amic de Florentino Pérez. Això fa que Pedrerol disposi de moltes exclusives, que anunciés la ‘Superliga’ i que faci un programa totalment esbiaixat.\nEl sou dels tertulians és molt més baix, però no es queda curt. Els ‘desconeguts’ cobren 200 euros. Els més mediàtics com Tomás Roncero cobren 300 euros per programa. Tenint en compte el nombre de programes mensuals, són uns 3000 euros al mes. Aquí s’hi ha d’afegir el seu sou que té com a col·laborador del diari As, on també hi escriu articles en la mateixa línia que s’expressa a la televisió.\nTags: sou, Tomás Roncero\nAnterior La jugadora que tornarà al FC Barcelona la propera temporada\nNePròximxt [VÍDEO]: Ansu Fati parla per primer cop en català en públic\n2 pensaments en “La morterada que cobra Tomás Roncero per programa”\n13/04/2022 a les 16:16\nTomas Roncero no va al Chiringuito a participar en debates o comentarios, simplemente va a vomitar siempre que se perjudique minimamente a su Reial de Madriz o a eyacular mentalmente si el perjudicado aunque sea minimamente tambien es el F.C. Barcelona\nRetroping: Tomás Roncero es fa viral per aquest mem - XCatalunya.cat


LA SOCIETAT I EL MÓN DELS NOSTRES DIES. VEU Revista cultural de la Universitat d'Alacant\nLa Seu de la Nucia acull del 22 d'octubre al 20 de novembre el curs Societat i el món dels nostres dies: repàs a la creació artística actual, al qual es pretén fer un repàs a la creació artística actual de la narrativa dels dos darrers anys. La matrícula està oberta, si t'hi interessa, pots matricular-te ací.\nCoordinat per Enric Balaguer, el curs té el propòsit de contribuir a la renovació pedagògica i incentivar la lectura, a més de fer un repàs d’una part de la narrativa valenciana de l'últim bienni que aborda temes i aspectes d'actualitat. Els materials podran ser després eines de treball en els centres educatius.\nDurant les sessions, es tractarà de relacionar les ficcions amb la resta de manifestacions artístiques (pintura, cinema, música) i amb el pensament actual. També, per tal d’incentivar la lectura en els centres d’educació, els organitzadors del curs intentaran fer una proposta concreta de lectura d’una de les obres objecte d’estudi en les sessions. Al llarg del curs 2015-16, els alumnes la llegiran en els centres respectius. Hi haurà debats, intercanvi d’opinions i comentaris sobre l’obra mitjançant les xarxes socials. A la fi del curs, després haver treballat, comentat, relacionat l’obra, es farà una sessió dels alumnes i els professors que vulguen amb l’autor.


“Hem d’ordenar l’FP i canviar la percepció de la gent; però no l'hem de dignificar perquè ja és molt digna”\nEntrevista | Fabian Mohedano, president del Consell Català de la Formació Professional\n22.02.2019 - 00:01\nFabian Mohedano | Fotos: Sònia Muñoz\nEn els darrers anys, el nom de Fabian Mohedano (Barcelona, 1975) ha aparegut associat a la iniciativa per la reforma horària, de la qual segueix parlant amb passió. Abans havia estat diputat del Parlament de Catalunya, com a membre de Junts pel Sí en la breu legislatura que va desembocar en l’1 d’octubre, candidatura a la qual arriba després d’abandonar el PSC el 2014. Però Mohedano venia de l’escoltisme. A començaments dels 2000 va presidir l’Acció Escolta de Catalunya i el Consell de Joventut de Barcelona, paral·lelament va estar lligat a la Fundació Ferrer i Guàrdia, l’Escola Lliure El Sol i el Moviment Laic i Progressista, del qual vas ser secretari d’organització i general entre 2008 i 2013. Avui, aquest treballòleg (és llicenciat en Ciències del Treball) fill d’immigrants cordovesos presideix el Consell Català de la Formació Professional i té l’encàrrec dels consellers Bargalló (Educació) i El Homrani (Treball) de posar ordre en l’enrevessat univers dels estudis professionalitzadors que s’ofereixen a Catalunya.\nDe què anirà aquesta Agència?\nPer contestar-te hem de retrocedir al mes de juliol de 2015, quan s’aprova la llei d’FP. De tanta energia que es va consumir amb l’esforç per arribar a consensos, després hi va haver una frenada en sec. En aquesta llei trobem tota la formació per l’ocupació que es fa des del departament de Treball, Afers Socials i Famílies i tota la formació de cicles formatius, que és la que depèn del departament d’Educació. I són coses molt diferents. La segona és una formació molt estable al llarg del temps, mentre que la primera és més flexible i dinàmica, s’adapta més a la demanda del mercat o fins i tot de l’empresa. La llei es proposa integrar aquests dos subsistemes, i això requereix una entesa entre dos departaments que, malauradament, durant més de dues dècades han estat treballant en moltes iniciatives en paral·lel. Per tant, des que vaig arribar hem estat dissenyant un procés de concertació que dura de gener a maig, i que ha de desembocar en la constitució de l’Agència pública de formació i qualificació professionals, que és el que diu la llei.\nQuan parla de concertació, què vol dir?\nA l’Agència hi haurien d’estar representats els agents socials, hauria de ser un òrgan molt transparent i obert. Ha de ser l’eina per on pivoti tot el sistema de formació i qualificació professional, és a dir, tots els centres d’FP, però també tots els punts d’informació i el sistema d’orientació. L’Agència marcarà els criteris generals, la gestió del dia a dia l’han de fer els departaments, els ajuntaments, les empreses, els instituts; l’Agència ha de ser un espai de qualificació, de control de qualitat, de seguiment general, d’integració. Per exemple, tenim uns 300 centres públics d’educació d’FP repartits entre molts municipis; en canvi, de CIFOs (centres d’innovació i formació ocupacional) només n’hi ha a 8. Doncs potser la formació per a l’ocupació es podrà fer en algun d’aquests 300 centres. Un dels grans projectes són els centres integrats, que són els que fan tots els papers de l’auca, i que per tant són centres de referència, actuant de tractors en el seu territori o en el seu sector.\nAdmetré la meva ignorància, no els conec.\nPer exemple, a Martorell tens el centre per la formació en automoció. Doncs aquest centre farà tots els serveis bàsics: formació, qualificació, acreditació i orientació a tot un sector de l’economia com és l’automoció, i per tant serà referent. I farà formació professional inicial (els cicles formatius) i per a l’ocupació (per a aturats i treballadors ja ocupats). O podem fer alguna cosa per la indústria càrnia a les comarques de Girona, o al Prat de Llobregat per la logística; és a dir, que diferents centres siguin referents i que facin de tractor respecte als altres. Això, que és la integració dels dos subsistemes a través dels centres de referència a Catalunya, no està fet i som l’única comunitat autònoma que no ho ha desenvolupat.\nQuants centres de referència serien?\nNo ho hem acabat de determinar, volem començar amb una xarxa que tindria entre 20 i 40 centres, que tindran una autonomia de funcionament, tal com diu la llei, i estaran molt vinculats a l’Agència, mantenint la seva adscripció al departament original.\nSeran centres 100% públics o serà una col·laboració público-privada?\nHo estem valorant tenint en compte la diversitat de l’ecosistema. Per exemple, al Baix Llobregat el Gremi de les arts gràfiques té el seu propi centre de formació, aquests ja fan formació inicial i per a l’ocupació. Les càrnies a comarques gironines, el mateix. Si això ja funciona per si mateix, ho hem de poder reconèixer. També hem de tenir en compte les limitacions d’una legislació estatal que dificulta la integració, la simplicitat administrativa i dificulta impulsar mètodes innovadors i flexibles.\nPer tant, l’Agència no gestiona res directament…\nAquesta Agència ha de marcar la política general i l’estratègia de la que s’acompanyarà aquesta nova etapa de la formació i la qualificació professionals a Catalunya, amb una visió integrada. Es farà planificació, formació, avaluació, acreditació… és a dir, totes les passes que conformen la formació i qualificació professionals d’una manera global, i per tant, ja no anirà cadascú pel seu compte. En general tenim un problema: tenim gent que no té feina i tenim llocs de treball que no s’estan ocupant. Per reduir aquest gap cal disposar d’un bon sistema de prospectiva, l’Agència ha de ser capaç d’anticipar-se a la lectura del mercat de treball, i que la formació i la qualificació vagin d’acord amb les necessitats del mercat. Aquesta és la gran demanda de les empreses. I això, que sembla tan fàcil, és molt complicat, i no ho estem fent com hauríem de fer-ho. No falten més recursos, falta posar en ordre tot el que es fa.\nAl final, el que ens interessa és que hi hagi un sistema públic d’informació i orientació que acompanyi dels 6 als 99 anys, que comenci explicant als infants els oficis, i que quan hi hagi un nano amb 16 o 18 anys que hagi de prendre decisions, o quan un major de 45 hagi de prendre decisions, que rebi una bona orientació professional, posant la persona en el centre en aquest camí de formació al llarg de la vida.\nTot això sona molt utòpic. Però ja només el fet d’accedir a la informació sobre el ventall d’estudis d’FP causa mal de cap.\nL’FP és un món enorme i no té res a veure amb la percepció actual. Moltes persones s’imaginen l’FP com treballadors que carreguen caixes o van plens de greix. Però això és només la part de personal normalment no qualificat. En una fàbrica, per exemple de motllos i matrius, la major part dels empleats són persones assegudes davant d’un ordinador. Per això hem de canviar la percepció que té la gent de l’FP; no m’agrada parlar de dignificar l’FP perquè tenim una FP molt digna, amb un percentatge d’ocupabilitat elevadíssm; el que cal és canviar la percepció que en té la gent. Davant d’un 30% de gent jove aturada, els que tenen un títol de grau superior, només un 6% no tenen feina.\nDiu que tenim encara un percentatge de treballadors no qualificats massa elevat?\nMés del 40% dels treballadors no estan qualificats, i la Unió Europea demana que pel 2025 aquest percentatge sigui del 14%. Però, compte, potser no és tant un problema de baixa qualificació com d’un sistema de qualificació que no funciona com hauria de funcionar. Hi ha moltíssima gent que sap fer coses, és a dir, que té les competències però no està acreditada. Doncs hem de ser capaços d’acreditar a tothom d’una manera més flexible, més ràpida i més àgil. Un dels reptes dels propers anys és posar la gent al dia. Posar al a gent al dia i gaudir d’acreditació ens permet pujar la seva autoestima capitalitzant la seva experiència professional, millorar la seva ocupabilitat o simplement mantenir el lloc de treball, promoure la mobilitat. També evita que persones no qualificades exerceixin una professió que no els hi correspon i per descomptat millora el capital humà de les empreses.\nEn els meus temps, l’itinerari normal era el batxillerat, i només els alumnes de fracàs escolar s’orientaven cap a la formació professional. Vol dir que això no segueix sent igual?\nSegurament, i això s’ha de canviar. Moltes vegades el professorat d’ESO recomana el batxillerat per inèrcia, quan potser, per les habilitats i interessos d’aquell alumne, li convindria molt més fer un grau superior. A Alemanya aquesta decisió es pren amb 12 anys i no passa res, perquè mares i pares no viuen com un fracàs que orientin el seu fill cap a la formació professional. Segurament una part del problema és la dimensió de la decisió que s’ha de prendre als 16 anys. Si fas batxillerat, has de decidir si el vols fer científic, tecnològic, humanístic o artístic. Si fas FP, ja has de decidir si vols ser perruquer, fuster, electricista, informàtic… home! Potser estem obligant a prendre una decisió massa aviat. No seria millor fer unes àrees de formació comunes, una mena de curs d’orientació comú durant el primer any de l’FP de grau mitjà? Potser d’aquesta manera rebaixaríem el percentatge d’abandonament escolar que tenim en el primer any dels graus mitjans, que és massa alt.\nPotser és perquè els crida el mercat laboral.\nEl mercat de treball és depredador, sobretot en èpoques de creixement econòmic, perquè agafa els nanos i se’ls emporta. Hem de fer entendre, tant als joves com a les empreses, que els convé apostar per la formació. A Dinamarca tots els carnissers tenen carnet de carnisser, vés aquí al mercat i pregunta quants en tenen. És un drama que un nano vegi que es pot posar a treballar i guanyar un salari sense cap qualificació. Hem de fer entendre aquell nano que a llarg termini no li sortirà a compte, i a les empreses que necessiten tenir treballadors qualificats.\nI això com es fa veure? O com pot combatre des de la política pública?\nPotser hauríem d’anar a beques-salari. Hauríem de ser capaços des de l’administració de poder frenar la fugida al mercat de treball a través d’unes beques que permetessin que els nanos es quedessin estudiant. Potser seria la manera d’agafar-ne alguns que ja estan treballant i posar-los a estudiar.\nL’FP dual ja va per aquí, no?\nL’FP dual és importantíssima, perquè permet treballar i estudiar al mateix temps. Fixa’t que en el fons és recuperar allò que hi havia hagut tota la vida, com és el vincle entre mestre i aprenent. Avui el mestre ja no fa aquesta transmissió d’informació a l’aprenent, segurament per un cúmul de factors, com pot ser la mateixa creació d’estudis professionalitzadors o també perquè pensa que si li ensenyo m’engegaran al carrer perquè ell li surt molt més barat a l’empresa. Hem de recuperar aquest acompanyament del mestre a l’aprenent, i l’FP dual s’emmarca en aquesta tradició, però a Catalunya i a Espanya el percentatge que tenim d’empreses que aposten per aquesta modalitat és molt baix. És un desastre. Les empreses grans no s’impliquen com haurien, ho fan molt més les petites i mitjanes.\nLa Seat té una FP Dual, em penso.\nCert, però en general a Catalunya i Espanya les empreses grans no s’impliquen. Era una de les moltes coses que constatava l’Estudi d’Inserció Laboral dels Ensenyaments Professionals 2018, presentat fa un mes i que han elaborat conjuntament el Departament d’Educació i el Consell General de Cambres de Catalunya. Convidem a totes els gremis i empreses que ens demanen gent qualificada a seguir el model de l’escola de la SEAT, primer els hi facin un contracte de treball i després els matriculin. La formació ja la posa el departament d’Educació. Això és l’FP Dual!\nAbans em parlava de la importància d’explicar als infants els oficis. Però des de tan petits?\nT’ho dic d’una altra manera. Si li pregunto a un noi de 16 anys si li agradaria anar a treballar a l’Aeroport de Barcelona, em dirà que d’hostessa potser no s’hi veu, que de controlador aeri potser sí, i que pilot d’avió li sembla molt difícil. I a més m’ho dirà amb aquests gèneres. I ja no sabria dir-me res més, però és que a l’Aeroport de Barcelona hi treballen 30.000 persones, i que al Port de Barcelona i les zones logístiques del voltant hi treballen 200.000 persones. I per tant, quin és el repte que hem de plantejar i que han d’assumir en l’àmbit curricular les escoles de primària des de ben petits? Doncs explicar els oficis als nostres infants i joves. Ara tots els nanos volen estudiar filosofia. Pel Merlí. O volen ser cuiners, per totes les estrelles Michelin de la cuina catalana, però sobretot pel Master Chef. Les escoles de cuina estan a rebentar! O sigui que tens figures d’èxit, i programes a la televisió amb un format enginyós, doncs fixa’t com, amb tan poca cosa, podríem canviar les coses. Tot el que ens envolta ho fa algú, però és molt invisible, perquè no som capaços d’explicar aquestes quotidianitats i posar-les en valor. Per això les hem de fer visibles aquestes feines quotidianes i donar-los valor.


