Sense treva a Síria - Arquebisbat de Barcelona\nSense treva a Síria\nSOS Chrétiens d'Orient respon a les necessitats de les comunitats cristianes per alleugerir el sofriment de la població siriana afectada pel coronavirus\nLa guerra ha esquinçat a Síria durant gairebé una dècada, però ara s’enfronta a una nova amenaça: el coronavirus. A principis d’abril de 2020, el país ja tenia 19 casos positius. Si els esdeveniments en altres països han revelat alguna cosa, és que un número aparentment baix pot créixer ràpidament en pocs dies. «D’entre aquests 19, dos han mort i dos s’han curat» ha assegurat Louise Passot de SOS Chrétiens d’Orient per a Rome Reports. «Actualment continua havent-hi quinze persones malaltes de coronavirus a Síria. El primer cas es va descobrir fa menys de dues setmanes. Abans de trobar el primer cas, el govern ja havia adoptat mesures, com els tests a les fronteres i l’aïllament de casos sospitosos» indica.\nDificultats per a combatre la pandèmia\nSOS Chrétiens d’Orient treballen per a ajudar a la població de països devastats per la guerra, com Síria, que podria tenir especials dificultats per a respondre a una pandèmia. «Si el virus es propaga, serà difícil combatre’l» ha afirmat Passot. «No tenim suficients tests ni material mèdic per a tractar nombrosos casos alhora, en un país que a penes surt de 8 anys de guerra, així que la propagació d’un virus suposaria una segona catàstrofe per al poble sirià» ha reiterat.\nLes ajudes de l’Església siriana\nEls voluntaris col·laboren amb les Esglésies locals per a ajudar de manera concreta. Per exemple, grups de joves de diferents ciutats lliuren comestibles i altres materials bàsics a persones que no podrien sortir de les seves cases a causa de l’aïllament imposat pel govern. «Algunes Esglésies donen ajudes econòmiques. No podem deixar d’ajudar als que han parat els seus treballs per respectar la llei i per tant no tenen ingressos. Altres Esglésies distribueixen aliments al costat de la nostra organització. Distribueixen paquets amb material d’higiene, màscares i guants a les persones majors» ha finalitzat Louise Passot.\nSOS Chrétiens d’Orient espera que tots els sirians, continuïn afrontant aquest nou desafiament amb la mateixa fortalesa i coratge amb el qual han sobreviscut als últims vuit anys de conflicte.


Un atemptat en un oleoducte obliga a aturar l'exportació de cru iraquià a Turquia\nL'Iraq continua sent escenari d'atacs. Un atemptat en un punt sense especificar d'un oleoducte entre Kirkuk i el port turc de Ceyhan ha obligat a tallar el subministrament de cru, segons el Ministeri de Petroli, que ha afegit que l'exportació quedarà tallada un mes. La plaça turca representa el segon lloc de venda de petroli exportat per l'Iraq. A banda d'aquest atac contra les infraestructures del país, una dotzena de persones han mort i més de vint han quedat ferides per diversos atemptats i assassinats arreu del territori.\n23/10/2005 - 00.00 Actualitzat 23/10/2005 - 19.57\n"L'exportació de petroli quedarà suspesa mentre es repara l'oleoducte. Això pot durar un mes", ha explicat el Ministeri en un comunicat, que no detalla el lloc exacte del sabotatge. L'oleoducte entre Kirkuk i Ceyhan, segon punt de venda del petroli exportat del país, va arribar a desplaçar un milió de barrils diaris de petroli abans de la invasió, el març del 2003. L'Iraq, membre de l'OPEP, va ser el tercer exportador de cru, després de l'Aràbia Saudita i l'Iran, fins a la guerra del Golf del 1991.\nDotze morts en diversos atemptats i assassinats\nUn coronel de la policia, dos fills seus i dos escolars han mort per l'explosió d'una bomba a Tikrit, a 170 quilòmetres de Bagdad, quan l'agent sortia de casa seva. Algunes fonts apunten que tots quatre eren fills de l'oficial.\nA la capital, l'esclat d'un cotxe bomba ha acabat amb la vida de quatre persones, dos d'ells policies, i n'ha ferit una quinzena més, molts d'ells també agents, segons Interior. L'explosió anava adreçada a una patrulla que circulava pel centre. Al sud de la ciutat, al districte de Dura, dos germans xiïtes han mort pels trets d'un grup de desconeguts, sense que se'n coneguin els motius.\nA Kirkuk, d'on surt l'oleoducte atacat, un nen ha mort i onze persones han resultat ferides per l'explosió d'un altre cotxe bomba. Els atacants tenien al punt de mira un comboi dels EUA que circulava per una autopista. A més de les pèrdues humanes, diversos vehicles han quedat danyats.\nFinalment, el comandament dels EUA ha informat que ahir van morir dos presumptes terroristes d'Al-Qaeda a Mossul, a 400 quilòmetres de Bagdad, després d'assaltar l'amagatall on eren. La nota afegeix que diversos membres del grup van aconseguir fugir. En un altre comunicat, els EUA informen que han detingut almenys 22 presumptes rebels a la ciutat de Ramadi, a 100 quilòmetres de la capital, feu habitual de la insurgència.


La BUSTIA | Aledua\n← Nou estil, i noves opcions.\nHimne de Valencia →\nPer la meua faena, solc menejar-me molt pels pobles del Regne, i en estos viages, sempre descubrixc coses noves, unes bones, i atres prou lleges. Puix be, BUSTIA, es una d’estes ultimes.I es que hem passat de oferir tots els cartells en castellà, durant el franquisme i els primers anys de democracia, a ser tots en pur català. Ya me explicareu, com un home major, o un simple valencià pot traduïr, o simplement comprendre certes senyals: Amb aigua no passin, Cerqueu la rotona, València Nord, València Sud, Aturades… Puix, la veritat, no heu entenc. Despres, voldreu tindre la raó, quan esta gent, que no enten presente una reclamació i denuncia en les gefatures o ajuntaments. Si es que no n’hi ha qui s’aclarixca.\nPero a lo que anavem, ans, en tots els buçons, se podia llegir coses com correos, cartas, inclus cartes, buçó… pero ara, des de fa un temps, la gent compra els buçons ya fets en una paraula de lo mes graciosa. BUSTIA resa en tots els buçons, i la gent, els compra, per que hem de ser moderns, i per que ficar buçó, no es massa cult.\nPuix be, com sempre, al arribar a casa, me vaig ficar a buscar esta paraula en el diccionari. El diccionari de Josep Escrig i Martinez, de 1887, per citar algun ans de la creació del català, en la pagina 324,dona la següent aclaració: Bustia… f.Cepillo,caja… V. caixa de les animes. Ya me direu, que collons te que vore açò en el buçó de qualsevol casa. I es que quant als filolecs catalans, aquells que feren possible que un fisic creara una llengua, quant se fiquen a clavar la pota, no tenen mans. Manco mal, que ya tenien ramaç per a substituir “cepillo”, per que a este pas, no m’imagine a la gent agranant el carrer en una bustia.\nEn fi, ara els amics dels sinonims i dels castellanismes, poden opinar, si bustia es una paraula apropiada, sinonima, o substituta del valencià buçó, el de tota la vida, el de totes les cases.El mateix buçó que finalisa la pagina. El mateix que se definix com… Buçó:… M. Buzón. Agujero por donde se echan la cartas al correo.\nAnem a vore, soles una aclaració. Yo no dic que els catalans i els catalanistes, no arrepleguen i siguen pesseters, Eurers en estes epoques, pero d’ahí a ficar una caixa de les animes a la porta de casa… en fi,¿ que voleu que vos diga?\nAquesta entrada ha esta publicada en AVLL, AVLLc, valencianisme. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nUna resposta a La BUSTIA\n24/05/2009 a les 08:14\nTocat i afonat, estos panques…Molt bo Aledua.Bjoe.


Víctor Soler torna a mentir sobre els acords amb l’Autoritat Portuària | Socialistes / Socialistas de Gandia. PSPV-PSOE\nVíctor Soler torna a mentir sobre els acords amb l’Autoritat Portuària\nHomeNotíciesVíctor Soler torna a mentir sobre els acords amb l’Autoritat Portuària\nEl portaveu del govern i del PP, Víctor Soler, ha tornat a mentir a l’opinió pública i als mitjans de comunicació. Aquesta vegada ho ha fet sobre els acords amb l’Autoritat Portuària. I és que o les seues ganes de mentir o la seua ignorància al respecte el porten a afirmar coses que no són reals i a desmentir una realitat: Gandia ha perdut poder en el port perquè Torró no té cap pes polític i a València no confien en ell.\nEn aquest sentit, tal i com va explicar ahir i hui reafirma el portaveu socialista José Manuel Orengo, Gandia era l’encarregada de gestionar i explotar tota la zona del port coneguda com el Moll dels Borja. Un acord al qual es va arribar en les negociacions realitzades la legislatura passada amb l’Autoritat Portuària, de la qual era membre del seu consell d’Administració el propi Orengo.\nEn aquella ocasió es va acceptar que Gandia remodelaria la zona a canvi de quedar-se amb l’explotació i gestió de la mateixa, tot i que era propietat del Port. I és aquest dret el que ha perdut Gandia amb les pèssimes gestions d’un Torró incapaç de negociar el pagament de les taxes que l’Autoritat Portuària demana a Gandia pel conegut com xiringuito de la Playa Varadero.\nOrengo insisteix en que aquesta construcció, pagada per l’Ajuntament de Gandia i amb diners dels gandians, va començar sent explotada pel propi consistori, que ara ha hagut de cedir la gestió per la incapacitat de Torró, que, un any després, no ha aconseguit entrar al Consell d’Administració degut a les seues relacions amb el president de la Generalitat. Un fet que ha possibilitat que Gandia perda no només els més de 200.000 euros que va costar, sinó també el cànon que s’haguera pogut ingressar de l’empresa que el gestiona.


La campanya d'alcoholèmia es tanca amb un 5% de positius en 2.300\nLa campanya d'alcoholèmia es tanca amb un 5% de positius en 2.300 controls\nEntre el 13 de novembre i el 8 de gener la policia ha dut a terme la campanya de controls preventius d´alcoholèmia, amb un total de 2.283 inspeccions. De tots aquests controls, el 5% van donar un resultat positiu.\nEl Cos de Policia ha finalitzat el període de la darrera campanya de controls preventius d´alcoholèmia i droga, realitzada del 13 de novembre i el 8 de gener. El cos ha realitzat un total de 2283 controls dels quals 2169 han donat un resultat negatiu i 114 un resultat positiu. Aquestes xifres es tradueixen en un 5% de resultats positius. El percentatge de positius durant el Nadal de l´any passat va ser de 3´27 %, ja que la campanya va durar gairebé un mes menys.\nDels 114 controls positius, 38 han comportat sancions administratives i 75 han comportat la detenció dels conductors per taxa d’alcohol perquè la taxa d´alcohol en sang superava els 0,80 grams per litre i un altre va refusar la prova. Un, fins i tot, va marcar un registre de 2,54.\nDel total de persones detingudes, 10 d´aquests conductors han estat involucrats en accidents de circulació de danys materials, i 2 en un accident amb ferits.