Els pagesos tallen la C-12 per reclamar ajuts directes pels danys del Filomena als camps d'oliveres | NacióLleida\nEls pagesos tallen la C-12 per reclamar ajuts directes pels danys del Filomena als camps d'oliveres\nper Redacció, Flix | 1 de març de 2021 a les 08:58 |\nPagesos tallant la C-12, a l'altura del Flix, en la protest per exigir ajuts directes per compensar els danys causats pel temporal Filomena als camps d'oliveres. | ACN\nUna setantena de pagesos del Segrià, les Garrigues i de la Ribera d'Ebre han tallat este diumenge la C-12 a Flix (Ribera d’Ebre) per exigir al Departament d'Agricultura que atorgue ajuts directes per als productors afectats per la nevada Filomena. El temporal va danyar unes 46.000 hectàrees d'oliveres a les comarques lleidatanes i tarragonines, segons dades del Departament. "És un descrèdit i una desídia que després de més de dos mesos del Filomena encara no s'haja dit quin percentatge de diners tenen dret a cobrar els afectats", ha denunciat el president d'Asaja Lleida, Pere Roqué. Amb tractors, els agricultors han barrat el pas dels vehicles durant una hora i mitja amb talls intermitents d'uns quinze minuts.\nFent sonar els clàxons ben fort, nou tractors han tallat un tram de la C-12, a l'altura de Flix, a partir de dos quarts de cinc d'esta tarda. Els pagesos s'han dividit en dos punts d'esta carretera i han provocat retencions de vehicles, que s'han vist alleugerides per l'aixecament dels talls en intervals de quinze minuts. Alguns tractors portaven cartells de denúncia i també branques d'oliveres.\nDesprés de gairebé dos mesos des del pas del temporal Filomena, els pagesos reclamen ajuts directes i urgents per compensar els danys en els camps d'oliveres. Roqué ha lamentat que Agricultura encara no haja quantificat les compensacions i que no haja modificat el sistema d'assegurances. "No ens val l'excusa que encara no se saben les hectàrees; no volem que ens passe com amb l'incendi – de la Ribera d'Ebre- que vam estar gairebé un any a percebre les ajudes", ha assenyalat.\nEl president d'Asaja Lleida ha reivindicat que els pagesos afectats per la nevada tenen dret a rebre ajuts i, de retruc, saber si podran seguir conreant les explotacions danyades. "Exigim una vegada per totes i com més aviat millor que es posen els diners damunt la taula que li pertoquen als productors", ha insistit Roqué.\nPer la seua banda, l'alcalde de Bovera, Òscar Acero, ha criticat la passivitat del Govern i ha demanat la implicació de tots els alcaldes del territori per ajudar al sector de la pagesia. "Lamento molt la passivitat del Govern, van venir els primers dies a fer-se la fotografia i no han aportat cap mesura", ha completat el batlle.\nTant Acero com Roqué han lamentat que s'haja anul·lat la darrera taula sectorial per resoldre la línia d'ajuts. "Sembla que no vulguin solucionar el problema, que és bastant greu", ha destacat l'alcalde de Bovera. Per tot plegat, si no es resol esta problemàtica, els pagesos no descarten noves mobilitzacions i avisen d'un nou tall de carretera a la C-12 pel pròxim diumenge. Les protestes van començar el cap de setmana passat.\nA finals d'este gener, el departament d'Agricultura va xifrar en 46.383 les hectàrees afectades pel Filomena a tot Catalunya. Les comarques del sud de Lleida, amb 34.633 hectàrees, va ser les que van tenir més afectació. A la demarcació de Tarragona també es van registrar més de 3.000 hectàrees al Priorat i danys a la Conca de Barberà i al Baix Camp. Pel que fa a les Terres de l'Ebre, es van veure afectades 8.750 hectàrees a la Ribera d'Ebre i la Terra Alta.\nEconomia, agricultura, oliveres, Flix, C-12, Filomena


Carcaixent iniciarà dilluns el nou sistema de recollida de residus incorporant el contenidor marrò per matèria orgànica\nInicio Valencia La Ribera Alta Carcaixent iniciarà dilluns el nou sistema de recollida de residus incorporant el...\nEls nous contenidors que posarà als carrers Carcaixent.\nAltra de les novetats és el canvi de la flota de vehicles per a la recollida de contenidors a partir del mes d’abril\nEl dilluns 15 comença el nou servei de recollida de residus a Carcaixent que incorpora com a principal novetat la instal·lació del contenidor marró o contenidor de matèria orgànica. Aquest dijous, l’alcalde de Carcaixent, Paco Salom i la regidora de Medi Ambient, Ana Garrigues, junt el president de la Mancomunitat de la Ribera Alta, Txema Peláez, van visitar la base de la empresa que va a prestarà servei, CESPA, a través de l’ens comarcal.\nEntre les millores que van a introduir el nou contracte està la incorporació de 1.780 contenidors que substituiran als actuals. El nou disseny incorpora unes bandes reflectants per a fer-los visibles per la nit i una serigrafia amb el tipus de fracció que s’ha de dipositar en cada color. Altra de les novetats és el canvi de la flota de vehicles per a la recollida de contenidors a partir del mes d’abril. La nova empresa manté el personal que estava treballant en l’anterior prestatària del servei tot i que s’estudiarà ampliar-lo en funció de les necessitats.\nAmb la introducció del cinquè contenidor canvia el calendari de recollida de residus. D’esta manera en contenidor de la fracció resta (gris) es continuarà posant tots els dies, quatre dies el contenidor marró (dilluns, dimecres, divendres i diumenge) dos el contenidor groc per a separar envasos (dimarts i dissabte) i un dia per a paper (dijous) i altre per a vidre (diumenge). La nova empresa que prestarà el servei ha dimensionat el volum de producció de residus que es fa habitualment en la localitat i la previsió del nombre de contenidors que s’ha fet garanteix la recollida. No obstant, el calendari és provisional i en funció dels resultats que observe la inspecció del servei es valorarà la conveniència o no de modificar-lo.\nÉs important recordar que en el contenidor marró hauran de separar-se les sobres d’aliments i matèries orgàniques d’aquelles altres restes que no són orgàniques: per exemple, bolquers, compreses, tovalloletes, gases, màscares, utensilis trencats o en desús, restes de neteja, etc. que hauran de continuar dipositant-se en el contenidor gris. Amb la incorporació d’este cinquè contenidor, l’Ajuntament de Carcaixent s’adapta ja a les normatives europees i de la Generalitat Valenciana que obliguen a que tots els municipis tinguen incorporat l’any 2021 el contenidor de matèria orgànica.\nAna Garrigues, regidora de Medi Ambient, ha volgut posar en relleu la transcendència de la incorporació del cinquè contenidor, «estem a punt de pegar un pas molt important cap a la sostenibilitat i la cura del Medi Ambient ja que quan més es puga separar els residus en fracció en origen, més fàcil és la valorització en la planta i la recuperació del material per a poder ser reutilitzat», ha explicat. La regidora ha recordat que durant els pròxims dies continuaran els punts d’informació i ha animat a la ciutadania a apropar-seper tal de preguntar i informar-se o si ho prefereixen, cridar al 663.25.58.77 on els atendran de forma personalitzada. A més, tota la informació està accessible en la web https://recollida-residus.manra.org/.\nPer la seua part, Paco Salom, alcalde de Carcaixent, ha incidit en que amb el nou sistema Carcaixent es convertirà en la primera localitat de la Ribera en separar el fem orgànic per separat “el canvi d’empresa ens ha donat la possibilitat de ser pioners a la comarca en introduir el contenidor marró en tot el nucli urbà, circumstància que hem d’aprofitar per fer de Carcaixent una ciutat referent en matèria de separació de residus”. Per a l’alcalde, el canvi d’empresa ajudarà en este objectiu, “a ningú se li escapa que una correcta gestió dels nostres residus passa necessàriament per un servei eficient de recollida de fem, cosa que anem a posar-li solució a partir del dilluns i que estic segur que amb la col·laboració i el paper actiu de la ciutadania, anem a fer que siga un èxit”.\nArtículo anteriorUnanimitat dels partits de Xàtiva en la cessió parcial del convent de Santa Clara per construir el futur Palau de Justícia\nArtículo siguienteMislata entrega a 78 familias unas tarjetas con hasta 250 euros para cubrir sus necesidades básicas


1. àrabs a Catalunya\n2. sobre cultura\ncivilització, història, religió\n3. x estar informat\n6. kútub ua-aflam ua..\n7. la qüestió palestina\n8. la qüestió saharaui\nLES BLOGS FLE\nUn forum da visitare\nPodeu consultar i descarregar les programacions del curs 2016-2017.\nFeu clic a +info\nÉs una versió breu de les programacions del departament de francès per al curs 2016-2017. Qualsevol dubte, podeu preguntar al vostre professor o adreçar-vos al nostre departament.\nprogramacions20162017.pdf [Mida: 0.20 Mb.]\nMostres d'exàmens Nivell Intermedi i Avançat\nAdjunt teniu l'enllaç a la pàgina del Departament d'Ensenyament on hi han les proves dels exàmens de certificat.\nProgramació de primer\nAquí trobareu una versió abreujada de les programacions, la versió completa està a la vostra disposició a la biblioteca.\nPROGRAMACIO.doc [Mida: 0.66 Mb.]\nProgramació de segon\nProgramació de quart\nProgramació de cinquè\nIntroducció al Departament d'Alemany. Organització i avaluació\nAquí teniu un resum de l'organització del Departament d'Alemany.\nintroduccio.doc [Mida: 0.07 Mb.]\nPodeu fer un bon ús d'aquests diccionaris en linea per traduir, entendre, practicar i aprendre l'idioma.\nProgramació curs 2014-15 Flexibilitzat 1A-1B\nPODEU CONSULTAR LA PROGRAMACIÓ DEL CURS FLEXIBILITZAT 1A-1B per al 2014-15.\nprograma.pdf [Mida: 0.54 Mb.]\nTeclat ciríl·lic virtual\nPodeu practicar escriure en rus amb aquest teclat virtual.\nCóm sonen i s'escriuen les lletres?\ncurs_2014.pdf [Mida: 0.05 Mb.]\nCURS 2014-15. Nivell Bàsic\nCURS 2014-15. Nivell Intermedi\nCURS 2014-15. Nivell Superior\nAquí teníu per practicar les 33 lletres que té l'alfabet rus:\nTercer nivell Certificat de nivell intermedi\ntercer.doc [Mida: 0.04 Mb.]\nPlay hangman online.\namb la pràctica aprendreu on són les lletres; mentrestant, haureu d'imprimir-vos una plantilla, com ara els documents que us adjuntem. el primer és la distribució al windows, mentre que el segon és la del mac, que canvia una mica.\na més, amb el windows també podeu fer servir l'opció de teclat en pantalla (només caldrà tenir una mica de paciència i no desesperar-se si de sobte canvia a l'alfabet llatí):\ninicio > programas > accesorios > accesibilidad\nteclat_AR_windows.doc [Mida: 0.17 Mb.]\nteclat_AR_mac.doc [Mida: 0.07 Mb.]\njocs interactius per practicar àrab\nAlguns jocs per poder practicar les lletres, vocabulari sobre les parts de la casa, els pronoms, alguns verbs, els colors, i jugar amb els nostres coneixements sobre llegat àrab, països de parla àrab...\nFeu clic a l'enllaç\nquè en saps sobre geografia dels països àrabs?\nQuè saps sobre els països del Pròxim Orient?\nPrimer, resol el trencaclosques per completar el país?\nAra, pots indicar quines són les capitals.\nPer últim, pots completar el mapa mut indicant quin és cada país i quina és cada capital.\nSi t'ha agradat, pots fer el mateix amb els països del Nord d'Àfrica.\nDesprés, posa el nom de cada país.\nFes el mateix amb les capitals.\nJa saps, ara queda completar el mapa amb cada país i cada capital.\nLa mateixa cançó, dues versions\nVisita l'apartat d'enllaços, hi trobaràs moltes adreces interessants relacionades amb esports i personatges de l'esport, algunes sorprenents\nApartat dedicat al l'eix transversal dels esports. Hi anirem afegint totes aquelles adreces, notícies i novetats que ens semblin interessants, ens hi podeu ajudar.


EL TSJIB COMENÇA, A INSTÀNCIES DEL GEN, ELS TRÀMITS PER LA DEMOLICIÓ FORÇOSA DE LA MANSIÓ DE ES CORB MARÍ A SES SALINES (09/09/2014)\nL’edificació il·legal va ser denunciada durant les obres de construcció pel nostre grup l’any 1996, està en ple Parc Natural de ses Salines i es lloga com habitatge turístic per 50.000 euros la setmana a una web estrangera\nDavant l’incompliment sistemàtic de les sentències de demolició de les obres il.legals a l’illa d’Eivissa, i les zones de gran valor ambiental i paisatgístic afectades per aquestes obres il.legals, el GEN va optar per personar-se com a part interessada en el tràmit d’execució de sentència, per evitar que per absoluta desídia de les administracions implicades, que mai han mostrat el més mínim interès en restaurar la legalitat, comportés per més temps aquest inacceptable incompliment.\nMalgrat els limitats recursos econòmics de que disposa el GEN-GOB per fer front a les despeses que comporten els procediments judicials, el GEN es va personar, ara fa un any, i en vista de la nul·la voluntat de les institucions implicades en el restabliment de l’àrea natural afectada per aquestes obres il.legals, en el procediment d’execució de sentència de la mansió de Corb Marí, l’inici de les obres de la qual va ser denunciat l’any 1996 pel nostre grup. Després de diverses vicissituds, el TSJIB va dictaminar la il.legalitat.\nEs dóna, a més, la circumstància de que el passat estiu el nostre grup va detectar que l’habitatge en qüestió s’estava comercialitzant com allotjament turístic, a una pàgina estrangera, per 50.000 euros setmanals durant la temporada d’estiu.\nAixí les coses, no només es vulnerà la llei en construir-se il.legalment l’habitatge, sinó que, una vegada establerta la il.legalitat de les obres pels tribunals de justícia, no es detectà cap indici de voluntat per part dels implicats en acatar la sentència i, a més a més, s’estava emprant l’obra il.legal per obtenir uns beneficis il·lícits.\nAra, el GEN-GOB ha rebut per fi la notificació de l’inici dels tràmits per l’execució forçosa de la sentència de demolició de l’edificació, que consisteixen en requeriment al President del Consell Insular d’Eivissa per tal que aclareixi què ha fet, en exercici de les seves competències, per donar efectiu compliment a la sentència. L’escrit del TSJIB adverteix de multes coercitives al president del Consell Insular, d’entre 150 i 1500 euros cas que faci cas omís al requeriment, el segon que li envia la Sala del Contenciós.\nEn aquests moments, i davant d’aquesta possibilitat, el Consell Insular ha remès un escrit a l’alt tribunal Balear manifestant que a qui correspon la demolició de l’immoble és a l’Ajuntament de Sant Josep al qual ja se li va comunicar la impossibilitat absoluta de legalitzar les obres.\nPer part del GEN GOB es continuarà la personació dins d’aquest procediment fins aconseguir l’efectiva demolició i el restabliment del lloc al seu estat natural en la mida que sigui possible. Som conscients que són procediments llargs, feixucs i costosos, però no es pot permetre de cap manera que continuï la impunitat i l’incompliment sistemàtic de sentències per part dels responsables.


Geronimo Stilton torna al regne de la fantasia | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLa cantant Beth Rodergas, personatge clau del nou musical\nBarcelona 18 DES 2016 - 21:49\tCET\nUna escena del nou musical amb més aventures del ratolí Geronimo Stilton. David Ruano\nEl ratolí periodista més famós de la literatura infantil i juvenil, Geronimo Stilton, torna al món de la fantasia al Teatre Condal. En aquesta sala, el popular rosegador s’embarca en una aventura tan difícil com misteriosa: Flordiana, reina del Regne de les Fades, li ordena buscar objectes màgics. Però aquests objectes estan amagats i el protagonista els ha de trobar superant tota mena de dificultats. El muntatge, Geronimo Stilton: gran retorn a Fantasia, és un musical de nou encuny i gran format. El dirigeix Lluís Danés, que amb aquesta obra s’estrena en l’àmbit dels espectacles infantils i juvenils. No en va, Geronimo Stilton s’ha convertit en un ídol internacional de nens i nenes a partir dels 5 anys després dels èxits que ha assolit la sèrie de llibres que protagonitza, ideada per la italiana Elisabetta Dami, i que ha venut de 128 milions d’exemplars.\nAl Condal, el ratolí puja a l’escenari per emprendre un viatge solitari i màgic. Ha de buscar els set tresors, encara que pel camí es retrobarà amb vells coneguts, com el gripau Scribachinus, l’encantador Boletus o la valenta Alys.\nEntre els personatges destaca per la seva maldat Neridiana, la reina de les fades negres, un dona amb foscos rancors experta en l’art dels encanteris. La dona porta vestits de tul, maquillatge trencador i unes rastes ben grosses. El pentinat és una clara referència a l’actriu que interpreta Neridiana, l’excantant d’Operación Triunfo Beth Rodergas. “Ha hagut d’arribar Lluís Danés perquè em torni a posar rastes. És una superperruca de color blau i negre. Gran part de l’espectacle em faig passar per la meva germana, Flordiana, vull fer-la desaparèixer i quedar-me amb el Regne de la Fantasia”, explica l’actriu.\nTeatre en família per a les vacances\nAquestes festes nadalenques la programació per a famílies omple les sales d’espectacles: al Teatre Borràs es representa Opera for kids, un projecte lúdic i didàctic dirigit per Eduard Pericas. El muntatge, que es pot veure fins al 29 de gener, desentranya els aspectes més bàsics d’aquest art junt amb la interpretació de fragments de les òperes més famoses. La cantant Lucrecia, en canvi, protagonitza Una bruixa a Barcelona al Teatre Victòria. El drac del Parc Güell cobra vida a l’obra, en cartell fins al 8 de gener. A més, al Teatre BARTS torna per tercer Nadal consecutiu El Petit Príncep. Els ensenyaments vitals de Saint-Exupéry estaran en cartellera fins al 8 de gener per recordar a petits i grans que “l’essencial és invisible als ulls” en un muntatge creat per La Perla 29, Àngel Llàcer i Manu Guix.\n“És dolenta, dolentíssima, tampoc pot suportar en Geronimo. Però interpreto el personatge amb un punt de simpatia perquè els nens no s’espantin”, afegeix Rodergas. A més d’ella, a l’escenari hi ha vuit actors més, com Edgar Martínez, Laura Borràs i Marc Gómez. El guió d’Enric Llort es complementa amb les coreografies de Montse Colomé i les composicions de Xavi Lloses. Els actors canten i ballen 21 temes inèdits d’estil electrònic, rock, pop o hip-hop per adaptar la història del volum El gran llibre del Regne de la Fantasia, publicat en espanyol per Planeta i en català per Estrella Polar.\nDanés, creador de l’espectacle de teatre visual Nàufrags (Mercat de les Flors, 2016), de Llits (Teatre Nacional de Catalunya, 2009), artífex de pel·lícules com Laia (2016) o director artístic, entre d’altres, de gires de Lluís Llach, va tenir objeccions a fer-se càrrec del projecte, però aviat es van esvair. “Vaig estar molt temptat de dir que no a la proposta per pudor, però després vaig pensar que tenia una gran responsabilitat. Per a molts espectadors aquest és el primer espectacle a què assisteixen en la seva vida. Per això ho plantegem no com un muntatge per a nens, sinó com una obra per a individus que s’incorporen com a públic al nostre ofici. Quan omets tots els diminutius, se senten importants”, reflexiona Danés.\nEl director i escenògraf va idear una mena d’illa a l’escenari amb formes que recorden formatges. Hi ha roba que, quan s’infla en el moment just, es transforma en mars, espais foscos i secrets que es van obrint en cada nova ensopegada del rosegador. “També apareixen altres ratolins en pijama. Mouen els fils dels somnis, com els nens”, desgrana Danés. En total l’espectacle dura dues hores, en les quals es resumeixen les més de 500 pàgines del llibre original. Focus, Grup 62, Universal i Jet Entertaintment produeixen l’obra, en cartell fins al 29 de gener.\nA Danés el sorprèn el lliurament dels nens. “Són molt exigents, coneixen la història perfectament. Increpen en Geronimo, li diuen per on ha d’anar, i l’últim tram de l’espectacle el segueixen dempeus, en tensió”, indica el director, a qui agrada contemplar atentament les reaccions dels petits durant la funció. “No parpellegen, conclou Rodergas.