La diarrea del viatger - Ara.cat\nDes de meitat de desembre de 2013 fins començaments d’abril de 2014 vaig estar al Brasil, en concret a Russas-CE i a Manaus tres setmanes. Doncs no vaig agafar res de res, ni diarrea ni refredat.\nAra estic a les Filipines i a les dues setmanes per beure aigua de coco amb coco mòlt, sucre i llet, cagueroles. I també em vaig refredar. Ara farà tres mesos i estic bé del tot.\nAbans de les sis vaig a caminar sobre l’hora i mitja i acabe tot xopat per l’altíssima humitat. A l’Alcora-l’Alcalatén mai no suava tant i de calor, en feia pareguda a l’estiu.\nAixo explica coses… Jo nomes he pujat fins a Zaragoza… Passeu-ho molt bé aquests dies.\nTot i que deu anar bé per controlar els excessos de menjar que es donen en conferencies.\nEt pot semblar quasi impossible Dani. Hi vam anar fa uns 35 anys amb la dona, amb un 600 i amb tenda de campanya. 35 dies! Nord d’Itàlia, Iuogoslàvia fins Grècia i Turquia i fins Estambul. Després Bulgària, Austria, Suissa i cap a casa. 12.000 quilòmetres amb 600 vam fer!!! Genial! En hotel dormiràs millor q\nEl nostre sistema immunitari hauria des ser més com l’antivirus de l’ordinador, hauria de permetre afegir regles i excepcions perquè no sigui tan tiquis miquis en segons quines circumstàncies\nCarquinyol. Espero tenir sort i que tot plegat no calgui.\nSinera. Ni massa, ni massa poc. Qualsevol desequilibri emprenya força.\nPer descomptat. Als llocs turístics hi vaig, faig la foto i tot seguit em perdo pels carrerons.\nEl gran basar és curiós, però m’agrada molt més el basar de les espècies. Al Caire hi ha el Jan el-Jalili, (o potser khan al-Khalili) que també es força turístic.\nEp! Que de totes maneres anem per feina eh!\nAh, i que ho passis molt bé! Encara recordo el Gran Bazaar (crec que era aquest, o potser era a El Cairo…). El més maco és anar pels carrerons menys turístics…\nA vegades passa ben bé a inrevés: no hi ha manera! També és molt típic dels viatges i també emprenya prou!\nEts un noi previsor ! A més, si et passa segur que en el WC se t’ocorreixen 1000 i una idees per a fer nous apunts al blog !


Funeral musical per acomiadar Aretha Franklin\nEn el funeral hi participen Bill Clinton, Stevie Wonder i Ariana Grande, entre d'altres\n4 min. Barcelona 31/08/2018 20:07\n651x366 El funeral d'Aretha Franklin fa un homenatge a les seves arrels musicals / REBECCA COOK / REUTERS El funeral d'Aretha Franklin fa un homenatge a les seves arrels musicals / REBECCA COOK / REUTERS\n651x366 Ariana Grande canta 'A Natural Woman' / ANGELA WEISS / AFP Ariana Grande canta 'A Natural Woman' / ANGELA WEISS / AFP\n651x366 La cantant Chaka Khan arriba al funeral / JEFF KOWALSKY La cantant Chaka Khan arriba al funeral / JEFF KOWALSKY\n651x366 Bill i Hillary Clinton / ANGELA WEISS / AFP Bill i Hillary Clinton / ANGELA WEISS / AFP\n651x366 Bill Clinton durant la seva intervenció en el funeral / ANGELA WEISS / AFP Bill Clinton durant la seva intervenció en el funeral / ANGELA WEISS / AFP\n651x366 Els nets d'Aretha Franklin / ANGELA WEISS / AFP Els nets d'Aretha Franklin / ANGELA WEISS / AFP\n651x366 Una assistent llueix un barret amb la paraula 'Respect', títol d'una de les cançons d'Aretha Franklin / LEAH MILLS / REUTERS Una assistent llueix un barret amb la paraula 'Respect', títol d'una de les cançons d'Aretha Franklin / LEAH MILLS / REUTERS\nUna cerimònia de més de sis hores per acomiadar la reina del soul. Detroit acull avui el funeral d'Aretha Franklin, que ha començat a les 9 del matí (hora local) i acabarà a les tres de la tarda. L'església Greater Grace Temple, amb capacitat per a 4.000 persones, ha congregat la comitiva de familiars i amics –entre els quals hi ha Bill Clinton, Stevie Wonder i Ariana Grande– que s'ha reunit per donar un últim adeu a la cantant fent un homenatge a les seves arrels musicals, el gòspel.\nEl cos d'Aretha Franklin, que va morir el passat 16 d'agost a l'edat de 76 anys a causa d'un càncer de pàncrees, ha arribat al temple transportat per un antic Cadillac blanc, el mateix cotxe que va transportar el fèretre del seu pare, el reverend Clarence LaVaughn Franklin, i el de l'activista pels drets civils Rosa Parks.\nEl servei religiós ha recordat la figura de Franklin com a cantant, però també el seu compromís en la defensa dels drets civils de la comunitat afroamericana. Líders del moviment com Jesse Jackson i Al Sharpton s'han dirigit al públic per lloar la contribució de Franklin durant els anys 60. "Ella era una dona negra en un món d'homes blancs", ha dit Sharpton, que ha afegit que va ser la banda sonora del moviment amb cançons com 'Respect'.\nPer la seva banda, Bill Clinton ha confessat que tant ell com la seva dona, Hillary Clinton, eren 'groupies' de Franklin durant els seus anys com estudiants, molt abans de pensar en ser president dels Estats Units. “Ella tenia la veu de la generació, potser la veu del segle”, ha afirmat.\nAretha Franklin - Bill Clinton Speaks #ArethaFranklinFuneral: https://t.co/FZ6QXsRiFV via @YouTube\n— Tony's 24/Seven Eyes (@24SevenEyes) 31 d’agost de 2018\nAl llarg de les sis hores de funeral s'han succeït diferents actuacions musicals. La cantant de pop Ariana Grande ha pujat a l'escenari per interpretar un dels temes més popular de la reina del soul '(You make me feel like) A natural woman'.\nAriana Grande performando "Natural Woman" no funeral de Aretha Franklin. #ArethaHomegoing. pic.twitter.com/wXw5LuJMa3\n— Info Ariana (@informationari) 31 d’agost de 2018\nDos dels moments més esperats de la cerimònia han estat la intervenció de Jennifer Hudson i Stevie Wonder. La protagonista de 'Dreamgirls', que sempre ha assegurat que Franklin ha sigut una de les seves principals influències musicals, ha fet una colpidora interpretació de l'himne 'Amazing Grace'. Per la seva banda, Wonder ha fet una crida a posar l'amor en el centre de la vida i, fent un joc de paraules amb l'eslògan de campanya de Donald Trump, 'Make America Great Again', ha demanat als assistents "fem l'amor gran de nou" ('We need to make love great again).\nJennifer Hudson performs "Amazing Grace" at Aretha Franklin's funeral https://t.co/92QHZFJQX4 @YouTubeさんから\n— makimaki (@makimakitchen) 31 de agosto de 2018\nDesprés de les lectures, la cantant country Faith Hill ha interpretat el clàssic gòspel 'What a friend we have in Jesus', tema que Franklin va incloure en el seu àlbum en directe 'Amazing Grace', publicat el 1972.\nFaith’s full performance for anyone who missed it! https://t.co/rgl71oC6oc\n— Faith Fans Forever! 💜 (@FaithHill_Fans) 31 d’agost de 2018\nEl cantant de soul i R&B Smokey Robinson, que ha definit la seva amistat amb Franklin com una de les més llargues de la seva vida, ha interpretat la cançó 'Really Gonna Miss You'. Per la seva banda, Chaka Khan ha homenatjat la reina del soul amb el tema gòspel 'Going up Yonder'\nTot i que el funeral és de caràcter privat, els voltants del temple s'han omplert d'admiradors de la cantant i a alguns se'ls ha permès entrar a l'església i seure darrere de la família de Franklin.


EL CACHONDEO DE "CATALUNYA CAIXA" Y "BBVA" | WEBSEGUR.com\nEL CACHONDEO DE "CATALUNYA CAIXA" Y "BBVA"\nMe ha llamado la atención este artículo porque creía que el mío se trataba de un caso aislado. Con la integración de "Catalunya Caixa" al "BBVA", me encuentro con que me han cambiado el nombre y, como se puede apreciar en el enlace del artículo, según la cantidad de comentarios que aparecen en él, parece ser que es un cachondeo, y yo que pensaba que con la tecnología no pasaban estas cosas.\nEls clients de Catalunya Caixa, absorbida totalment pel BBVA, estan –estem- vivint un autèntic calvari que ha esdevingut absolutament surrealista des del 12 de setembre.\nCom que fa 30 anys que en sóc clienta, us en faré cinc cèntims. Durant tot l’estiu, el BBVA havia informat a bastament de “l’operativa” que es posaria en marxa a partir del cap de setmana passat. En concret, una servidora va rebre cinc cartes, amb una longitud d’entre 6 i 15 folis, on, a part d’informar-me que res no canviaria, també m’informaven del que passaria a partir d’ara. No sóc una analfabeta total en temes bancaris, però la confusió va ser tal en un tema concret que vaig decidir anar a consultar la Mariona, eficaç i somrient treballadora de la meva sucursal, que responia al pompós nom de “gestora personal”. La Mariona va trucar a la seva central i al cap d’un moment em va dir: “mira, em diuen que ni ells mateixos saben com va. Quan t’ho trobis, m´ho dius i ho resoldrem”.\nBé, des de dijous passat i fins diumenge dia 11 les oficines estaven tancades i la web inoperant, ja ens ho havien advertit. Ahir, dilluns, vaig posar-me a Internet. Fa anys que opero majoritàriament per Internet i intento anar a l’oficina només per treure diners del caixer o en cas de no saber resoldre un tema, o per haver de pagar una multa del radar de Camallera. Aiiix.\nAra, definitivament, Catalunya Caixa ha desaparegut i la web és del BBVA. Hem canviat de número de compte, hem hagut de canviar l’usuari i el password i, se suposava, les nostres dades havien estat convenientment “bolcades” a la web del BBVA.\nAixí, d’entrada, em vaig trobar que:\n- En les dades personals, el número de telèfon que hi constava ja no era meu des de feia un any i quan intentava canviar-lo em deien que no era possible, perquè era el “número de contacte principal”.\n- Em vaig trobar que tenia dues targetes de crèdit: una corresponia a la meva targeta, efectivament. L’altra, ni idea.\n- El més divertit (!!!), totes dues targetes m’informaven del que havia disposat durant aquest mes: la mateixa quantitat en totes dues targetes. El meu dubte ara és si a finals de mes em cobraran dues vegades les entrades als espectacles de Temporada Alta que vaig comprar la setmana passada, amb la meva targeta, no amb la targeta fantasma, evidentment.\n- Per cert, en les pestanyes que s’obren al costat de la icona de les targetes, sota l’epígraf “què vols fer”, no hi ha la possibilitat de canviar el sistema de pagament. No sé vosaltres, però a mi alguna vegada m’ha passat que he allargat més el braç que la màniga i m’ha anat bé poder pagar en dues vegades. No tinc ni idea de si ara ho podré fer, i ja pateixo, perquè el mes que ve faig un viatget i ja se sap el que passa….\n- Però, atenció… tatxiiiiin!!! A la web em deien que tenia un préstec. Una mica més i tinc un atac de feridura. Jo no tinc cap préstec!!!! Vaig mirar de què anava, i us asseguro que posava que el proper rebut era de 0 euros i que me’l cobrarien el 30 de novembre de 1899. Repeteixo: el 30 de novembre de 1899. Allà estava el préstec, amb un número de sèrie llarguíssim.\n- Impossible enviar un mail, només he pogut demanar un “gestor personal”, perquè la Mariona ha desaparegut del mapa, i m’ha sortit una finestreta que deia que “demà la trucarem”. De moment, res.\n- Hi ha un telèfon d’atenció al client. És un 902, un telèfon de tarifació addicional, que cap companyia telefònica admet dins de la tarifa plana. Avui dia, pràcticament tothom té tarifa plana, com a mínim per telèfon fix i adsl. Esclar que el BBVA pot dir que la culpa no és seva, sinó de les companyies telefòniques, però cal castigar els clients? Quina conxorxa de negoci a mitges tenen muntada amb les companyies telefòniques?\n- I em deixo pel final el més bèstia. Quan entro com a client dins dels meus comptes, la web està correctament en català. Però el telèfon d’atenció al client no et dóna l’opció de comunicar-te en català. Fins i tot han muntat una opció que diu textualment: “Si es cliente de Catalunya Caixa, pulse 2”\nEstic valorant la possibilitat de canviar de banc, després de 30 anys. Però, més enllà de la mandra infinita que em fa tot plegat, no deixo de pensar que, si som molts els que ho fem, potser la Mariona, efectiva i somrient, es quedarà sense feina. Glups.\nHo decidiré si veig que, a finals de mes, tinc problemes per cobrar la meva pensió de jubilació. Vés a saber si es volen cobrar el préstec abans, que el dec des del 1899.\nBlog y comentarios correspondientes al artículo


JOCS DE CIENCIES NATURALS I SOCIALS | Jorge Batllori\nLa col.lecció Educar Jugant és una eina complementària per a l'educador, ja que l'ajuda a assolir, de forma espontània i divertida, els objectius curriculars de l'Educació Primària. Jocs de ciències naturals i socials consta de 50 jocs detallats en els quals es treballen conceptes relacionats amb el medi natural, social i cultural que ens envolta. A més a més, ens facilita informació sobre els objectius didàctics, propis de l'?rea de Coneixement del Medi i de altres àrees, que es pretenen assolir amb cadascum dels jocs. Així mateix s'indiquen els graus de dificultat, el temps de realització i les possibles variacions que pot introduir l'educador. Aquests jocs són un camí d'adaptació i integració al medi social i natural, i al mateix temps permeten que el nen aprengui a apreciar-lo i respectar-lo.


Manyanet Reus - Dijous Gras a Ed. Primària\nDijous Gras a Ed. Primària\nCreat el Dijous, 17 Març 2016 20:53\nAquest any per dijous gras tots els alumnes de Primària hem elaborat unes màsqueres relacionades amb el món del Còmic.\nAquesta tipologia textual, que tan agrada als nostres alumnes, els ha permès dotar de valors a molts dels personatges dels còmics que setmanalament llegeixen a les classes. Personatges com les tortugues Ninja, els pirates, la Mafalda, el Son goku, la Pocahontas, el Mufasa, el Doraemon i els personatges de Stars Wars han esdevingut estandards de missatges com la creativitat, l’enginy, el seny, l’esperit de superació la capacitat d’adaptació i la perseverància entre d’altres.\nEl pati de l’escola s’ha convertit en un espai de mostra on compartir, amb tots els companys de l’etapa, les creacions dels nens i nenes; i on poder gaudir d’un berenar típic de Dijous Gras. Els alumnes de cicle mitjà han participat d’una gimcana preparada pels seus mestres. Aquí us ensenyem algun exemple.


Entrades Resident Palma Aquarium - Descomptes especials per a Residents Illes Balears - Palma Aquarium\nhome > Entrades Residents\nEntrada Adult Resident\nGaudiu de Palma Aquarium al millor preu amb el descompte exclusiu per a residents a les Illes Balears i divertiu-vos descobrint els secrets del fons marí. Comprau ara la vostra entrada!\nEntrada Infant Resident\nAmb aquesta entrada especial per a residents, els més petits podran jugar i descobrir que els misteris del fons del mar no són tan lluny de casa. No espereu més i veniu a divertir-vos!\nFamily Pack Residents + AquaDome\nDiversió per a tota la família al millor preu! - Exclusiu Online Diversió per a tota la família. Amb aquest paquet especial de Palma Aquarium, podreu recórrer tots els oceans i, a més, gaudeix de una experiència única a Europa! Una experiencia 3D totalment immersiva al món de les balenes geperudes. Estalvia 20%\nFamily Pack Residents\nDiversió per a tota la família al millor preu! - Exclusiu Online Amb aquest abonament familiar, gaudiu d’un dia inoblidable recorrent els oceans i els mars del món mentre els més petits es diverteixen i descobreixen els secrets de la vida marina. FINS -20% DTE\nDuo Pack Residents + AquaDome\nGaudiu d’aquesta entrada especial per a 2 adults residents! Gaudiu d’un dia ple de descobriments amb la millor companyia. Compartireu un viatge per tots els oceans i coneixereu les meravelloses criatures que habiten el fons marí i, a més, gaudeix de una experiència única a Europa! Una...\nDuo Pack Residents | 2 Adults\nGaudiu d’aquesta entrada especial per a 2 adults residents! Compartiu un viatge per tots els oceans i descobriu les meravelloses criatures que habiten el fons marí. A més, sereu testimonis de com donam menjar als taurons en un dia ple de diversió.


Lou, Ginny i Paris són ubicats a l'hotel, als respectius dormitoris. Mentre són en les seves respectives habitacions, veuen com dos nous individus s'afegeixen al grup. Es tracta de Rhodes, un brusc policia, que porta en el seu cotxe a Robert Maine, un perillós criminal, per la qual cosa li demana a Larry que ubiqui a Maine en una habitació d'alta seguretat, quedant com a solució el bany, on és emmanillat a l'inodor.\nPremis Saturn de l'Acadèmia de Cinema de terror, fantàstic o de ciència-ficció: Millor pel·lícula d'acció, thriller o aventura i millor edició Especial de DVD.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Identitat_(pel·lícula)&oldid=25405757»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 nov 2020 a les 12:28.


Centenars d'alturgellencs participen en la manifestació reivindicativa de la Diada — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Centenars d'alturgellencs participen en la manifestació reivindicativa de la Diada\nCentenars d'alturgellencs participen en la manifestació reivindicativa de la Diada\nUn milió de persones ha omplert la Diagonal de Barcelona per reclamar "llibertat" i "república". L'Alt Urgell i la Cerdanya ha estat al capdavant de l'onada sonora, al Tram 0\nImatge aèria de la manifestació de la Diada al llarg de la Diagonal de Barcelona (Foto: ANC)\nCentenars d’alturgellencs han estat presents un any més a la manifestació reivindicativa de la Diada Nacional de Catalunya, organitzada per l’ANC i Òmnium Cultural a Barcelona. Enguany, amb el privilegi de ser al capdavant de l’onada sonora reivindicativa, al Tram 0 de l’avinguda Diagonal, entre el Palau Reial i el Camp Nou.\nEn total, sis autocars i un microbús s'han desplaçat de forma organitzada des de l’Alt Urgell a Barcelona. Els vehicles han sortit a primera hora, després de les recomanacions d’arribar aviat a la capital catalana per evitar problemes de trànsit i d’accés a la zona de la concentració.\nUna multitud de gent ha omplert aquest dimarts la Diagonal de Barcelona per reclamar la República i l'alliberament dels polítics independentistes. La Guàrdia Urbana de la capital catalana ha xifrat la concentració en al voltant d'un milió de persones, que han omplert a vessar els sis quilòmetres de recorregut entre la Plaça de les Glòries i el Palau Reial.\nFileres d’autocars i puntualitat\nA quarts de quatre de la tarda, gairebé dues hores abans de l'hora oficial d'inici de la concentració, la Diagonal de Barcelona ja començava a omplir-se de gent. Diversos carrers de l'Eixample acollien llargues fileres d'autocars aparcats, els centenars de vehicles que portaven gent d'arreu de Catalunya.\nMinuts abans de les 17.14 h una colla de grallers interpretava el toc de matines des del tram 37 i instants després es feia silenci a la Diagonal i s’abaixaven pancartes. L'actor Toni Albà ha estat enguany l'encarregat de donar la benvinguda i fer l'anunci del toc.\nL’onada ha fet caure un mur d'atrezzo de grans dimensions instal·lat a l'escenari del Palau Reial, que feia referència als obstacles superats i a superar per fer efectiva la República catalana.\nEl mur estava format per una infraestructura metàl·lica on hi havia representats el rei Felip VI, una roda de hàmster i el 155. Diversos actors han sacsejat el mur i han començat a tombar algunes de les seves peces sota els crits d''Independència', 'Ni un pas enrere', 'Sempre ferms' o 'Els carrers seran sempre nostres'\nParlaments en defensa de la República\nEl vicepresident d'Òmnium Cultural, Marcel Mauri, s'ha dirigit als polítics independentistes per demanar-los "sentit d'estat; unitat, que no vol dir uniformitat; rigor; fermesa i que la determinació demostrada a la Diagonal es transformi en acció política".\nGaleria de fotografies del Tram 0\nGaleria de fotografies dels autobusos que s'han desplaçat des de l'Alt Urgell


La flor de Porfira: Teofilacte Simocatta: Històries (I, 5)\nEl discurs de Comentiol\n“Khagan, els romans creien que vos teníeu temor dels déus i respectàveu la sal dels juraments, que mai us desdèieu de compromisos i acords, ni cap camí de pau es perdia per culpa vostra; i no només això, sinó també que teníeu presents les nombroses donacions fetes per l'emperador i l'amabilitat romana, i que no us oblidàveu de la seva generositat o, més ben dit, l'hospitalitat envers els vostres avantpassats, ni tampoc toleràveu que cap poble subaltern vostre faltés al respecte dels romans.\nÉs certament convenient que qui mana sigui, de fama i de fet, més savi que els seus súbdits, és a dir que com més poder tingui més ha de destacar per les seves virtuts. Doncs bé, els romans, amb la bona voluntat que deriva d'un acord de pau, han oblidat els horrors i tots els abusos patits per culpa vostra i, demostrant una generositat molt superior a la de qualsevol altre poble, no han emprès cap acció de represàlia. Havien valorat molt millor per al futur la no intervenció, després de totes aquelles violències comeses i van declarar que s'abstindrien de revenges.\nPerò, atès que menysteniu la lleialtat, l'ull de la justícia és cec, els peus de la providència coixegen i no són capaços de donar una justa compensació a qui és víctima i, és més, Déu és per a vós voluntat sense solta ni volta, els romans no s'oblidaran dels mèrits propis: duran de veritat la guerra a tots els fronts i us provocaran innombrables baixes. Per a ells és en realitat més desitjable la guerra que la pau, excepte quan és l'enemic que vol una treva. D'altra banda, quin poble sobre la terra s'ha cobert més de glòria lluitant en pro de la llibertat, de l'honor, de la pàtria i dels fills? Si fins entre els més humils dels ocells, hi ha guerra sense treva i lluita furibunda, per a no sucumbir un o l'altre, per no cedir un a l'altre, què creieu doncs que sigui per als romans, el poble més guerrer de tots, l'imperi més notable? No és fàcil d'infravalorar, llevat potser al principi. No presumiu d'èxits aconseguits avui en dia amb trampes i mala fe, ja que potser el que s'ha d'aplaudir en els èxits és la grandesa d'ànim. Ser arrogants per coses mal fetes ha de considerar-se un pecat, no pas un honor.\nMolt grans són les demostracions d'insensibilitat que acabeu de donar, però enorme és també la força dels romans, la cura que hi posa l'emperador, el suport dels pobles aliats, el pes dels recursos i, quant a la fe, és la més pietosa entre les de tots els pobles de la terra i doncs la més poderosa. Preteneu afrontar aquest poble, sense més ni més, i no us preocupa què en podria derivar. Quina mena de reputació podreu aportar fins i tot als vostres veïns, després de faltar-li al respecte als romans? Quins avals us resten per oferir? Maltracteu els vostres déus: infringiu els acords, impugneu els tractats, els justos pateixen de tot per culpa vostra i tampoc canvieu d'actitud davant uns dons de tot respecte. Deixeu-nos en pau! No convertiu aquest moment positiu en buida xerrameca per la vostra actitud ofensiva amb qui, sense haver fet res de dolent, només té la culpa de ser veí vostre.\nHeu de tenir respecte per aquest nostre sòl romà, més que per la vostra alta dignitat: va ser la vostra salvació, us va obrir els braços quan éreu un apàtrida, us va acollir, a vós, un estrany, un foraster, quan la vostra fracció, després de rebel·lar-se, se separà de la tribu oriental originària. No trenqueu el bonic vincle d'hospitalitat, no reneguin els homes de la solidaritat, ni tampoc expliqueu a qui us escolta que us fa fàstic el respecte als déus, causa, segons vós, de tots els mals.\nI si us agraden els diners, els romans ja han complert en aquest sentit: aquesta és gent noble, considera una riquesa la generositat i la munificència. Teniu a disposició una terra vasta que pot créixer molt més encara, tant que no anirà estreta als seus habitants ni als nouvinguts. Torneu doncs al vostre territori que us ha estat donat pels romans i no desvieu l'exèrcit més enllà dels confins.\nÉs a dir, el vent, per impetuós que bufi, no pot fer res amb un arbre fort i alt, de capçada gran i tronc ferm, amb arrels plenes de vitalitat i d'ombra densa, que les estacions i l'aigua fan créixer, ja sigui regant-lo a través de canals, o bé mullant-lo i abonant-lo amb els xàfecs del cel. Qui vulgui posar el peu imprudentment més enllà de la seva terra, recuperarà tard la saviesa, juntament amb el càstig escaient, perquè no podrà suportar la deshonra, més penosa que la seva desgràcia.”\n(Theophylacti Simocattae, Historiae. Ed. C. de Boor/P. Wirth, Stuttgart, 1972, pàg. 48-50)\nPublicat per Stefano Sanfilippo a 20:33\nEtiquetes de comentaris: Àvars, Comentiol, Història, Històries de Teofilacte Simocatta, Maurici emperador, Teofilacte Simocatta, Theophylactus Simocatta