Glossa de Mercè Gómez i Llobregat, Premi Gorra Frígia als valors republicans 2018 | L'Acció\nJa fa bastants mesos que parlem de república i de fet necessitem una república democràtica i social amb unes lleis destinades a fer una societat més justa i a impedir que els de sempre oprimeixin els de baix.\nEl primer article de la I República Francesa ja parlava que la fi de la societat és la felicitat comú. Quan parlem de república fem referència a una societat organitzada segons els valors de la llibertat, de la justícia i de la comunitat d’interessos. Per això l’ètica de les persones és bàsica per a l’existència de la república, perquè el propi interès ha de formar part del bé comú. Quan el nostre poble reivindica la seva sobirania el que preval són els valors republicans.\nPerò per fer una república necessitem persones republicanes com la Mercè. La Mercè al llarg de la seva vida ha defensat els valors essencialment republicans de justícia social i equitat, de llibertat i agermanament dels pobles en front l’abús dels poderosos de sempre. I ho ha fet a la seva manera, sempre des de l’òptica feminista, perquè com deia John Lennon les dones som els negres del món.\nLa Mercè Gómez i Llobregat va néixer el cinc de juny de 1955 a Terrassa. Filla de Joaquim Gómez Gómez i Maria Llobregat Lázaro, va ser l’única nena dels quatre germans.\nD’adolescent, amb catorze anys, se’n va anar cap Almeria amb la família. Allà va fer el batxillerat en un col·legi de monges! Es ben bé que ja tenia instal·lat el cuquet de la reivindicació feminista! I a més jugarà amb un equip de futbol femení! Tingueu en compte que estem parlant dels primers anys 70.\nMentre estudia el COU s’enamorarà… i treballarà en una llibreria. És el que per aquella època fèiem les noies i nois de classe treballadora: estudiar i treballar. Després optarà per matricular-se de Ciències Exactes i, inquieta de mena, comença la seva militància política: forma part del MEDA, Movimiento Estudiantil de Almeria i serà militant de Bandera Roja. De manera que cada vegada estarà més implicada políticament en la lluita antifranquista i estudiarà menys…\nI coses que passaven a finals del franquisme, un dia t’avisen que no tinguis revistes ni octavetes del partit (il·legal, és clar) o bé que marxis uns dies perquè anaven maldades. Així que ja tenim a la Mercè que torna cap a Terrassa a l’estiu de 1975.\nA Terrassa treballarà al sector tèxtil, es farà de CCOO, treballarà a l’hospital Mútua de Terrassa, com moltes de les dones terrassenques que als anys 70 estudiàvem i treballàvem. Farà estudis de Magisteri a l’Autònoma (UAB) i finalment el seu ofici serà el de mestra fins a la seva jubilació.\nA Terrassa es casarà, el 1980, amb el Pepe Hervás i tindran un fill el 1985: el Miquel, que després d’estudiar i treballar a Terrassa i Barcelona marxarà, com molts d’altres joves d’ara, a buscar-se la vida per Europa, en concret a Amsterdam.\nDurant els seus anys de mestra continuarà amb la lluita sindical i serà delegada de CCOO i tindrà responsabilitat en l’àmbit educatiu i feminista del sindicat. També militarà un temps al Partit dels Comunistes de Catalunya i formarà part del seu comitè local. I naturalment formarà part del Casal de la Dona de Terrassa des dels seus inicis el 1986.\nI bé la Mercè no para mai i mentre fa de mestra es preocupa per la coeducació i la formació, en aquest sentit, dels i les mestres, estudia antropologia a la UAB, fa màsters, … És el que en diem, col·loquialment, una locomotora que al seu pas aconsegueix que altres persones pugin al mateix tren, i sinó vegeu:\nForma part del Marc Unitari de la Comunitat Educativa, MUCE, de la nostra ciutat des dels seus inicis, i que ha tornat a estar força actiu en els darrers anys.\nParticipa a la Marxa Mundial de Dones a Nova York l’any 2000.\nCom a sindicalista de CCOO organitza les primeres Jornades de Coeducació del Vallès, al Museu Nacional de la Ciència i la Tècnica de Catalunya, l’any 2006.\nTé temps per fer lligams i col·laborar solidàriament amb el Moviment Pachacuti de l’Equador, tot fent-hi una estada l’estiu de l’any 2004\nOrganitza i imparteix cursos de coeducació per a mestres de primària i cicles formatius.\nParticipa en grups de treball: de coeducació de l’ICE de la UAB, de memòria històrica en relació a les dones, al Casal de la Dona…\nParticipa activament en la consulta del 7 de novembre de 2014 des del seu centre educatiu, l’Institut Montserrat Roig.\nDona suport al manifest en defensa de l’Escola Catalana, com no pot ser d’altra manera i actua en conseqüència.\nLa Mercè no és una més de les persones implicades en aquestes lluites sinó que sovint la seva intervenció fa que moltes d’altres s’hi acostin, les coneguin i hi participin. És per això que la necessitem. Perquè la Mercè és una dona d’acció i no li importa fer tots els papers de l’auca, i trucar a moltes portes per tal de fer el que creu necessari, perquè dones i homes tinguem consciència que encara ens queda molt camí per fer vers la igualtat.\nI vet aquí que ara ja fa un temps que està jubilada i no es dedica només a viatjar, que també, sinó que ha trobat la manera de dedicar temps a la causa i, des del desembre de 2016, és la Presidenta del Casal de la Dona de Terrassa, donant-li una nova embranzida amb xerrades, presentació de llibres, grups de treball i plantejant a les administracions, local i Generalitat, la necessitat de tornar a la formació presencial de mestres pel que fa a la coeducació, fent Propostes de Resolució en relació a la dona i organitzant i participant en totes les trobades necessàries per tal que la ciutat de Terrassa sigui cada cop més feminista. En definitiva participant en totes les lluites que tinguin per objectiu una societat molt més justa i lliure!\nRacisme: res ens cau tan lluny - 5 de juny de 2020\nGlossa de Mercè Gómez i Llobregat, Premi Gorra Frígia als valors republicans 2018 - 13 d'abril de 2018\nTagged on: Casal de la Dona Terrassa, dona, feminisme, Glossa, Gorra Frígia 2018, Mercè Gómez, república, sindicalisme\n← Heretge, del grec hairetikós, qui és lliure d’escollir.\nMERCÈ GÓMEZ, GORRA FRÍGIA 2018 ALS VALORS REPUBLICANS →


La nou vegades campiona d’Espanya de tenis, amb un palmarès que també inclou una èpica participació en els Jocs Olímpics de París (1924), va portar pantalons tota la vida i va introduir el bridge a Catalunya.\nHi ha una imatge inoblidable, demostrativa, que retrata el tarannà i la força irrefrenable de la campiona Rosa Torras i Buxeda (Barcelona, 1895-1986), el nostre primer mite femení de tenis. Una imatge inspiradora i descriptiva de l’esperit de lluita de la nou vegades campiona d’Espanya i que es va produir a París, durant els Jocs Olímpics del 1924. I és que Rosa Torras hi va arribar amb bronquitis. Ni tan sols va preveure la possibilitat d’abandonar. El públic va quedar amb la boca oberta quan va veure que Torras, cada dos jocs, s’asseia a peu de pista i es cobria el cap amb una tovallola per inhalar els vapors d’eucaliptus que bullien en un fogonet.\nCom a tenista, Rosa Torras va aconseguir l’èxit de manera indiscutible. Defensava els colors del Real Barcelona Lawn Tennis Club, posteriorment Reial Club de Tenis Barcelona 1899 (RCTB 1899), del qual Rosa Torras va arribar a tenir el número u de sòcia. El RCTB 1899, per cert, va ser pioner en la pràctica del tenis en l’àmbit espanyol. Accedir a les dades oficials de Rosa Torras és ben fàcil, i a tot arreu la barreja d’anys, noms i campionats coincideix: els nou campionats estatals, tant en individual el 1927 com en dobles, del 1928 al 1932, i mixt, el 1929, 1931 i 1932. Cal afegir que Torras també va ser campiona de Catalunya individual en dues ocasions (1919, 1920), de dobles en vuit (1924, amb M. Luria; 1925, amb Maria Lluïsa Marnet; 1926, 1930 i 1931, amb B. Dutton de Pons; 1927, amb C. Fabra, i 1932 i 1933, amb M.C. López de Lerena) i de dobles mixtos en sis (1924, amb A. Juanico; 1926, amb F. Sindreu, i 1928-31, amb E. Maier).\nLa influència del pare\nCom es pot veure, al costat del seu nom a la premsa de l’època hi apareixen els d’altres atletes que, com ella, practicaven el tenis a nivell competitiu. És el cas de la tenista Maria Lluïsa Marnet, que havia jugat en la categoria de dobles amb Torras i havia guanyat amb ella alguns campionats, com el de Catalunya, als anys 20. De fet, les Marnet eren dues germanes. Però el carisma, i un punt d’extravagància, va fer de Torras tot un personatge.\nRosa Torras era filla de la burgesia barcelonina del començament del segle XX. El seu pare, Cèsar August Torras i Ferrer, cofundador i president del Centre Excursionista de Catalunya, va ser cabdal en la vida de la filla. La va convertir en un esperit lliure: va decidir que la noia no s’emmotllaria als costums de l’època, que resultaven tan restrictius per a les dones en molts aspectes. Cèsar August Torras la va educar al marge del que la societat barcelonina d’aquells dies hauria esperat per a una dona. Des de petita li va deixar portar pantalons, un costum que aleshores era molt inusual i que ella va seguir fins al final dels seus dies. També es va acollir a la moda parisenca de portar els cabells curts, d’estil androgin, i tants altres costums que la diferenciaven: sense anar més lluny, fumava cigarrets amb uns broquets llarguíssims.\nRosa Torras va ser igualment la introductora del bridge a Barcelona, joc amb el qual va obtenir una gran quantitat de trofeus i títols. Quan va morir, l’agost del 1986, va aparèixer un obituari al diari 'La Vanguardia', del 27 d’agost, signat per Alberto Armengol. L’escrit oferia un retrat fantàstic de l’antiga campiona. “Com a pionera del bridge –deia Armengol– en l’actualitat era la degana, i va formar molts jugadors. Com a barcelonina era tot un personatge de l’Eixample. Va viure al passeig de Gràcia durant molts anys”. El retrat de Torras es va completant quan diu: “Els que l’havien vist els darrers anys, la descrivien llevant-se al migdia, sempre es ficava al llit tard, sortia amb el seu gos i dues bosses de veces per als coloms, profusament maquillada, i els hi donava a la cruïlla del passeig de Gràcia amb Aragó”. Armengol en fa una dissecció exacta; destaca el fet que sempre portava pantalons i la descriu carregada d’anells, arracades i collarets, envoltada d’un núvol de coloms.\nUna data secreta\nTambé comenta el fet que mai se n’hagués sabut l’any exacte del naixement. A tot arreu s’afirma que l’edat de Rosa Torras i Buxeda era el secret més ben guardat del món de l’esport, encara que sempre és va donar com a data oficial l’1 de gener del 1895. Per contra, sí que se sap del cert la data de la seva mort, el 26 d’agost del 1986. El final de l’obituari és sensacional: “Un íntim seu del bridge li va posar un àlies incongruent en aparença: Das Rosa. Però no era tal, perquè l’article alemany 'das' donava a entendre que Rosa Torras i Buxeda no era ni home ni dona, i sí alguna cosa molt per sobre i irrepetible: un mite vivent”.