Opiniones | Blog de Marta Sancho Planas\nBé, doncs aquí tenim una acció més que no ens afavoreix del nou govern.\nJa vaig comentar la manca de paritat en el Govern de la Generalitat, però això és força més preocupant. Em temo que els “estalvis” vindran sempre pel mateix costat i els més perjudicats seran els més dèbis. No m’agrada… però estic convençuda que aquí no s’acabarà. Haurem de veure com “s’estalvia” a l’escola pública, en recerca en Humanitats, en ajuts socials… però està clar que els mitjans ens faran creure el què vulguin. Cal estar atent i espero que no passi com sempre, que quan hi ha governs de dretes es calla mentre que quan governen les esquerres es critica tot i més.\nDoncs bé, ja hi som, demà a votar i a veure que ens espera en un futur.\nReflexions sobre política\nS’apropen les eleccions i sento una profunda tristesa en veure com molts dimiteixen del seu dret d’exercir el vot. El “tots són iguals”, el ” no hi ha res a fer” i altres expressions per l’estil se senten arreu. No puc evitar recordar una frase que diu: “perquè al món estigui dominat per la mala gent, tan sols cal que la bona gent calli”.\nI això és el que estan aconseguint. No som conscients que la democràcia, malgrat totes les seves mancances, és l’únic sistema que permet l’existència d’un mínim de justícia. No pensem que el nostre model, malgrat tot el que es pugui criticar, ens ofereix l’oportunitat de dir les coses i de canviar-les. No ens n’adonem que tot és reversible i que “cualquier tiempo pasado no fue mejor”.\nLa idea d’un món millor, alternatiu, més just, més respectuós, només es pot defensar si tots hi participem, si no ens rendim, si no callem, encara que, ara com ara, això de posar una papereta dins d’una urna ens pugui semblar molt poca cosa… no ho és.\nEn un món en que cada vegada tot està més privatitzat, on els interessos d’uns pocs aconsegueixen imposar-se sobre la majoria, on la por és utilitzada per tenir-nos a tots calladets i atemorits, cal defensar allò que és públic, cal fer més política que mai, entesa com l’acció pel bé comú.\nAnem a votar, no ens quedem presoners de les circumstàncies i les mesquineses, mirem lluny, amb perspectiva històrica i siguem conscients del món en el que ens ha tocat viure.


Maria Romay, la desconeguda dona de Fernando Simón i la seva trista història familiar\nMaria Romay s'ha guanyat una gran reputació amb el seu treball a l'Institut de Salut Carlos III\nper Júlia Navarro dimarts, 7 de juliol 2020 - 14:57h\nMaria Romay, la desconeguda dona de Fernando Simón i la seva trista història familiar | Twitter\nFernando Simón s'ha convertit en una de les cares més reconegudes dels últims mesos gràcies a la seva feina al capdavant del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries i com a portaveu del govern i del Ministeri de Sanitat a l'hora de proporcionar les dades actualitzades del coronavirus cada dia des de l'inici de la pandèmia, exceptuant els dies en què ell mateix es va contagiar i va haver de fer quarantena.\nDe moment no es coneix gaire cosa sobre la seva vida privada, però de mica en mica comencen a aparèixer informacions sobre la seva trajectòria professional anterior i sobre la seva situació personal, tot i que en molts casos, els dos vessants estan molt relacionades.\nPeriodista i investigadora\nAquest és el cas de la seva dona, desconeguda pel gran públic però que compta amb un gran reconeixement per la seva fina a l'Institut Carles III (ISCIII) de Madrid. Ella és María Carlota Romay Barja de Quiroga, és periodista i va arribar al món de la ciència gairebé per casualitat.\nDesprés de diversos voluntariats, María va decidir especialitzar-se en Polítiques i Planificació per al Desenvolupament, i finalment es va doctorar en Epidemiologia i Salut Pública després d'estudiar a Madrid.\nMaría Romay és família del ministre de Sanitat del primer govern de José María Aznar (1996-2000), José Manuel Romay Beccaría, qui també va ser conseller de Sanitat i Agricultura a la Xunta de Galícia.\nA banda d'això, poca informació es coneixia d'ella, però 'El Español' ha publicat un capítol de la seva vida, un drama familiar que la va afectar quan era ben petita. L'any 1969 va morir el seu pare, capità de les Forces Armades, Carlos Romay Custodio, mentre estava de servei.\nLa seva pèrdua la va afectar tant que li va dedicar la seva tesi doctoral a través d'uns versos de Goytisolo a 'Paraules per a Júlia': «Mai et lliuris, ni t'apartis / al costat del camí, mai diguis / no puc més i aquí em quedo / i aquí em quedo».\nÀmplia experiència internacional\nDesprés d'aquest doctorat, María Romay va fer el salt a l'escena internacional i va marxar a Burundi amb l'associació Medicus Mundi. Allà va coincidir amb Fernando SImón, que s'encarregava de la medicina al poble de Ntita, quan tots dos eren solters. Ella, per la seva banda, es trobava desenvolupant una activitat d'Educació per a la Salut.\nUn any després, María va tornar a Espanya però va seguir treballant en les necessitats del tercer món en una assessoria d'integració de ciutadans africans. Un any després, el destí la va tornar a portar a l'Àfrica, concretament a Kenya, gràcies a Metges sense Fronteres.\nA Kenya, María Romay es va dedicar a fer trobades nutricionals a la població de Garissa, i més tard va marxar a Johar, a Somàlia, per ajudar en la rehabilitació dels serveis bàsics de salut del territori. Uns mesos després també va estar durant una època a l'Havana (Cuba).\nDesprés d'una breu estada a Londres i a Swansea (Regne Unit), on va desenvolupar el seu nivell d'anglès, María va marxar a Moçambic i Guatemala. Deu anys després, ja casada amb Fernando Simón, va tornar a Espanya amb els seus tres fills.\nMaría és experta en Malalties Tropicals, i la seva estada en tants països li va garantir un lloc a l'Institut de Salut Carles III de Madrid, on ha treballat des de l'any 2007 en diferents àmbits, com ara el de docent i d'investigadora.


També ho poden fer al telèfon del menjador: 627 421 201 o al correu electrònic a.ruiz@eurest.es\nFull d’inscripció i pagament\nEl pagament dels rebuts s’efectuarà mitjançant domiciliació bancària, tant per als alumnes fixes com els esporàdics. És obligatori omplir la fitxa d’inscripció i normativa de menjador amb les dades de la vostra entitat i autorització.\nAquí teniu el full d’inscripció al menjador que s’ha d’emplenar i lliurar a la coordinadora del menjador per poder accedir al servei:\nFULL INSCRIPCIÓ MENJADOR\nÉs important anotar els telèfons i l’adreça de correu electrònic correctament per si cal posar-se en contacte amb la família en cas de necessitat.\nInforme diari per P-3: cada dia durant l’inici de curs us informaran com han dinat els nens i nenes de P-3.\nInformes trimestrals: us informaran sobre el comportament del nen/a, adquisició d’hàbits, relació amb els companys, monitors…\nFull d’incidència: en cas d’algun incident fora dels habituals (vòmits, malestar, comportament inadequat…)\nPer demanar entrevista de seguiment dels vostres fills/es, d’informació específica del menjador, comentar incidències…, cal fer-ho a través de la coordinadora de menjador. La podreu trobar a l’escola tots els dies lectius de 9:00 a 10:00h.\nTambé us podeu comunicar amb la Comissió de Menjador de l’AFA a través del correu electrònic: comissiomenjadortorrebarona@gmail.com\nMenús i nutrició:\nEs pot demanar una dieta astringent per aquells nens/es que tinguin una indisposició puntual. Cal donar l’avís a la coordinadora del menjador abans de les 9:15h del matí. Per qüestions de salut, un nen/a no pot fer dieta més de tres dies seguits sense portar el pertinent certificat metge.\nPer motius d’al·lèrgies o intoleràncies alimentàries es farà un menú alternatiu sempre i quan es porti un certificat metge que així ho acrediti.\nDurant les hores de lleure, els monitors/es porten a terme un programa de dinamització i activitats de pati. La participació a les activitats és voluntària tot i que es motiva als nens i nenes a seguir el programa d’activitats lúdiques. Es potencia el joc tradicional i els diferents jocs de pati per treballar la socialització i fomentar la bona relació i el valors com la solidaritat entre els/les alumnes.\nPreus de servei de menjador\nEls preus del servei de menjador durant el curs 2019-20 són:\nAlumne fix: 6’17 euros/dia per als alumnes que es queden diàriament.\nGermà d’alumne fix: 5’04 euros/dia per al 2n. germà d’un alumne fix, que es quedi diàriament\nTercer germà d’alumne fix: 5’82 euros/dia per al 3r germà d’un alumne fix, que es quedi diàriament.\nAlumne esporàdic: 6’80 euros/dia per l’alumne que es quedi esporàdicament.\nEntrepans: 0,95 €.\nEn el cas que un alumne fix no hagi de fer ús del menjador, cal avisar telefònicament per anul·lar el menú d’aquell dia (abans de les 9:30h).


Comencen les obres de conversió en zona de vianants i reurbanització de l'entorn del Mercat Municipal de Sant Pere Nolasc | Valencia Extra\nComencen les obres de conversió en zona de vianants i reurbanització de l'entorn del Mercat Municipal de Sant Pere Nolasc\n«L’actuació permetrà eliminar un dels taps urbanístics més significatius de la ciutat», ha destacat la vicealcaldessa, Sandra Gómez\nHan començat les obres de conversió en zona de vianants de l’entorn del mercat municipal de la plaça Sant Pere Nolasc, un projecte de rehabilitació, millora i adequació de l’espai públic urbà, amb la finalitat de completar la urbanització existent en les voreres i calçades. Així ho ha anunciat La vicealcaldessa i regidora de Desenvolupament i Renovació Urbana, Sandra Gómez, qui ha afegit que la iniciativa permetrà fer complir la normativa actual d’accessibilitat en el mig urbà i superació de barreres.\nTal com ha explicat Gómez, «la premissa és eliminar un dels taps urbanístics més significatius de la ciutat, alhora que recuperar la plaça del Mercat com un espai de trobada agradable que pose en valor la identitat del barri de Morvedre». La Junta de Govern Local va aprovar el projecte el mes de febrer passat, en el marc de les polítiques de revitalització dels espais públics urbans, amb l’objectiu de millorar de la mobilitat, l’accessibilitat i la vertebració per als vianants de la zona.\nL’actuació afectarà els carrers Convent, Mateu Escrivà i Santa Isabel, i permetrà la recuperació de 1.900 metres quadrats per a la ciutadania. El treball es completarà amb l’obertura d’una nova via, paral·lela al carrer Nador, i amb la creació d’una zona verda que connectarà el mercat amb el carrer Sagunt. Finalment s’executarà la rehabilitació i obertura d’este centre neuràlgic de la ciutat.\nEls treballs inclouran la demolició de vorades i rigoles, i la retirada de les rajoles existents que seran substituïdes per noves rajoles hidràuliques de color negre i unes altres de diferents textures. Totes estaran elaborades amb materials antilliscants per garantir la seguretat dels transeünts. La zona de calçada també es pavimentarà i serà totalment d’ús per als vianants.\nD’altra banda, es renovarà també la séquia mare de Mestalla, mitjançant accions de neteja i intubació. A més, es connectarà la xarxa de sanejament a les baixants pluvials de les finques i a les escomeses domiciliàries, i s’instal·laran nous embornals en tota l’àrea. Quant a l’enllumenat públic, s’instal·laren nous fanals als carrers La Miraculosa, Convent, Santa Isabel i Sagunt (quatre fanals en Santa Isabel i dos nous escocells amb arbratge a Sagunt). D’esta manera es completaran les labors de millora del sanejament i drenatge d’aigües, així com de l’enllumenat i la senyalització de la zona.\nPer a completar la regeneració de la zona, després de la conversió en zona de vianants, la Regidoria de Comerç procedirà a la rehabilitació del propi Mercat Municipal, mantenint la seua estructura original i el seu caràcter comercial, però recuperant-ho com a espai de trobada del veïnat i de promoció del producte local.\nEsta actuació, com altres similars, forma part dels Pressupostos Participatius ‘Decidim València’, i són, en paraules de Sandra Gómez, «projectes necessaris per a millorar la mobilitat i l’accessibilitat, i per a donar solució urbanística a les demandes veïnals». A més, ha continuat, permeten «la recuperació d’un dels espais més importants del barri de Morvedre davant el progressiu abandó patit en les últimes dècades».\nLes obres, ha afegit la vicealcaldessa, «també promouran el desenvolupament de futurs establiments i dotaran al barri d’un entorn comú, amable i recuperat, eliminant un dels taps urbanístics més significatius de la ciutat». D’altra banda, també s’ha inclòs en ordenació «alguns edificis confrontants que no estaven inclosos, amb el que es dona protecció no sols als elements ornamentals i a les façanes com a part de la identitat del barri, sinó també a les famílies que viuen en ells», ha conclòs Gómez. Els treballs compten amb un termini d’execució de 3 mesos i un pressupost (IVA inclòs) de 394.434,30 euros.


El vent bufa a favor del Sant Gabriel B | Futfem.cat\nLes adrianenques s'emporten el duel de filials davant l'AEM en un partit marcat per les fortes ventades a Sant Adrià\nEl Sant Gabriel B ha tancat la temporada amb el gust dolç de la victòria. Tot i tenir els deures fets, de la mateixa manera que l'AEM B, el conjunt de Pedro Martin finalitza el curs amb 3 punts extra en una jornada marcada per les fortes ventades al Ruiz Casado que han condicionat el matx.\nTant ha incidit la situació climatològica, que el control de la possessió ha estat a favor de les locals durant el primer temps i de color visitant a la represa. Sense crear perill a la porteria de Lucía, l'AEM ha patit les envestides de les blaves des de l'inici. Naira ha encès les ocasions de les adrianenques al primer minut amb un míssil des de la frontal que ha anat directe al travesser. Sense temps per lamentar-se, Chavero ha avançat el seu equip amb un xut creuat a l'interior de l'àrea.\nEl 2-0 s'ha fet esperar i fins a la mitja hora de joc no s'ha produït el segon gol del Sant Gabriel B. Júlia ha ampliat la distància amb una vaselina i Rosa ha situat el 3-0 després d'aprofitar una falta al segon pal. Abans de finalitat el primer temps, Miró ha donat esperances al filial lleidatà amb un xut des de pràcticament 40 metres.\nAl segon temps, el vent ha jugat a favor de l'AEM B. Ainhoa López ha situat el 3-2 en un mà a mà davant Lucía i s'obria un nou partit. Tot i així, Rosa, novament, ha recuperat l'avantatge per les locals i Júlia ha tancat la pluja de gols amb el 4-3 definitiu, però inútil per completar la remuntada.\nAmb aquesta victòria, el Sant Gabriel B supera l'AEM B a la classificació per tancar el curs amb 38 punts -desena posició-. Per la seva banda, el conjunt de la Terra Ferma finalitza la temporada a l'esglaó onzè amb 35 punts.\n«L'equip ha millorat a mesura que avançava la Lliga i hem fet un bon treball. La temporada s'ha aprovat amb dignitat i estic gratament satisfet amb l'esforç de les jugadores», ha valorat l'entrenador del Sant Gabriel B Pedro Martin. El seu homòleg de l'AEM B, Ismael Vila, també ha destacat positivament l'estrena del seu equip a Preferent: «A principi de temporada ens va costar, però és una valoració positiva».


Ecosistema: Protagonistes > Castells > Colles de Tarragona\nColla Jove Xiquets de Tarragona (el Tarragonès) - molta informació sobre el món casteller en general i sobre la colla Jove de Tarragona (Història, Escola de Castells, Associació d'Amics, Llibre de Visites, Com contactar...). També inclou la BASE DADES CASTELLERA INTERACTIVA amb Actuacions de totes les colles, Rànking, Agendes. Actualitzat setmanalment.\nColla Castellera Xiquets de Tarragona (el Tarragonès) - inclou les sortides i activitats, un àlbum, una presentació, les actuacions, una mica d'història, un calendari casteller de Tarragona, escrits d'alguns dels seus membres i la seva revista. Telèfon: 977.23.96.99\nColla Xiquets del Serrallo de Tarragona (el Tarragonès) - presentació i història de la colla, taules de castells realitzats, fotos desde 1988, dues retransmissions radiofòniques i la seva revista pinya Blava. Telèfon: 977.22.16.44\nColla castellera Torraires de Montblanc (la Conca de Barberà) - colla castellera de la Conca de Barberà. Telèfon: 605.251.657\nXiquets de Reus (el Baix Camp) - colla que va realitzar la seva primera actuació l'any 1981, en motiu del 125è aniversari del ferrocarril a Reus. Telèfon: 977.34.44.70\nColla Joves Xiquets de Valls (l'Alt Camp) - web de la colla castellera descendenta directa de la Colla Manestrals, documentada el 1805 i que més tard seria coneguda com la colla La Roser (1841) i la Colla Nova dels Xiquets de Valls (1849). Telèfon: 977.60.55.61\nColla Vella dels Xiquets de Valls (l'Alt Camp) - web d'aquesta colla documentada des de l'any 1801, coneguda per la colla dels pagesos amb fidelitat. Va ser pionera a les construccions més emblemàtiques del segle passat. Al segle XX apareix com la pionera del renaixement casteller i recupera castells com el dos de set i el quatre de vuit (1932)... Telèfon: 977 604555\nNois de la Torre a Torredembarra (el Tarragonès) - colla fundada l'any 1975 per diversos afeccionats castellers de Torredembarra. Telèfon: 652.95.16.30\nNens del Vendrell (el Baix Penedès) - entitat castellera amb camisa vermella fundada el 26 de setembre del 1926. Telèfon: 977.66.25.74\nColla Joves Xiquets de Valls (l'Alt Camp) - web de la colla castellera descendenta directa de la Colla Manestrals, documentada el 1805 i que més tard seria coneguda com la colla La Roser (1841) i la Colla Nova dels Xiquets de Valls (1849). Telèfon: 977.61.27.66//977.60.55.6\nCastellers d'Altafulla (el Tarragonès) - els Castellers d'Altafulla són una colla castellera d'Altafulla fundada el 1973 i refundada l'any 1995. Altafulla ja havia estat, durant l'època d'or dels castells, una plaça molt castellera. Es creu que els Xiquets de Valls hi van aixecar el pilar de vuit el 1878. Però la primera formació castellera a Altafulla no es formà fins l'11 de novembre de 1973, quan els Castellers d'Altafulla van realitzar la seva primera actuació a la plaça del Pou de la mateixa població.\nColla Castellera La Global de Salou (el Tarragonès) - colla creada a Salou per perpetuar la tradició castellera, amb l'ajuda de persones amb experiència o totes les que en vulguin arribar a tenir.\nMinyons de l'Arboç (el Baix Penedès) - els Minyons de l'Arboç són una colla castellera de la població de l'Arboç, a la comarca del Baix Penedès, refundada el 2002. És l'hereva de la colla fundada el 1958 i desapareguda el 1985.\nXics de Cunit (el Baix Penedès) - Cunit, un municipi sense tradició castellera, va estrenar una nova colla l'any 2011: els Xics de Cunit, que van de color pistatxo fluorescent.\nBrivalls de Cornudella (el Priorat) - la colla es va crear l’any 1976 a Cornudella de Montsant i es va mantenir en actiu fins a mitjan 1985. Tot va començar la Nit de Nadal de l’any 1975 en el marc d’una xocolatada popular a Cornudella de Montsant. Els joves del poble, engrescats per la festa, van començar a enfilar-se els uns damunt dels altres. Un dels presents a l’acte, el conegut cantant de Folk Jaume Arnella, en veure-ho, va proposar a tot aquell jovent d’anar més enllà i aprendre a fer castells.\nColla Castellera de Sant Pere i Sant Pau de Tarragona (el Tarragonès) - l’activitat castellera del barri va començar a finals del 1989, quan un grup de gent encapçalats per l’Associació de Veïns de SpiSp van començar a assajar a la Plaça Catalunya. L’agrupació passà a denominar-se “Colla Castellera Sant Pere i Sant Pau”, que el dia 23 de Juny de 1990 debutava en actuació apadrinats pels Xiquets de Reus i els Xiquets de Tarragona. L’any 1991 començava amb la gent de la colla vestida amb la camisa oficial, la verda, i amb l’escut propi Telèfon: 977.20.00.78\nCastellers de Tortosa (el Baix Ebre) - el 28 de febrer del 2015 es va dur a terme l’assemblea constitutiva del que seria a partir de llavors la colla Castellers de Tortosa. El color de camisa escollit va ser el grana, el color de la ciutat, i l’escut triat és la imatge que segur ja heu vist molts cops, un castell que s’alça des del riu Ebre amb la silueta de la ciutat al fons. Així s’obria una nova etapa dels castells a les terres ebrenques amb l’arribada d’aquesta tercera colla, els Castellers de Tortosa.\nColla Castellera La Bisbal del Penedès (el Baix Penedès) - es va fundar el 9 de març de 2015. El color de la camisa és el taronja; entre d’altres raons, es va triar aquest color per ser poc comú en el món casteller i, a la vegada, també reflexa el caràcter alegre de la colla. El sobrenom de la colla ‘Bous’ és una paraula que en l’argot dels escaladors es fa servir com a crit d’ànim: ‘amunt, bou!’. A la Bisbal del Penedès hi ha molta afició a l’escalada, i alguns membres de la colla també practiquen aquest esport. Els Bous també simbolitza que som gent del camp i som forts. La colla va debutar a Valls, un 9 de maig del 2015, amb un pilar de 4, al I memorial Ramon Barrufet. Telèfon: 654.26.10.17\nXiqüelos i xiqüeles del Delta, Sant Carles de la Ràpita (el Montsià) - Per trobar l’origen de la colla, cal traslladar-nos fins a Barcelona, on 6 companys d’Amposta i 1 de Deltebre, integrants de la colla castellera de la Sagrada Família, van encoratjar-se a impulsar i portar per primer cop la tradició castellera a les Terres de l’Ebre. Això passava a finals del 2012, però paral·lelament succeïa el mateix a l’Ametlla de Mar, ciutat de Los Xics Caleros. Així, los xiqüelos i xiqüeles, també coneguts pel nostre “Blau Delta” de la camisa, passaríem a ser la segona colla castellera de les Terres de l’Ebre i la primera del Delta.\nXiquets d'Alcover (l'Alt Camp) - Alcover té un llarg recorregut històric al món casteller. Forma part de les poblacions amb tradició castellera més antiga de l’anomenada “zona tradicional”. Segons va escriure el doctor Francesc Ballester l’any 1971, un alcoverenc de renom Cargol juntament amb quatre o cinc alcoverencs més, van fer el pilar de tres l’any 1789, i l’any següent un pilar de quatre. Els Xiquets d’Alcover vam néixer el 2012 gràcies a un grup de joves amb ganes de tornar a fer castells al nostre poble, per una colla del poble. L'1 de Setembre del 2012 vam ser batejats a la Plaça Major d’Alcover acompanyats pels nostres padrins, els Xiquets dels Serrallo i els Castellers d’Altafulla.\nXiquets de Cambrils (el Baix Camp) - la colla va realitzar actuacions des del 1993 fins al 2001, any en què va desaparèixer. L'any 2013 es va refundar i actualment és plenament activa. Vesteixen camisa de color bordeus.\ncomprar Un segle de castells. De 1900 a 2000 en dades\nBargalló i Valls, Josep / Edicions Cossetània\nAquest llibre, guanyador del II Premi d’Assaig Casteller convocat el 2000 ...\ncomprar La colla de Xiquets de Tarragona i la tradició castellera de la ciutat\ncomprar Els Xiquets de Valls\nReedició facsímil editada per l'Associació Cultural Joan Amades i Edicions ...\ncomprar Els altres Xiquets de Valls: l’exemple de l’Espluga de Francolí\nLa proliferació d’estudis apareguts en els darrers anys ens han posat al ...\ncomprar Pau Casals i els castells. Dos sentiments catalans\nPau Casals fou un entusiasta dels castells durant tota la seva vida. No ...\ncomprar Els castells: entre la passió i la història. Articles de la primera època d’or (1851-1889)\nAquesta obra és un conjunt d’articles sobre la primera època d’or castellera, ...\ncomprar Els castells dels Xiquets de Valls\nBlasi i Vallespinosa, Francesc / Edicions Cossetània\nReedició del llibre de Francesc Blasi. El text transcrit fou publicat l’any ...\ncomprar Jove Tarragona. 25 anys amunt\nLa Colla Jove Xiquets de Tarragona ha esdevingut una entitat fonamental ...\ncomprar La renaixença castellera a Tarragona (1926-1936)\nGüell i Cendra, Xavier / Edicions El Mèdol\ncomprar 1926-2006. Els Castellers de Tarragona. Imatges i testimonis\nEn els darrers trenta anys els castells han passat de ser un costum local ...\ncomprar Revolució o reforma. El canvi en el model de colla castellera a Tarragona\nSoler García de Oteiza, Guillermo / Edicions Cossetània\nEl 19 d’agost de 1980, un grup format majoritàriament per adolescents estrenava ...\ncomprar 20 anys dels Xiquets del Serrallo explicats per Pinya Blava\nNo és gens fàcil de definir el fet casteller o una colla castellera: els ...\nFerrando Romeu, Pere / Institut d'Estudis Vallencs\nL’historiador Pere Ferrando recopila de la gran obra "Valls i la seva història" ...\ncomprar El fet casteller al Priorat. Els Brivalls de Cornudella\nUna obra col·lectiva de Salvador Palomar, David Palleja i Alba Corbalán ...\nMón casteller. Volum I\nPrimer volum d'aquesta obra de referència que recull la història, l'evolució, ...\ncomprar Els orígens del fet casteller. Del ball de valencians als Xiquets de Valls. Del segle XVIII al 1849\nCervelló Salvadó, Alexandre / Edicions Cossetània\nAquest llibre és el resultat d’una investigació realitzada amb l’objectiu ...\ncomprar Els antics Torraires de Montblanc. Molt més que unes colles castelleres locals\nLa realitat castellera en el segle XIX ultrapassa les mítiques colles vallenques. ...\ncomprar Torredembarra. Tres segles de castells (1771-2018)\nTorredembarra és una plaça castellera amb molta història. Per quantitat ...\nllegir Els castells dins les festes vuitcentistes del Camp de Tarragona segons els literats coetanis: Francesc-Pelai Briz\nBertran Luengo, Jordi / El Figarot\nSi bé alguns estudiosos qüestionen la validesa de les fonts literàries ...