20a MILLA URBANA ESCOLAR DE LLEIDA | ESPIGA – EDUCACIÓ FÍSICA\n← COMENCEM LES SESSIONS DE MALABARS\nEl passat dissabte 19 de maig l’Escola Espiga juntament amb altres 20 escoles més de Lleida i de l’Escola Municipal d’Atletisme va participar a la 20a Milla Urbana Escolar “Memorial Jeroni Saura”.\nLa trobada es va realitzar durant al matí als Camps Elisis, sota l’organització del Servei d’Esports de la Regidoria de Polítiques a favor de la Creativitat, la Cultura, l’Educació i els Esports de l’Ajuntament de Lleida.\nEls nostres atletes van competir dins de les categories aleví, benjamí i prebenjamí, recorrent distàncies que anaven des dels 300 metres fins al km.\nLa tinent d’alcalde i regidora d’Esports, Montse Parra, va participar en el lliurament de trofeus als guanyadors i també va lliurar un ram de flors a la vídua de Jeroni Saura, com a homenatge a aquest animador esportiu de Lleida, que dóna nom a la competició.\nPer equips, l’Escola Espiga va obtenir 3 medalles d’or, dos de plata i 3 de bronze. En segona posició va quedar el Col·legi Episcopal, amb dos ors, tres plates i un bronze. El tercer lloc va estar per l’Escola Joan XXIII amb dos ors i dos bronzes.\nFelicitar a totes els/les atletes per l’esforç realitzat i la participació de les famílies en aquesta jornada.\n– Primer lloc Aleví masculí de 2n any. MARC MONCASI GUIU\n– Tercer lloc Aleví Femení de 2n any. AINA PANÉ SÁNCHEZ – ANA BASKOVIC\n– Primer lloc Aleví femení 1r any. MERITXELL TEIXIDÓ GARCIA\n– Tercer lloc Aleví femení 1r any. VIOLANT RIUS NAVARRO\n– Segon lloc Benjamí masculí 2n any. PEP TRILLA MORALES\n– Primer lloc Benjamí masculí 1r any. ISAAC GRAELL AGUILERA\n– Segon lloc Prebenjamí masculí 1r any. PAU ALBETS BENEDÍ


PowerLedger treballa per innovar la indústria energètica deixant a empreses i particulars vendre excedents d’energia renovable. El resultat és una millora de l’eficiència del món, ja que consumim menys energia. També ofereix la seguretat i la fiabilitat de la cadena de blocs amb què poden comptar les empreses.\n1 Conceptes bàsics de PowerLedger\n2 Com utilitza PowerLedger la tecnologia Blockchain?\n3 Què són els POWR? & Sparks Tokens?\n4 Què és el comerç P2P?\n5 Quines altres aplicacions inclou PowerLedger?\n6 Què hi ha a les altres capes de PowerLedger?\n7 Quina és la cronologia de PowerLedger?\n8 Com comprar Powerledger POWR\n8.2 Compra Ethereum o Bitcoin\n8.3 Compra POWR a Binance\nConceptes bàsics de PowerLedger\nHi ha diverses aplicacions d’energia de cadena de blocs líders a nivell mundial que formen PowerLedger, inclosa l’aplicació de comerç d’energia P2P. Aquesta aplicació permet que empreses com els proveïdors de serveis públics allotgin comerç. Amb la tecnologia blockchain, els productors i els consumidors es beneficien d’un comerç de mercat automatitzat, auditable i transparent.\nCom s’ha esmentat, PowerLedger permet vendre aquells que tinguin excés d’energia renovable. Aquesta energia renovable es pot generar en un desenvolupament comercial o residencial, incloses propietats multitenant i multiunitat. Funciona si l’entitat amb l’excedent d’energia es troba dins d’una microxarxa o està connectada amb una de les xarxes de distribució d’electricitat existents. Essencialment, els desenvolupadors de PowerLedger van trobar una solució que aprofita les xarxes de distribució actuals d’energia i que permet als consumidors controlar l’economia energètica..\nCom utilitza PowerLedger la tecnologia Blockchain?\nLa part clau de PowerLedger que el diferencia d’altres aplicacions relacionades amb l’energia és l’ús de la tecnologia blockchain. A causa de la cadena de blocs, PowerLedger pot fer un seguiment de cada unitat d’electricitat. Aquest seguiment s’inicia quan es genera i es manté fins que es ven a un altre consumidor mitjançant la xarxa de distribució elèctrica de la zona o bé s’utilitza.\nA més de fer un seguiment de la pròpia energia, la tecnologia blockchain també fa un seguiment dels aspectes financers de la mateixa, permetent la simplicitat i la seguretat dels que fan ús d’energies renovables. Es farà un seguiment de tota l’energia comercialitzada mitjançant la xarxa de distribució, cosa que proporciona als DNSP un flux d’ingressos segur. Això també permet als propietaris d’actius d’energia renovable fixar el seu preu i triar a qui venen.\nQuè són els POWR? & Sparks Tokens?\nPowerLedger utilitza dues fitxes al seu ecosistema, POWR i Sparkz. Sparkz representa el valor energètic negociat i es defineix com a denominació monetària més baixa de cadascuna de les jurisdiccions comercials (com ara un cèntim australià a Austràlia). Sparkz és estable i és el testimoni de transacció de l’ecosistema de comerç de bucle tancat. Els tokens POWR permeten als usuaris accedir a la plataforma, crear l’efecte de xarxa mitjançant la recompensa dels primers adoptants, millorar la seguretat amb SmartBond i incentivar la generació i l’ús d’energies renovables.\nPodeu comprar fitxes POWR a Binance.\nQuè és el comerç P2P?\nUna de les aplicacions més importants de PowerLedger, P2P Trading, dóna poder als consumidors i els permet comerciar entre ells. Amb la cadena de blocs, els consumidors poden rebre el seu pagament en temps real mitjançant un sistema de liquidació i conciliació que no confia. La llista de beneficis associats a aquest programa és àmplia, inclosa la possibilitat de negociar amb veïns, triar la vostra pròpia font d’energia neta, gaudir de transparència, aprofitar els costos de liquidació de baix cost que redueixen les factures d’energia i obtenir més per qualsevol dels vostres excessos. poder.\nQuines altres aplicacions inclou PowerLedger?\nUn altre aspecte de PowerLedger és el suport de Neo-Retailer. Amb això, el sistema proporciona als Neo-Retailers una gestió intel·ligent de l’oferta i la demanda. Aquests minoristes també reben una remuneració gairebé a l’instant, així com liquidacions de pagament. Els avantatges per als Neo-Retailers continuen, ja que aquests minoristes també aconsegueixen gestionar l’exposició dels consumidors.\nLa liquidació del mercat a l’engròs permet una gestió i optimització d’enviaments ràpids, transparents i de baix cost, juntament amb la conciliació, l’agregació de dades i la liquidació als mercats d’energia a l’engròs.\nMicroGrid / Strata / Embedded Network Operator permet des de la gestió de la xarxa fins a les microtransaccions ràpides, l’adquisició de dades grans i la mesura d’electricitat, tot a una escala granular que no s’havia vist fins ara. Comerçant dins d’una xarxa incrustada, ja no hi ha un nexe que separi el consum d’energia i la propietat de la generació. Això, al seu torn, permet obtenir el valor d’invertir en DER, inclosos els casos en què un inversor no utilitzi tota la seva energia generada o estigui absent.\nLa gestió del mercat distribuït optimitza les dades de mesurament, la liquidació ràpida de transaccions, la gestió de freqüències, la gestió de càrregues, la gestió del costat de la demanda, la resposta del costat de la demanda, el dret d’accés i expedició d’actius, l’equilibri de càrrega de la xarxa i la recopilació de dades massives. Gràcies a la remuneració en temps real dels propietaris d’actius, és possible optimitzar aquests actius. La gestió autònoma d’actius permet la propietat compartida dels actius relacionats amb les energies renovables i el comerç de la propietat. Aquesta gestió pot comprar o vendre electricitat pròpia i enviar els ingressos a l’adreça de cartera assignada.\nPowerLedger ajuda fins i tot a controlar les dades relacionades amb els vehicles elèctrics, juntament amb els ports d’alimentació, els darrers dels quals també es poden automatitzar a través de la plataforma. Els comerciants de carboni també poden aprofitar-se del sistema i hi ha un canvi de transmissió.\nQuè hi ha a les altres capes de PowerLedger?\nEl següent capa de PowerLedger després de les aplicacions hi ha els serveis Ecochain, que inclouen SPARKZ Management, Power Trading, lectures de comptadors, POWR Incentivizer, Oracles, SPARKZ-POWR SmartBond i Assets Management. Sota això hi ha el Power Ledger Core, format per Oracles, POWR Growth Pool, POWR Incentivizer, TGE POWR Management, POWR Assets Germination i POWR-SPARKZ SmartBond. A sota hi ha la cadena de blocs d’Ethereum en què es basa tot el sistema.\nQuina és la cronologia de PowerLedger?\nAra, en el quart trimestre del 2017, PowerLedger està treballant en el desenvolupament d’aplicacions, amb les primeres aplicacions que entren a prova beta després de la venda de tokens. Aquestes aplicacions han entrat a MicroGrid, cosa que també han fet les aplicacions de comerç de vehicles elèctrics. En aquest trimestre, també s’ha creat el programa de recompenses de fidelització a l’energia verda.\nEl primer trimestre del 2018, PowerLedger començarà la distribució del grup de creixement donant tokens POWR als primers amfitrions de l’aplicació. La plataforma també passarà a una xarxa modificada del Consorci Ethereum sense comissions. Per al tercer trimestre, tindrà lloc el primer esdeveniment de germinació d’actius i es seguiran desenvolupant el màrqueting i les associacions. Al quart trimestre, es realitzaran proves beta per a aplicacions de Carbon Trading, Neo-Retailer i Autonomia Asset Management. Passant al 2019, la Q2 farà que els esdeveniments de germinació d’actius siguin més freqüents, així com la transició completada a una cadena de blocs pública de PoS. Al tercer trimestre, començaran les proves beta de l’aplicació PowerPort, la gestió del mercat distribuït i la liquidació del mercat majorista. També és quan es produiran proves beta per a altres aplicacions que encara no es poden somiar.\nCom comprar Powerledger POWR\nNo podeu comprar POWR amb la moneda “Fiat”, de manera que primer haureu de comprar una altra moneda; les més fàcils de comprar són Bitcoin o Ethereum, que podeu fer a Coinbase mitjançant una transferència bancària o una compra amb targeta de dèbit / crèdit i, a continuació, canvieu aquesta per a POWR en una borsa com Binance.\nCompra POWR a Binance\nAra podeu enviar el vostre Ether a Binance per fer la vostra compra de POWR; mireu la nostra revisió de Binance aquí per veure com registrar-se i comprar al seu bescanvi..\nPowerLedger adopta un enfocament únic per utilitzar la cadena de blocs per simplificar la vida i proporcionar connexions entre persones com una de les úniques plataformes dissenyades per ajudar a gestionar i vendre energies renovables. Probablement, això podria ser un important pas endavant cap al futur de la gestió de l’energia, sobretot amb el seu enfocament en les energies renovables.