Rocío Carrasco, qüestionada per vendre la seva vida | GTRES\nRocío Carrasco torna a 'Sálvame' i això li ocasiona moltes crítiques dels seus detractors\nper Ismael Pérez 27/08/2021 10:30h\nRocío Carrasco ha rebut fortes crítiques des que ha tornat a 'Sálvame'. Els que donen suport al seu exmarit, Antonio David Flores, s'han mostrat molt durs a través de les xarxes socials.\nRocío es va convertir en protagonista absoluta de la cadena de Fuencarral. L'èxit que va collir la docusèrie en què va relatar la seva vida matrimonial li ha fet guanyar-se un lloc al programa de les tardes de Telecinco.\nFa uns mesos, el format va anunciar una nova incorporació a les seves files. Les especulacions van saltar i tots els rumors apuntaven que seria la filla de Rocío Jurado. Uns rumors que es van confirmar amb l'aparició estel·lar que va fer a plató.\nLa feina que exerceix no és com la dels altres col·laboradors. A 'Hable con ella', la secció que presenta, rep trucades de dones que es troben en la mateixa situació que ella i els ofereix tota l'ajuda possible.\nDesprés de la victòria d'Olga Moreno a 'Supervivientes', Rociíto va desaparèixer de l'esfera mediàtica, cosa que va generar un gran enrenou. No obstant això, aquest dimecres va tornar per a enfrontar-se a la polèmica sorgida arran dels escrits de la seva mare i anunciar que tornarà a fer la secció.\nA més, ha ofert en exclusiva alguns detalls de la nova temporada del documental per a començar a promocionar-lo. No obstant això, el fet que hagi tornat a 'Sálvame' no ha estat lliure de crítiques, i la 'marea azul', com es fan dir els defensors del seu ex, l'han atacat.\nRocío Carrasco rep un cop dur després de tornar a 'Sálvame'\nEl retorn de la filla de 'la més gran' ha estat marcat per les declaracions incendiàries que ha fet sobre les últimes polèmiques. Ha avisat que no callarà més i que està disposada a respondre a qui faci falta.\nEstà més que acostumada a rebre garrotades i crítiques pel que fa o diu, però en aquesta ocasió els seus enemics s'han acarnissat amb ella a través de les xarxes socials.\nDesprés de l'emissió del documental i l'enrenou que aquest va causar, va sorgir un moviment en suport a Antonio David. Aquest es fa dir 'marea azul' i busca donar visibilitat a la versió d'ell i defensar-lo de les acusacions.\nDimecres, a 'Sálvame', van aprofitar tot el que Rociíto ha fet i dit per a qüestionar-la i posar en dubte, un cop més, el seu discurs. Alguns es van fixar en temes o aspectes sense importància, mentre que d'altres van anar a colpejar-la on més mal li fa.\nEls seguidors del seu exmarit es van mobilitzar per anar en contra seu i van fer mobilitzacions per a torpedinar la seva intervenció. Van proposar apagades a la cadena o hashtags per a mostrar que no estan conformes amb la dona de fúcsia.\nMolts tuits van inundar la xarxa social de l'ocell llançant greus acusacions i comentaris a Carrasco. Sense cap mena de dubte, un exèrcit de seguidors d'allò més tòxic i perjudicial per a la imatge del seu ídol.\nUn dels comentaris va traspassar les barreres i l'atac va anar directe al punt feble de Rocío. Aquest assegurava que havia venut la seva mare i la seva filla per diners. El linxament a què sotmeten la nova col·laboradora és brutal i els seus fans no dubten a sortir a defensar-la.\nTwitter s'ha convertit en un camp de batalla entre els detractors i els seguidors de la filla de la Jurado. Una cosa que, lluny d'acabar, s'intensificarà en les pròximes setmanes amb l'emissió de la nova entrega de la docusèrie.\nNo hem d'oblidar que, al cap i a la fi, estem parlant de persones, i hi ha determinats comentaris i actituds que no s'han de tolerar. Que estiguis en contra d'una persona no et dona permís per a vulnerar els seus drets, sigui quin sigui el teu posicionament en aquesta guerra.\nRocío Carrasco ja ha assegurat que no pensa callar davant de les crítiques ni de les mentides. La seva presència a 'Sálvame' li proporciona l'altaveu perfecte per a fer-ho i per a seguir lluitant per la igualtat.\nFeina Família Twitter Sálvame Telecinco Rocío Carrasco Antonio David Flores


Llançadora d’ocupació | Coboi lab\nLa Llançadora d’Ocupació era un programa de suport a joves amb necessitats d’inserció sociolaboral per augmentar les seves possibilitats d’inserció al mercat de treball posant el focus en les seves capacitats.\nCoBoi, en tant que espai de trobada, acollia aquesta Llançadora d’Ocupació en col·laboració amb el projecte Vives Emplea de la Fundació Acció Contra la Fam. A través d’aquesta iniciativa,, es buscava assolir l’important repte d’ajudar als joves a cercar feina de manera activa i col·laborativa a través de la capacitació i l’acompanyament individualitzat i grupal, amb l’objectiu de millorar el nivell d’ocupabilitat dels i de les joves participants i augmentar les seves possibilitats d’inserció al mercat de treball. La idea central del programa era aconseguir que els i les joves treballessin junts per aconseguir una feina.\nAquesta iniciativa ajudava a crear un marc que permetia compartir, difondre i estimular valors i capacitats vinculades a l’emprenedoria i a la millora de les capacitacions dels joves participants.\nAl llarg de les seves 5 edicions, la Llançadora d’Ocupació de Sant Boi ha acollit al voltant de 70 persones, les quals han aconseguit millorar les seves competències socials, personals i laborals. A més a més, el 60% dels i les participants han trobat ocupació per compte d’altri en finalitzar el projecte, així com el 25% han reprès els estudis.


L’Ajuntament de Xàtiva presenta els actes del Dia de l’orgull LGTBI+ - Xtradio\nL’Ajuntament de Xàtiva presenta els actes del Dia de l’orgull LGTBI+\nLa regidora ha recordat que Xàtiva presta el servei Orienta per a l’assessorament i suport al col·lectiu LGTBIQ+ i als seus familiars\nL’Ajuntament donarà visibilitat al Dia de l’Orgull a través de la penjada de pancartes a l’Albereda Jaume I, la il·luminació del Portal del Lleó i de la plaça del Mercat, el canvi del vinil de «Xàtiva Turisme» amb els colors de la bandera de l’orgull i la col·laboració de diferents bars i restaurants que penjaran al seu establiment el cartell LGTBIQ+ friendly.\nEl 28 de juny a les 20:30 hores tindrà lloc la concentració i lectura del manifest en el Dia Internacional de l’Orgull LGTBIQ+, a càrrec de l’Associació Arc de Sant Martí, mentre que aquesta associació també organitzarà per al dia 2 de juliol a la plaça del Mercat l’espectacle «Art, orgull i dragqueer» a càrrec de Liz Dust, amb posterior sopar de pa i porta a la Casa de la Joventut i actuació d’un DJ organitzat pel Consell de la Joventut.\nEl Consell de la Joventut també organitzarà els concursos de Cartell LGTBIQ+ i de relats breus amb aquesta temàtica, l’entrega dels quals tindrà lloc els dies 21 juny i 8 de juliol respectivament a la Casa de Cultura.\nSegons va destacar la regidora de Dona i Igualtat Lena Baraza, “per a nosaltres és molt positiva la participació del Consell de la Joventut en aquestes activitats perquè gran part de la gent del col·lectiu LGTBIQ+ que troba dificultats per la seua situació pertany al grup de gent jove, i com no també de l’Associació Arc de Sant Martí, que des del primer moment treballa pels drets i necessitats del col·lectiu LGTBIQ+”.\nLa regidora ha recordat que Xàtiva presta el servei Orienta per a l’assessorament i suport al col·lectiu LGTBIQ+ i als seus familiars.\nPer la seua part, la integrant del Consell de la Joventut de Xàtiva, Susanna Feliu, va destacar la seua satisfacció “per poder compartir un any més l’organització, perquè som una entitat que representa a la joventut i els joves som plurals i diversos, lluitant constantment pels nostres drets”.\nLa representant de l’Associació Arc de Sant Martí, Sole Colomer, va agrair “l’oportunitat que ens dóna l’Ajuntament per tal de visibilitzar-nos i la seua implicació en la lluita dels nostres drets” i va convidar a tota la ciutadania de Xàtiva i dels pobles veïns a participar en les activitats programades.


TOT SON PUNTS DE VISTA: IN MEMORIAM DE LA SOCIETAT DE SOCORS MUTUS LA CARITAT DE BOADELLA. L'EMPORDÀ SOBIRÀ\nIN MEMORIAM DE LA SOCIETAT DE SOCORS MUTUS LA CARITAT DE BOADELLA. L'EMPORDÀ SOBIRÀ\nEl Joan Dalmau Juscafresa publica unes fotografies de l’edifici que aixoplugava la societat de socors mutus la Caritat a la comarca de l’Empordà sobirà, mal dita ‘ALT’, traducció del castellà ALTO, la llengua catalana té mots específics per qüestions de toponímia, sobirà i jussà, i altres per parlar de persones i/o objectes concrets ALT/BAIX\nUn fenomen social ben palès a moltes poblacions de l'Alt Empordà a partir de la segona meitat del segle XIX és la creació de societats de beneficència. Aquestes tenien, entre d'altres funcions, la finalitat d'ajudar econòmicament als socis que per alguna raó es quedaven desprotegits i en situació precària. Amb el temps aquestes societats varen esdevenir centres de reunió local i promotores de múltiples activitats lúdiques i culturals. La disposició d'un local on desenvolupar totes aquestes tasques va portar a la construcció d'uns peculiars edificis dels quals l'arquitecte Josep Azemar i Pont (Figueres, 1862 - Barcelona, 1914) arquitecte municipal de Figueres entre els anys 1899 i 1914, es va convertir en un dels principals dissenyadors.\nL'embrió de la societat de Boadella es gesta el febrer de 1868 quan en una reunió a l'Ajuntament es crea una junta per ajudar als més necessitats del poble. Aquesta junta dóna al nom de Societat de Socors Mutus La Caritat i presenta els seus primer estatuts l'any 1906.\nLa seu de la societat era a la rectoria, l'any 1913 però, es planteja a l'Ajuntament la possibilitat de construir un edifici en terreny públic. Aquesta iniciativa no va prosperar i l'any següent es decideix comprar l'antic trull de Can Juncà i un terreny annex al carrer del Ginebre per construir la seu de la societat. En l'edifici, a més de les reunions, es varen celebrar festes majors i tot tipus d'esdeveniments. Comptava amb sala de ball i cafè per a tots els veïns del poble.\nPatrimoni Gencat el descriu així; edifici aïllat de planta rectangular amb la coberta de teula de dues vessants i distribuït en una sola planta. Totes les obertures de l'edifici són d'arc rebaixat, amb els emmarcaments bastits amb maons i les claus destacades. La façana principal, orientada al carrer Ginebre, presenta tres portals d'accés a l'interior decorats amb frontons triangulars motllurats, a la part superior. Alternats entre els portals hi ha dos grans finestrals. La façana està rematada amb una senzilla motllura horitzontal i un ràfec dentellat. A la part inferior del parament hi ha un sòcol de pedra delimitat per una cornisa de maons. A la façana de ponent hi ha tres finestrals i el mateix tipus de sòcol a la part inferior. Adossat a la façana posterior hi ha les restes d'un altre cos estructural, actualment enrunat, tot i que conserva el portal rebaixat de maons per accedir-hi.\nLa construcció està arrebossada i pintada de groc.\nL'any 1988 va quedar dissolta la Societat i l'edifici va passar a mans de l'Ajuntament.\nLa ‘dissolució’ té una explicació ‘políticament correcta’ , la ‘democraciola’ hereva de la dictadura franquista, feia innecessàries les societats de beneficència ; el padró municipal ens diu que els cens superarà els 500 veïns fins al de l’any 1940 – el primer de la dictadura franquista – des d’aleshores la disminució ha estat constant fins al 266 habitants que consten a desembre de 2016.\nEl sistema públic de salut a Catalunya està MOLT malmès, fet que cal agrair al PP, i particularment al Jorge Fernández Díaz (Valladolid, 6 de abril de 1950), i al Daniel de Alfonso Laso (Madrid, 1964), que es ventaven del ‘èxit’. Catalunya té el major nombre de contractes amb la sanitat privada, el major nombre d’autopistes de peatge, el major nombre d’incidències ferroviàries en els trens del ‘estat’, qui no vulgui veure la relació causa / efecte, millor que s’ho faci mirar per la medecina privada.


Notícies - Els botiguers de la ciutat faran demà el tradicional sopar a la fresca\nEls botiguers de la ciutat faran demà el tradicional sopar a la fresca\nel 26/jul/02 Sílvia Economia PDF\nEls botiguers de la ciutat ja estan enllestint els últims detalls del Sopar a la Fresca que es farà demà a la Plaça Octavià. De moment, no s'ha confirmat el nombre de comensals, però tot sembla indicar que no superarà les 600 persones previstes.\nBona part dels botiguers que participaran al Sopar a la Fresca són socis de Sant Cugat Comerç. La seva presidenta Mª Eulàlia Egea ha dit que els comerciants estan molt il·lusionats de compartir la primera edició d'aquesta iniciativa. De tota manera, Egea ha volgut recordar que el Sopar a la Fresca no és una iniciativa exclusiva de Sant Cugat Comerç:\nHa de quedar clar que el Sopar a la Fresca no és una iniciativa exclusica de Sant Cugat Comerç\nD'altra banda, Egea s'ha mostrat molt satisfeta que la Plaça Octavià sigui l'escenari d'aquest sopar, malgrat que encara no disposi d'aparcament. Polèmiques al marge, Egea vol que el Sopar a la Fresca serveixi per a passar una bona estona:\nDurant el sopar no parlarem de feina\nLa primera edició del Sopar a la Fresca comptarà amb la presència de l'Abad de Montserrat.


El Govern espanyol impulsa la llei per a l'acomiadament col·lectiu de personal laboral indefinit - CGTCatalunya.cat\nPàgina principal Actualitat Notícies El Govern espanyol impulsa la llei per a l’acomiadament col·lectiu de personal laboral indefinit El Govern espanyol impulsa la llei per a l’acomiadament col·lectiu de personal laboral indefinit dijous 9 d'agost de 2012\nL’esborrany del Reial Decret afecta l’administració central, comunitats autònomes, ajuntaments i ens instrumentals. Inclou tot tipus d’ERO: extinció, suspensions de contractes i reduccions de jornada.\nEl Govern de l’Estat prepara el Reial Decret que permetrà a totes les administracions públiques de fer acomiadaments col·lectius de personal laboral fix. El Ministeri d’Ocupació ja ha elaborat un projecte de llei que persegueix la «regulamentación» de les extincions massives de contractes, i un dels capítols està dedicat íntegrament a aprimar la despesa de personal dels ens públics. El director general d’Ocupació, Javier Thibault, va remetre el 27 de juliol als sindicats l’esborrany de reial decret a què se sotmetrà l’administració central, autonòmica, local i els ens instrumentals.\nAquest diari ha tingut accés a la documentació remesa pel Ministeri a les centrals sindicals sota l’epígraf «projecte de Reial Decret pel qual s’aprova el reglament d’acomiadament col·lectiu, suspensió de contractes i reducció de jornada». Es tracta de dos expedients diferents que detallen quins canvis legals faran per permetre la extincions de relacions laborals, i sota quins supòsits es podran executar de forma imminent.\nLes centrals van rebre per carta l’esborrany, i ahir va finalitzar el termini de consultes per a realitzar «observacions» sobre el mateix. La reforma laboral havia inclòs ia la possibilitat d’acomiadar empleats públics per causes econòmiques o organitzatives, però el que fa ara l’executiu és elaborar el Reial decret que li dóna forma.\n«Es remet una nova versió del projecte de reial decret», va indicar en la seva missiva Javier Thibault. «Es prega que les observacions que puguin formular se centrin en el títol III»-continua-«que contempla la regulació dels procediments d’acomiadament col·lectiu en l’àmbit de les administracions públiques, que no s’incloïa en l’esborrany» del 23 de maig d’aquest any, diu textualment. «Ens han donat sis dies per estudiar aquesta barbaritat, un atac en la línia de flotació dels drets dels treballadors», ataca una font sindical de CSIF, que ha demanat l’anonimat.\nEls acomiadaments massius s’executaran per «causes econòmiques, tècniques, organitzatives o de producció», i s’aplicarà d’acord amb un barem que el Govern explica en el capítol dos de la nova disposició. L’ERO s’aplicarà quan, en una administració de menys de cent empleats, aquesta vulgui prescindir de 10 d’ells. També podrà recórrer a l’expedient laboral col·lectiu quan l’acomiadament afecti el «10% del nombre de treballadors» d’un ministeri, conselleria, fundació, ajuntament o entitats menors que depenguin d’aquests. Les administracions que tinguin més de 300 empleats públics també podran acollir-se a aquest programa d’acomiadaments col·lectius quan vulguin prescindir d’almenys 30 treballadors. És la primera vegada que es regula aquesta possibilitat, habilitada tant per la modificació de l’Estatut del Treballador com per la Reforma Laboral de Rajoy.\nLa principal causa que estableix de l’esborrany de Reial decret és econòmica. «Als efectes de les causes de l’acomiadament del personal laboral a les administracions públiques», diu el text, «s’entén que concorren quan es produeixi en les mateixes una situació d’insuficiència pressupostària sobrevinguda i persistent per al finançament dels serveis públics corresponents». El dèficit pressupostari -que es produeix quan la despesa supera els ingressos- afecta pràcticament totes les administracions. Si es produeix el cas que un ens públic té superàvit, podran presentar ERO col·lectius en altres supòsits. Per exemple, quan les subvencions hagin disminuït almenys un 10% respecte a l’any anterior.\nA l’hora d’elaborar l’ERO n’hi haurà prou que l’administració que executi els acomiadaments presenti una "memòria explicativa de les causes econòmiques", així com els pressupostos dels dos darrers anys i la relació dels llocs de treball que té en el moment en que presenta l’expedient. Els treballadors públics fixes -no funcionaris de carrera- que van aprovar una oposició tindran prioritat per quedar-se, però no estan exempts d’entrar en l’ERO. Si l’ens públic considera que aquest requisit no és determinant podrà obviar-lo, com consta en l’article 41 del projecte de Reial Decret. En qualsevol cas, la secretaria d’Estat decidirà aquesta prioritat. Les administracions públiques espanyoles donen feina a un total 700.000 treballadors no funcionaris.\nVeure en línia :\tEl Govern espanyol impulsa la llei per a l’acomiadament col · lectiu de personal laboral indefinit