SOS! Per què el meu fill no pot ser com la resta? | Andorra Difusió\nBlog RTVA » Educació 11 de gener, 2018\nQuan decidim ser pares ningú pot vaticinar què passarà. Però si alguna cosa porta de cap mares i a pares és com afrontar el dia a dia dels fills a l’aula i a casa. Especialment els complicats. Com rebem la situació en què el nostre fill porta les notes amb moltes assignatures suspeses? I el moment de rebre la trucada del tutor per comunicar-nos que expulsaran uns dies el nostre fill perquè no para de fer malifetes? O aquell instant en què toca representar una funció a l’escola i el teu fill no passa desapercebut perquè no para de moure’s i, per més inri, hem d’aguantar les mirades d’altres pares? A més hem de suportar els comentaris de “Ai, porta’l al psicòleg, li anirà bé. I a tu també”. Us hi heu trobat? Sabem que això passa sovint. Significa això que el meu fill és menys intel·ligent que la resta? Què he fet malament per què això passi?\nPrimer de tot, no us amoïneu i demaneu ajuda si us hi trobeu. No és un procés pel qual hagueu de passar sols i soles i, sobretot, no heu fet res malament. Haurem d’aprendre (i fer entendre als altres) que intel·ligència no només és treure bones notes o estar molt quiet en una funció escolar. Ser intel·ligent significa agrupar diferents capacitats. I d’aquestes, tots en tenim. Per tant, intel·ligent significa agrupar diferents capacitats diferenciades entre si però interrelacionades. És a dir, hi ha moltes maneres de ser intel·ligent a cada capacitat (i no només perquè sigui un/a crac en matemàtiques). Complicat? Ara us ho explico...\nCada persona té 8 intel·ligències que treballen conjuntament de manera complexa. Segur que amb alguna (i amb més d’una d’elles) identifiqueu el vostre fill:\nIntel·ligència lingüístico-verbal: els encanta llegir, escriure, explicar contes, fer puzles i memoritzar. Mai heu vist el vostre fill o filla explicar quelcom a les seves joguines? O jugant a ser mestre i donar una classe? Aprenen millor llegint, escoltant, parlant, debatent i discutint.\nIntel·ligència lògica-matemàtica: els agrada resoldre problemes, qüestionar i experimentar. Aprenen millor utilitzant pautes, classificant els conceptes i treballant amb l’abstracte. És la que per mal vici serveix per catalogar nens en intel·ligents o no, descartant les altres set.\nIntel·ligència espacial: els apassiona dibuixar, dissenyar, construir, crear (sí, sembla que somniïn moltes vegades desperts), pintar i jugar a videojocs. Aprenen millor treballant amb dibuixos i colors, visualitzant els conceptes, fent manualitats i expressant-se artísticament.\nIntel·ligència corporal: els encanta moure’s, tocar i parlar. (Potser aquesta és la que treu més de polleguera alguns mestres i professors). Aprenen molt tocant i movent-se. Processen la informació a través dels sentits i el moviment. Pretendre tenir assegut un nen amb aquest tipus d’intel·ligència 8 hores lectives va en contra del seu aprenentatge. És la més difícil de gestionar però és possible. Només cal posar-hi voluntat. Tingueu paciència.\nIntel·ligència musical: són fantàstics cantant, taral·lejant, tocant un instrument i els encanta escoltar música. Aprenen molt mitjançant el ritme, la melodia i inventant-se cançons amb els conceptes a aprendre. Són els preferits dels mestres i professors de música, sens dubte.\nIntel·ligència interpersonal: tenen molts amics, els encanta parlar i sobretot quedar i fer-se amb gent. Aprenen compartint, comparant, cooperant, relacionant o entrevistant. No us estranyi trobar-vos un dia la casa envaïda per companys d’escola dels vostres fills. Tingueu reserves de menjar, per si de cas.\nIntel·ligència intrapersonal: prefereixen treballar sols, reflexionar i seguir els seus interessos. Aprenen millor treballant al seu aire, fent projectes i reflexions al seu propi ritme. Quan han de fer un treball en grup ho passen bastant malament. I us ho dic per experiència.\nIntel·ligència naturalista: són els que estan apassionats per la naturalesa (insectes, arbres, mamífers...) i aprenen molt treballant i investigant sobre plantes i temes de la natura. No us estranyeu si us trobeu una caixa amb cucs de seda per casa o us demana per Nadal un formiguer.\nPer sort, cada cop pensem menys que per ser intel·ligent has de treure bones notes a matemàtiques. El problema és que a vegades un sistema (o potser escola) tradicional promociona més l’àrea del llenguatge, el processament fonològic i el raonament matemàtic. Oblidant, la majoria de vegades, que es pot processar la informació i ensenyar mitjançant altres vies com: la creativitat, l’expressió corporal, la interacció amb l’entorn, l’aprenentatge sensorial, l’aprenentatge musical, l’aprenentatge per modelatge, l’aprenentatge per interacció social, etc. Però això no es plasma en les notes. I no ho dic jo només, eh? La psicologia de l’educació accepta aquest model pedagògic com un model sostenible d’innovació dins de les noves corrents d’ensenyança-aprenentatge. Per tant, aquells alumnes que tinguin més dificultats en les àrees mencionades, tindran més problemes per assolir els aprenentatges globals. I sovint si hi ha dificultat hi ha mal comportament. Això no significa pas que el vostre fill sigui menys intel·ligent. Aprèn diferent! Això no té res a veure que sigui gandul, eh? Però aquest ja és un altre tema.\nCom a pares hem d’intentar donar resposta a aquestes peculiaritats i valorar les diferents capacitats que tenen els nostres fills i filles. Com? Una proposta interessant és apuntar-lo a una activitat extraescolar on potenciar-les i desenvolupar-les. No només les fortes, també les menys fortes. Recordeu que la balança ha d’estar, sempre, en equilibri. Els que tenen la corporal més desenvolupada els encanta l’esport però si té la intrapersonal menys forta una ludoteca o esplai pot ser una molt bona opció. Classes de pintura i dibuix, música, biblioteques... Sortosament tenim comuns que ofereixen possibilitats d’activitats amb facilitats econòmiques. Trieu-les amb els vostres fills! Tot això, també, amb la finalitat de poder compensar i donar força a les dificultats cognitives que es poden trobar mitjançant un model d’aprenentatge més adequat al seu perfil i evitar, per totes les vies, que es desmotivin. No només a l’escola sinó també en el seu dia a dia. Si us interessa saber-ne més, en aquest enllaç de Planeta de Libros podeu adquirir llibres adreçats a pares! A més, no dubteu a contactar-nos per xarxa social si teniu dubtes.\nEn veritat que el teu fill o filla no sigui com la resta no és negatiu, al contrari. En la diferència hi ha la riquesa de la diversitat.


Autoritzacions i Certificats Mèdics - GRAN UEC\nAutoritzacions i Serveis Mèdics\nTots els socis apuntats els grups del GRANUEC hauran de presentar firmada l’autorització del club 20-21 i estar en possessió d’una assegurança específica d’esquí alpí (inclòs grup de veterans, lleure, pingüins i mini U10-U12).\nCERTIFICATS MÈDICS I LLICENCIES\nTots els corredors han d’estar en possessió de la llicència federativa de la FCEH, RFEDI, FIS segons la categoria i haver entregat el certificat mèdic de la temporada 20-21.\nEn cas de lesió del soci/corredor (que impedeixi esquiar la resta de temporada):\nDurant el mes de desembre: S’abonarà el 50% del import del curs.\nDurant el mes de gener: S’abonarà el 50% del import del curs.\nA partir del mes de febrer: no s’abonarà cap import en cas de lesió del soci/corredor.\nAnul·lació Cursos Contractats:\nPer compte del Club: Sempre que no hi hagi un mínim d’inscripcions en un curs determinat, sense més responsabilitat que la devolució íntegra de l’ import pagat en concepte de curs.\nPer compte del soci: L’anul·lació del curs per part del soci només quedaria justificada en cas de lesió o causes majors.\nPROTOCOL COVID QUOTES CURSOS DE TEMPORADA\nDavant la situació d’incertesa generada per l’alerta sanitària i preveient que aquesta situació es pot estendre al llarg de la temporada, l’objectiu és delimitar unes condicions de gestió de les quotes d’entrenament, conegudes prèviament i que cobreixin la possibilitat de situacions d’aturada de la temporada parcial o totalment.\nCALENDARI DE LIQUIDACIONS I PROPORCIONALITAT\nPer a que la gestió d’aquesta situació sigui més fàcil, es farà una liquidació mensual de les quotes proporcional als dies d’esquí del mes. L’objectiu d’aquesta proporcionalitat és la necessitat de lligar-ho amb els sous dels entrenadors i la resta de despeses lligades directament als cursos.\nTal i com marca el dossier de temporada les quotes es farà una paga i senyal de 150€ per corredor el 20 de novembre i després es passaran les quotes a l’inici del mes de desembre, gener, febrer, març, qualsevol que sigui la forma de pagament.\nDonada l’excepcionalitat de la situació, com s’ha comentat aquesta liquidació serà proporcional als dies d’entrenament.\nEn el cas que, al llarg de la temporada s’haguessin d’aturar els entrenaments per raons sanitàries que impossibilitessin el desenvolupament dels mateixos s’estableix el següent criteri:\nA final de temporada es farà un càlcul dels dies que no s’ha pogut realitzar l’entrenament per COVID. Es farà una devolució proporcional a aquest dies.\nSi hi ha un tancament total i no es preveu una nova obertura ja no es liquidaran més quotes.\nEn el cas que algun dia s’hagi pogut donar alternativa a l’entrenament en pista a Grandvalira amb altres activitats, aquest dia comptarà com a dia d’entrenament. Aquesta alternativa serà quelcom puntual, no si hi ha una situació continuada.\n¿QUÉ ES CONSIDERA TANCAMENT?\nQue no es pugui accedir als fer els entrenaments a Grandvalira per les següents caues:\nTancament de l’estació\nTancament de les fronteres Espanyola i Francesa (ambdues alhora)\nTancament perimetral a nivell global de tota Catalunya, que impedeixi que els socis puguin desplaçar-se a l’estació\n¿QUÉ SUCCEIX SI ES PRODUEIXEN MICROAÏLLAMENTS O ALGUNA PERSONA NO POT ENTRENAR PER ESTAR EN QUARETENA?\nEls dies que es comptabilitzen com a dies no esquiats seran únicament els dies que no sigui viable la activitat per part de tot l’equip. La impossibilitat de realitzar els entrenaments de forma individual no seran comptabilitzats. Tant si es\nTampoc si es produeixen quarantenes de poblacions aïllades.\n¿QUÉ PASSA SI S’AÏLLA NOMÉS UN GRUP DE NANOS PER UN CAS DE COVID?\nAquest cas es tractarà com a un microconfinament.\nCONDICIONS DE PAGAMENT DELS ESTATGES DE PRE-TEMPORADA\nEl Club organitza diferents estatges de pre-temporada, les condicions de pagament seran les següents:\nResta del cost del estatge es liquidarà abans de l’inici del mateix\nEn cas que es confirmi l’assistència al estatge, però per qualsevol causa, llevat de causes mèdiques justificades no s’assisteixi el mateix, es realitzarà el càrrec dels 300€ de reserva.\nEn el moment que el estage ja s’ha iniciat, no es realitzarà devolució del cost del mateix.


Les claus del dia, per Antoni Bassas (20/02/2019) (Antoni Bassas)\nLes claus del dia, per Antoni Bassas (20/02/2019)\n2 min. 20/02/2019 07:55\n651x366 Judici al Procés Judici al Procés\n1. El judici començarà avui amb les declaracions de Josep Rull, de Dolors Bassa i, si hi ha temps, de Meritxell Borràs. Ahir Jordi Turull, en l’interrogatori del fiscal, que va durar quatre hores, va sortir al contraatac: “Els ciutadans de Catalunya no són ovelles, no són gent militaritzada i a la que se li diu aquí i allà, no, no és això. Els ciutadans de Catalunya, siguin independentistes o no, tenen criteri, estem al segle XXI”.\nEl fiscal va tenir molts problemes per donar versemblança a les acusacions de rebel·lió i sedició.\n2. Raül Romeva va recordar quin lloc ocupen en aquest judici els partidaris del diàleg i quin lloc ocupa l’extrema dreta que vol acabar amb els valors democràtics i socials europeus: “Els que avui defensem aquests valors tan importants som al banc dels acusats i, en canvi, els que amenacen de manera ostensible aquests valors i la mateixa Europa dels drets i de les llibertat avui s'asseuen a l'estrat en les acusacions”.\n3. Els governadors de 16 estats americans es querellen contra Donald Trump per haver declarat l’emergència nacional per poder construir el mur amb Mèxic.\n4. Demà comença al Vaticà la cimera contra la pederàstia a l’Església convocada pel papa Francesc. No us perdeu la crònica que la cap d’internacional Mònica Bernabé envia de Xile, on la justícia ha obert un centenar de causes penals per abusos sexuals del clergat.\n5. El Barça empata a zero a Lió en un partit que va dominar i en el qual va xutar molt més a porteria que els francesos, però sense punteria. Valverde va demanar el suport de l’afició pel partit de tornada, que es jugarà el dimecres 13 de març al Camp Nou.


Ajuntament d'Alella - PARTICIPA EN L'ELABORACIÓ DEL PLA LOCAL DE SALUT\nPARTICIPA EN L'ELABORACIÓ DEL PLA LOCAL DE SALUT\nL’Ajuntament d’Alella està elaborant el Pla Local de Salut. La primera fase ha consistit en l'elaboració d'una diagnosi de la situació en salut del municipi. Així, s’han identificat les principals necessitats i problemàtiques a les quals el Pla haurà de donar resposta.\nAmb l'objectiu de valorar a quines necessitats cal donar resposta de forma prioritària, volem saber quina importància té cada necessitat o problema per a vosaltres. Per això, us demanem que respongueu un breu qüestionari, que estarà disponible durant el mes d’octubre.\nAl següent enllaç trobareu les instruccions i el qüestionari. No trigareu més de 5 minuts!\nCONSULTA DE PRIORITATS\nT’agrairíem que reenviessis aquest enllaç a altres amics/gues o coneguts/des que visquin a Alella. Una alta participació permetrà conèixer més a fons els hàbits de la població i promoure la millora de la qualitat de vida dels i les alellenques.\nGràcies per la teva participació,\nL'Ajuntament inicia els treballs per a l'elaboració del primer Pla Local de Salut del Municipi


Dolmenwebs - e-Commerce / Tiendas Online - Programación Web - Marketing - Diseño Gráfico - Publicidad Online\nBotigues Online · Apps · Pàgines Web · Disseny gràfic · Publicitat Online · Marketing\nFEM DEL MON UN LLOC MILLOR\nHo portem aconseguint des de 2011 donant el millor de nosaltres i oferint solucions completes a nivell online. El nostre lema es la utilitat i la nostra millor virtut el que es actual. Els nostres dissenys web son sempre pràctics i efectius. Coneix tots els nostres serveis que podem oferir i deixat emportar per un univers d’idees fantàstiques.\nSom un equip jove que estem al dia de les noves tecnologies i de les mes funcionals. Fem Apps de mòbil molt diverses. Especialitzats i amb gran experiència en comerç, ja sigui per fer ofertes i promocions, generar una bona imatge de marca o per fidelitzar clients.\nFem botigues online centrades en la comoditat dels seus compradors i enfocades en l’augment de les vendes. Amb un disseny agradable i intuïtiu juntament amb un potent sistema per a que puguis ser administrades i actualitzades sense grans coneixements informàtics. A més, apliquem la seva imatge de marca a la seva botiga online.\nRealitzem tot tipus de feines de disseny gràfic creatiu com ara targes de visita, flyers publicitaris, catàlegs... També podem crear el seu logo o imatge de marca des de cero. Fem que pugui comunicar el seu negoci, idea o projecte de manera visual i atractiva.\nEstem especialitzats en el disseny de pàgines web de tot tipus. Amb una amplia experiència al sector, creem webs eficients i adaptades a les necessitats especifiques de cadascú dels nostres clients.


Les innovacions tecnològiques de Vilars en el context del Mediterrani Occidental / ..Notícies des de la Fortalesa. / Activitats / aHome - Vilars\naHome / Activitats / ..Notícies des de la Fortalesa. / Les innovacions tecnològiques de Vilars en el context del Mediterrani Occidental\nAlonso, membre del Grup d’Investigació Prehistòrica (GIP) de la Universitat de Lleida (UdL) i codirectora del projecte de recerca dels Vilars, després de referir-se breument a l’excepcionalitat de la Fortalesa en diferents aspectes com la fortificació, la metal·lúrgia del ferro, la gestió de l’aigua o determinades pràctiques rituals, va centrar el seu discurs, podríem resumir, en cinc capítols. 1.- Introducció de nous conreus 2.- Introducció de les eines de ferro 3.- Desenvolupament de nous sistemes de conreus 4.- Innovacions en els sistemes de mòlta de cereals: molins rotatoris 5. Introducció de la producció de vi.\nAquestes innovacions resulten fonamentals per entendre els canvis viscuts pels habitants dels Vilars al llarg de quasi bé 500 anys, però adquireixen la seva plena significació en el context de les economies i societats agropecuàries del Mediterrani occidental i els processos de concentració poblacional i d’urbanització i els nous patrons d’assentament i ocupació del territori que tindran lloc des de finals del II mil·lenni. Durant la primera edat del ferro veiem consolidada una agricultura tradicional en la Catalunya occidental, basada en l’ordi vestit, el blat nu, el mill, el mill italià, que evolucionarà amb l’utillatge de ferro cap el cultiu cerealístic extensiu dels dos primers, acompanyat d’alguns conreus de primavera, l’agricultura d’arada i la incorporació de la vinya. En aquest marc es valora la informació concreta que aporta Vilars (mostres paleocarpològiques i pol·líniques, eines de ferro com el magall i la “vilorta” d’arada, forn de forja, la base de premsa anterior al 375 ane) i es subratlla la importància de les llavors i pinyols de raïm recuperats al pou-cisterna pel fet de trobar-se embeguts (conservats en aigua) i no carbonitzats com sol ser habitual. També es comenta el problema que continua suposant el sistema d’emmagatzematge de la producció cerealística en la Catalunya occidental, on no es coneixen els sistemes emprats a la costa (camps de sitges, graners elevats, calaixos o “trojes”); cal dir que Vilars no ha dit, en aquest punt, la darrera paraula a l’espera d’excavar el camp nord i l’espai situat davant de la porta est, on sabem de l’existència de sitges.\nPerò la “innovació estrella” té lloc en el sistemes de mòlta. El sistema tradicional del molí de vaivé, al menys a finals del segle VI ane deixa pas al molí rotatori manual i a Vilars arriba un exemplar fabricat amb pedra del Mèdol (Tarragona), però el més significatiu és que en el mateix moment s’estan fabricant a Vilars amb pedra local molins rotatoris de palanca o biga. El primer dels tres funciona el l’àmbit domèstic i la mòlta és una activitat femenina destinada a l’alimentació familiar. El segon suposa una notable millora en la productivitat, però pot encaixar en el mateix marc i continuar sent, com suggereixen els paral·lels etnogràfics, treball femení. El canvi radical es produeix en el tercer cas: l’exemplar recuperat als Vilars, correspon a la peça superior mòbil i pesa 100 quilos; és a dir, ha d’estar provista de viga i ser accionada per dues persones. La hipòtesi a treballar és que és un indicador d’un sistema de centralitzat de molta, que potser podria fer-se extensió a la panificació, d’acord amb els forns descoberts darrerament. El molí rotatori va ser una invenció dels ibers; tot fa pensar que dels ibers del nord de l’Ebre i les datacions més antigues i l’únic lloc de fabricació conegut en aquest moment les proporciona la fortalesa. N. Alonso, autoritat internacional en aquest tema, va emfasitzar-ho comparant el molí rotatori iber amb els altres tipus mediterranis com el de vaivé grec i el d’Olinte, lligat a la colonització grega. Curiosament, els grecs no adoptaren la tecnologia superior dels ibers.\nPodeu la presentació completa aquí: https://www.youtube.com/watch?v=ts9x2FyP1BI&feature=share


Comunitat > Directori d'agrupacions > amec indústria\nExperiència internacional per a tota la indústria\nSom una comunitat d'empreses de maquinària i accessoris industrials que ofereixen les solucions més personalitzades per desenvolupar una indústria puixant. Representem al sector, col·laborem i acompanyem els nostres membres en la seva sortida als mercats, la innovació i la recerca de l'eficiència i la sostenibilitat.\nEt donem suport i t'acompanyem en la consolidació i obertura de mercats, estudiem els països més interessants del nostre sector, identifiquem les principals fires, tramitem ajuts, et facilitem els contactes d'interès en cada mercat i t'oferim accés a la nostra Xarxa internacional.\nRepresentem al sector, parlem amb l'Administració i els mitjans i influïm. Establim relacions amb les principals associacions d'interès internacionals i tenim presència en els esdeveniments rellevants a escala internacional.\nPromovem la col·laboració i la innovació per oferir conjuntament una oferta de maquinària sostenible, en línia amb les noves tendències del mercat.\nConeixedors de les dificultats de trobar talent, portem a terme la identificació de perfils, hem creat un grup de treball de talent i fem de lobby a l'Administració. Fem arribar el talent dels estudiants a les empreses i millorem la imatge del sector als centres d'estudis especialitzats.\nLa indústria està vivint un canvi important a causa també de la utilització de nous materials. Això condueix a la innovació en tecnologia per a l'ús de materials reciclables i tècnics d'una banda, i per al desenvolupament de materials i equips intel·ligents de l'altra.\nLa comunitat la formen empreses de primer nivell que realitzen projectes personalitzats per als clients oferint solucions a mida.\nAlemanya. Del 13 al 17 de juliol\nEspanya. Del 3 al 5 de març.\nTrobada amb enginyeries espanyoles i franceses\nDescobreix amb aquest informe elaborat per l'Observatori d'amec quins mercats brinden més oportunitats per a la indústria de la maquinària i accessoris industrials.\nDirector d'amec indústria\nAlejandro Gallego és el director d' amec indústria. La seva visió estratègica està donant a l'entitat un gran impuls internacional, amb noves oportunitats per a tots els seus membres.\nCol·laborem estretament amb les entitats de comerç exterior ICEX i ACCIÓ, així com amb la resta d'entitats regionals de comerç exterior.\nVeure ecosistema amec


El Metro de València, navegable? - Diari La Veu\nEscriba el número 288638\nUnes fotografies publicades en un blog de Barcelona mostren un jove en un inflable al túnel de les obres de la Línia 2 de Metrovalencia\nUn altre esperpent valencià que ix a la llum. I és que les obres de la Línia 2 del Metro, en obres, s'han convertit en un altra paròdia a la valenciana: Un túnel del metro, "navegable".\nAl post, titulat Vivo navegando, es pot veure al jove protagonista d'esta "exploració urbana" a bord de la barca inflable i desplaçant-se pel subterrani.\nFonts de la Conselleria d'Infraestructures han explicat que les instantànies han estat preses el maig de 2012 i corresponen al tram de les obres que discorre baix el barri valencià de Russafa.\nSegons han detallat, la inundació es va produir com a conseqüència de les fortes pluges registrades el maig, que van coincidir amb l'avaria de les bombes d'extracció d'aigua d'este túnel arran d'un acte vandàlic.\nPer esta raó, han insistit que ha estat un problema puntual i que l'empresa de manteniment contractada per Infraestructures es va fer càrrec de la reparació. Actualment, han recalcat, el túnel es troba sec.\nEscriba el número 200431


DIARI DE CUBELLES: 05/18/2008 - 05/25/2008\nmiradas desola - sol\nDe nou la tira d´humor de Jaume Desola\nBon cap de setmana !!!!!!!!!!!!!\nPublicat per diari a 23.5.08 Cap comentari:\nLlegiu atentament ,val la pena.... aquest article de Maruja Torres ,que ja fa un cert temps va publicar a la seva columna de El PAIS ,es genial !\nFent una repassada a les guerres que campen per aquets mons i que només aporten tristesa,dolor a famílies per les morts causades i deixant a més països desolats, tenim mentrestant que dins d´ un despatx oval o no, es decideix quina peça del joc es mourà properament...\nJa fa temps ,va caure a les meves mans aquest llibre escrit per Assumpta Montellà .Es realment notable la vida d´ aquesta dona anomenada Elisabeth Bidenbenz i el seu valor per acollir a mares i nens,víctimes d´una guerra. Assumpta Montellà, descriu en el seu llibre les vicissituds d´ aquets fets ,de manera que ens arriba molt endins i a emocionar profundament. L´ article de Isabel Clara Simó publicat al diari Avui , us agradarà i també farà engrescar a comprar el llibre.\nNotícia publicada al diari AVUI, pàgina 26. Dijous, 22 de maig del 2008\nFinalment el Parlament de Catalunya aprova mesures especials pel tractament de la fibromiàlgia i la fatiga crònica .Es una bona noticia ja que suposa que moltes a persones i la majoria dones ,son reconegudes com malaltes. Fins ara un llarg peregrinatge en mans de metges que sovint qualificaven erròniament la enfermetat , de manera que no permetia un reconeixement de la mateixa i l´ accés a una possible sol·licitud de les persones afectades a una possible incapacitat laboral.\nA Cubelles, la primera vegada que l´ Associació La Fita va realitzar una xerrada informativa a la Caixa del Penedès ens varem quedar sorpreses de l assistència de públic interessat en el tema en qüestió .Un any més tard la sala de la Rectoria tornava a omplir-se. Ara es avui mateix a Cubelles ja tenim la delegació cubellenca de l’ACAF (Associació catalana d’afectats de fibromiàlgia) i que avui segurament celebraran el SI del Parlament de Catalunya tan desitjat.\nPublicat per diari a 22.5.08 Cap comentari:\nArriba al Parlament una proposta de llei d'atenció a la fibromiàlgia i la fatiga crònica\nEl Ple del Parlament debatrà aquest dimecres una proposició de llei presentada per una comissió promotora ciutadana, una iniciativa que permet el nou reglament de la Cambra si es presenten cinquanta mil signatures. Es tracta d'una proposició de llei per l'atenció de la fibromiàlgia i la síndrome de fatiga crònica que reclama que en un termini d'un any, hi hagi un mínim de vuit unitats hospitalàries especialitzades en aquestes malalties a l'àrea sanitària de Barcelona i un mínim d'una a la resta d'àrees sanitàries catalanes. La proposta però no prosperarà ja que els grups del Govern han presentat una esmena per descartar-la. Argumenten que regular les atencions a unes patologies concretes crearia un precedent no sostenible i seria una discriminació cap a les persones que pateixen altres malalties.\nLa representant de la comissió promotora de la iniciativa, Àngels Martínez, defensarà la proposició durant el Ple. El text reclama també que els malalts de fibromiàlgia i del síndrome de la fatiga crònica no estiguin en llistes d'espera més de noranta dies i que es reconegui el seu dret a la incapacitat laboral.\nDes del Govern, recorden que l'any 2006 Catalunya va posar en marxa la difusió i implementació d'un nou model d'atenció a aquestes malaties i que es troba en fase d'avaluació.\nPublicat per diari a 21.5.08 Cap comentari:\nLa Fita demana la recuperació dels safareigs municipals\nL'entitat estrena nova composició de membres a la seva junta i, entre els projectes de futur, vol publicar un receptari de cuina tradicional de Cubelles\nL’associació de dones “La Fita” ha entrat una instància a l’Ajuntament de Cubelles en la què es demana a les Regidories de Cultura, Urbanisme i Participació Ciutadana la recuperació dels antics safareigs de Cubelles, un espai que el pas del temps ha deteriorat. Per a l’entitat “es tracta d’un espai públic d’interès local recuperable com a patrimoni cultural”, i que “es podria obrir a visites guiades”. La instància està acompanyada d’un treball sobre aquest espai escrit per una de les membres de l’entitat, Aurora Garcia Bertomeu, que recull el testimoni i memòria d’algunes dones de la localitat que relaten les seves vivències i records viscudes en aquest indret. La instància compta també amb el suport de l’associació de veïns del Nucli Antic que també se suma a aquesta petició.\nD’altra banda, l’entitat va aprovar per unanimitat el passat 3 de maig la composició de la Nova Junta que presideix, Maria Trives. Com a secretaria actua Paloma Robles; i Aurora Garcia és la tresorera. Les cinc membres que actuen com a vocals són: Ester Granell, Marisa Ortiz, Conchi Delgado, Carmen Molla, i Clara Liébana.\nLa Fita també ha establert un calendari d’activitats, entre les quals en destaca el projecte d’edició d’un receptari de cuina tradicional de Cubelles. El propòsit és recollir receptes culinàries de l’àvia, intentant recuperar part d’aquelles receptes familiars apreses a través del temps, de pares a fills. Les receptes s’han d’adreçar a la mateixa entitat La Fita i fer-les arribar al despatx número 5 del Centre Social on l’entitat disposa d’un despatx com a local social.\nUn altre de les activitats futures és l’organització d’unes sortida per visitar la Tarragona Romana i la casa museu Pau Casals del Vendrell. També han previst la realització d’una conferència que parli d’una dona “Clara Campoamor”. A més, recentment l'entitat ha estrenat un nou blog amb la següent adreça:\nPublicat per diari a 18.5.08 Cap comentari:\nLes obres d'urbanització de l'entorn del Poliesportiu i l'institut segueixen a bon ritme\nLes obres segueixen amb el calendari previst i podrien inaugurar-se al mes d’agost coincidint amb la festa major.\n"Les obres, que van iniciar-se el passat mes d‘abril, segueixen a bon ritme i està previst que es compleixi amb el calendari establert", segons ha explicat el regidor d’urbanisme de l’Ajuntament de Cubelles, Miguel Ángel López. Aquestes obres han de permetre recuperar el tancat exterior del Poliesportiu i les seves oficines de consergeria, a més de millorar la seguretat de l'alumnat que diàriament es desplaça fins a l'IES Cubelles, així com la construcció d'un carril bici.\nEl projecte també contempla la urbanització de les zones d'estacionament del Camp de Futbol Josep Pons i Ventura i del Poliesportiu Municipal on es marcaran les places d’estacionament així com s’instal·larà enllumenat. López afirma que “són unes obres necessàries", i que "els usuaris de la zona esportiva i de l'institut seran el més beneficiats“.\nUna altre actuació que està prevista en la zona esportiva es la instal·lació de la gespa artificial al Josep Pons i Ventura, les obres estan a l’espera d'assignar l’execució de l’obra a una de les 8 empreses que s’han presentat. En unes setmanes podria començar la instal·lació de la gespa tenint en compte que hauria de estar enllestida a l'inici de la propera temporada, cap a principis del mes de setembre.\nPel que fa a les futures actuacions Miguel Ángel López ha explicat que el poliesportiu es veurà afectat per una gran remodelació amb la construcció del nou pavelló, que formarà part del complex mixt hoteler-esportiu. La ubicació d’aquest nou pavelló serà on actualment si troben els frontons. D’aquesta manera, els dos pavellons quedaran units per una nova zona de vestuaris que compartiran les dues instal·lacions.\nAixò provocarà el canvi d’ubicació dels frontons així com l’aprofitament dels actuals vestuaris, que deixaran de ser operatius, per transformar-se en sales de gimnàstica o en magatzem de material esportiu.\nA banda de la construcció del nou pavelló també es remodelarà l’actual pavelló amb una nova coberta que intentarà corregir els greus problemes de goteres dels quals pateix actualment.\nTot i que no hi ha calendari oficial per aquestes actuacions el regidor d’urbanisme s’ha mostrat "convençut de la necessitat d’aquestes millores per satisfer als usuaris habituals de les instal·lacions esportives".\nmiradas desola - solDe nou la tira d´humor de Jau...\nM. Trives/Diari de Cubelles Llegiu atentament ,v...\nM. Trives/Diari de CubellesJa fa temps ,va caure a...\nM. Trives/Diari de CubellesFinalment el Parlament ...\nArriba al Parlament una proposta de llei d'atenció...\n"Barreja't amb mi", obté el premi radiofònic a la ...\nLa Fita demana la recuperació dels safareigs muni...\nLes obres d'urbanització de l'entorn del Poliespo...


El pànic de Colau (Ignasi Aragay)\n4 min. 15/06/2019 18:21\nLa decisió de Colau passarà a la petita i convulsa història de la dècada independentista. Els comuns han entès la tria a l’Ajuntament de Barcelona com si fossin davant d’un referèndum d’independència. Com si se’ls demanés votar sí o no a la independència, quan en realitat l’elecció era sí o no al dret a decidir. Han fet, doncs, un gran pas enrere en la seva defensa del sobiranisme, de tots els sobiranismes. I amb aquesta renúncia han trencat la seva equidistància entre independentisme i espanyolisme. Colau ha sentit el pànic de veure’s enquadrada i arrossegada dins la Catalunya independentista. No ha sentit el pànic de veure’s enquadrada i arrossegada dins l’espanyolisme. Li ha fallat el convenciment ideològic i ha preferit la seguretat d’un discurs progressista sense riscos col·laterals, que deixa per tant aparcat -definitivament aparcat?- el dret a decidir. Però realment, en el context que estem vivint, amb presos polítics, ¿es pot separar el progressisme del dret a decidir? Anant a l’essència, ha preferit la seguretat dels vots de Valls que la defensa activa de Jordi Cuixart i tot el que representa. Colau se seguirà sentint solidària amb els presos, esclar, però ja sense un compromís real, sense cap risc polític. Marcant distàncies. Xiulant i somrient. Què passarà quan hi hagi la sentència sobre els presos polítics? Quin posicionament tindrà el govern municipal de comuns i el PSC?\nAlguna cosa s’ha trencat en la connexió de Colau amb el gruix de la societat catalana. No sé fins a quin punt els comuns en són conscients. No sé si entenen el rebuig profund que provoca en tanta gent, inclosos molts votants seus, el fet d’acceptar els vots de Valls i de minimitzar la defensa dels drets i llibertats amenaçats. Més aviat penso que prefereixen ignorar-ho, tot això, i que s’han instal·lat en un autoengany poc sofisticat. El discurs per raonar l’elecció PSC (i acceptar l’ajut enverinat de Valls) ha sigut molt simple: per tirar endavant el nostre programa necessitem tenir l’alcaldia, l’Ada ha de ser alcaldessa sí o sí. ¿On queda la filosofia de la participació ciutadana, de la cocreació, de l’empoderament de la gent, del refús a entendre el servei públic només com a exercici del poder, de la negativa a veure el poder com una realitat piramidal?El viatge des del 15-M fins a veure el govern de Barcelona com la conquesta del despatx presidencial és fulgurant i sorprenent. De cop, i en aparença convençuts, s’han carregat la màgia de ser i fer una política diferent. I tot pel vertigen sobiranista...\nMaragall no demanava a Colau que es fes independentista. En canvi, governant amb el PSC gràcies als vots de Valls, Colau, ho vulgui o no, renuncia en la pràctica al dret a decidir, i per descomptat ajuda a frenar la independència. Per mitjà del gest de Valls, es converteix en una figura que impedeix que hi hagi per primer cop un alcalde independentista. Ella pot fer veure que no ho veu, però és cruament així. I bé que l’hi recordaran i l’hi agrairan. L’ombra de Valls la perseguirà molt de temps. El programa? Ella mateixa ha admès que amb ERC tenien tantes o més coincidències que amb el PSC. “La decisió no és entre ERC o PSC, de fet volíem el tripartit, sinó sobre l’alcaldia”. Per tant, no ha estat un problema de polítiques progressistes. S’ha disfressat impúdicament com un problema de poder (alcaldia) i s’ha amagat la realitat de fons: la por a seguir apostant amb coherència pel dret a decidir, la por a anar de bracet de l’independentisme. Tristament, el seu paper de pont entre les dues Catalunyes queda molt tocat. Els votants que no volien caure ni d’un costat ni de l’altre s’han quedat sense l’espai refugi dels comuns. Un espai que ara perilla. Un espai que era necessari.