Descobriu la Ruta del Modernisme | Reus\nDescobriu la Ruta del Modernisme\nUn dels atractius principals de Reus és el seu patrimoni modernista que va transformar el seu paisatge urbà a principis del 1900.\nLa ciutat que va veure néixer el geni modernista Antoni Gaudí, malgrat no compta amb cap obra del seu fill il·lustre, va enamorar-se d’aquest estil arquitectònic. La Ruta del Modernisme és una activitat imprescindible en la vostra visita a la ciutat i és que, amb una agradable passejada, us farà descobrir les façanes modernistes més imponents.\nLa Ruta del Modernisme és un recorregut senyalitzat pel centre de la ciutat que inclou 29 dels gairebé 80 edificis que formen part del catàleg de l’arquitectura modernista reusenca. Es pot seguir de forma totalment lliure i gratuïta a partir de l’itinerari marcat al plànol turístic que edita Reus Promoció i que us ajudarà a localitzar cadascun dels edificis que conformen la ruta. Com els carrers cèntrics són planers, la major part de la ruta és abastable a peu i és accessible a persones amb mobilitat reduïda.\nMentre seguiu l’itinerari marcat, identificareu els edificis que formen part de la Ruta del Modernisme molt fàcilment, ja que tots ells consten d’una placa distintiva daurada situada a terra, just davant de la façana de cadascun d’ells. A banda de poder admirar l’exterior de l’edifici, doncs, la placa us donarà informació sobre el nom de la casa, el de l’arquitecte i l’any de construcció.\nEl recorregut de la ruta us mostrarà algunes de les joies modernistes més espectaculars de la ciutat. Presidint la plaça del Mercadal trobareu la Casa Navàs, un edifici únic a Europa pel fet que conserva tot el seu interior original. Obra del prestigiós arquitecte Lluís Domènech i Montaner, van col·laborar en el disseny i construcció d’aquest edifici els millors artesans de l’època. De Domènech i Montaner també són les cases Rull i Gasull, situades costat per costat al carrer Sant Joan, l’una construïda més alta que l’altra per una rumorejada rivalitat entre les famílies. L’arquitecte també va dissenyar l’Institut Pere Mata, l’hospital psiquiàtric situat als afores de la ciutat i joia de la corona del patrimoni modernista reusenc.\nRecorrent la Ruta del Modernisme també podreu gaudir de les obres d’arquitectes locals, com Pere Caselles, que exerció d’arquitecte municipal va deixar un immens llegat a Reus: Pere Caselles. A banda de dissenyar diverses cases seleccionades en la ruta per a les famílies benestants del moment, com Munné, Punyed i Sagarra, també va encapçalar importants projectes d’edificis públics com l’Escola Prat de la Riba, l’Estació Enològica o l’antic escorxador, avui la Biblioteca Municipal Xavier Amorós.\nA més a més, la ruta assenyala obres destacades d’altres arquitectes modernistes com la Casa Marco, obra de Pere Domènech i Roura, fill de Domènech i Montaner. Un altre arquitecte destacat és el també reusenc Joan Rubió, deixeble del seu compatriota Antoni Gaudí i autor de la Casa i el Xalet Serra.\nCaminar pels carrers i places de Reus és com obrir una finestra a la vida esplendorosa de principis del segle XX, en els que la bonança econòmica va fer que arquitectes com Lluís Domènech i Montaner i Pere Caselles deixessin una important empremta. Descobriu-la amb la Ruta del Modernisme!\nVisita dinamitzada en Català\nVisitant la Casa Navàs entrareu a una màquina del temps que us transportarà a l’època del 1900. És l’únic edifici modernista d’Europa que conserva tot el seu interior original.\nLa visita a aquest emblemàtic edifici us farà gaudir d’una arquitectura i decoració modernistes de gran bellesa, alhora que funcional. Art, història i present es fonen en aquest edifici únic.


El Consell de Ciutat, el màxim òrgan consultiu i de participació de l’Ajuntament de Barcelona, ha engegat el seu procés de renovació. Fins el 18 de novembre les organitzacions que formen part del Fitxer General d’Entitats Ciutadanes (FGEC) poden votar les organitzacions que formaran part de la nova etapa del Consell.\nEl Consell de Ciutat es reuneix entre 3 i 4 cops l’any per tractar temes estratègics de la ciutat, que no envaeixin àmbits i competències dels consells sectorials i amb la màxima anticipació possible per tal de poder desenvolupar debats que siguin útils per incidir en el futur de Barcelona.\nQui conforma el Consell de Ciutat?\nLa presidència del Consell recau en l'alcaldia de la ciutat. També formen part del seu plenari un/una representant dels diferents grups municipals i d’institucions representatives. Els diferents consells sectorials de ciutat i consells ciutadans de districte hi aporten un/a representant\nPel que fa a la participació associativa, qualsevol entitat del FGEC pot presentar la seva candidatura a formar part del Consell en el termini que s’estableix a l’inici de cada mandat. Enguany aquest termini ja s’ha tancat i ara ha arribat el moment d’escollir les 15 entitats que en formaran part d’entre les 30 candidatures presentades.\nCom realitzar la votació?\nEls passos a seguir per realitzar la votació són els següents:\nEntrar a la pàgina de les votacions, on hi trobareu tots els vídeos de presentació de cada candidatura.\nSota de cada vídeo hi trobareu l’enllaç “votar”, que us permetrà accedir a la votació. Per fer-ho haureu d’introduir una clau numèrica que s’ha enviat a cada entitat per correu postal. (Atenció: si no heu rebut aquesta clau numèrica, sol·liciteu-la a conselldeciutat@bcn.cat o per telèfon al 932 564 564)\nCada clau numèrica permet realitzar un vot. Un cop emès el vot la clau es bloquejarà.\nLes votacions es podran realitzar fins el dimecres 18 de novembre. A partir del dia 20 de novembre es publicaran els resultats de les votacions en la mateixa pàgina.\nPer a qualsevol incidència o dubte a l’hora d’emetre el vot us podeu adreçar a conselldeciutat@bcn.cat.


Aquest bloc, que discurrirà a partir del peregrinatge del Camí de Sant Jaume i més enllà, o més aquí, pretén ser un espai de reflexió filosòfica sense cap mena de censura prèvia.\nRitifaus - Tarragona - el Vendrell - Berta - Tarragona - Ritifaus\nEl viatge més emocionant... comença un llarg peregrinatge\nHola Berta, aquest és el Món. Hola Món, aquesta és la Berta.\nPublicat per pelegrino selvatà a 12:29 5 comentaris:\nColldejou - La Mola (via gr) - Coll del Guix - Sender del Ramon (Radar) - Llaberia - Colldejou\nBones, com podeu veure la dèria muntanyenca segueix, a un altre ritme, però segueix...\nDurada: 5 hores de caminar.\nDesnivell: Déu ni do\nParticpants: Quim, Funoll, Pepsi i lo pelegrino.\nAquesta excursió ja és una mica dureta, però es fa bé. La pujada a la Mola pel GR té trossos d'obaga molt bonics, i els presos de Tarragona han netejat els senders... una delícia!! L'últim tram pel pedregal es fa llarguet, però el premi s'ho val: La Mola, la imponent Mola de Colldejou, o de la Torre de Fontaubella, segons preferències...\nLa baixada de la Mola fins al Coll del Guix es fa bé, i després, després si que costa!! Aquest Ramon debria ser una béstia, collons com s'empina la pujada, però altra cop el premi s'ho val...\nDes del Radar a Llaberia la cosa va planejant, i arribem a l'únic poble d'Espanya on no hi arriba el cablejat elèctric, el poble s'abasteix d'una central Fotovoltaica. Preciós. Aquest poble és preciós!!! Dinem en una teuale del Camping, això sí després de buscar la font per tot el poble... De tornada, cap el coll del guix, i continuem per un altre GR cap a Colldejou.\nPublicat per pelegrino selvatà a 4:09 4 comentaris:\nBones, després d'haver fet alguns cims i travesses aquest darrer any, mai hagués dit que anar de Reus a Tarragona seria el viatge més dur i llaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaarg!!!!\nSí, ho heu endevinat... el desè trasllat de la meua nòmada vida ha estat el més costós... però tot sembla posar-se "a puesto", bé tot no, en tota vida humana sempre hi ha aquell record, vivència, idea, ... que ens fa present qui som i a quina espècia pertanyem...\nPD: Hi ha una bona recomanació als missatges de l'anterior caminada.\nPelegrino en moviment\nPublicat per pelegrino selvatà a 7:32 3 comentaris:\nAlbarca - Roca Corbatera - Sant Joan del Codolar - Albarca\nEnigma: Si voleu viure el Montsant aneu a fer un cafè amb Montserrat...\nPublicat per pelegrino selvatà a 12:49 3 comentaris:\nVilaplana (Campanilles) - Pla de l'Agustench- Font del Roure - Vilaplana (tosques)\nBones, avui és el dia dels Reis, i no em cansaré mai d'asquesta excursió reina!!!\nDes de Vilaplana s'enfila la mussara pel grau de les Campanilles fins a les Airases, a les faldes del poble de la Mussara. La pujada és exigent, però ràpidament es veu compensada per les fantàstiques vistes de Vilaplana, l'Aleixar, la serra del Montsant, el mar, ... Des de la Mussara, la màgia rebrota per tot arreu. La recuperació i neteja de l'indret li ha retornat un aspecte fantasmagòric, i tot i el fred que cardava, valia la pena deixar-hi reposar l'ànima una estoneta.\nEl refugi obert, quin plaer!!!, un te amb llet calantet per avivar l'esperit, i sant tornem-hi cap al Pla de l'Agustench. Avui no anirem als avencs de la Febró, però els deixem ben aprop. Seguim pel GR fins a les antenes de la Mussara, i després fins a la Font del Roure, camí que condueix al Coll de la Batalla. Però a la font, agafem un trencall a la dreta senyalitzat com a camí local, freqüentat per escaladors. Preciós!!!, i salvatge. Els vestigis del tornado encara hi són presents...\nUna vegada al pla de les tosques, seguim el riu cap a Vilaplana.\nPublicat per pelegrino selvatà a 10:06 8 comentaris:\nCaminant pel Solsonès\nComo cada vez entiendo menos al ser humano que vive en este mundo, y cada vez tengo menos ganas de entender nada, porque quizás no hay nada que entender... yo, a lo mío! que ahora por ahora es andar. Andar por el placer de andar, rollo forrest gump...\nSt. Llorenç de Mogrunys (1000 h.) a les faldes del port del Comte, el casc antic de Solsona (8000 h.), i una torre a Ogern del s.XXII restaurada van ser els escenaris del traspàs d'any, i com no podia ser d'altra manera caminant. El primer dia remuntàrem el riu Cadarner a St Llorenç fins a les fonts de la Puda (quina pudor!!!, aquesta aigua sulfurosa medicinal, deu curar, però s'ha de tenir fetge per beure-la...), excursió de temptaig del terreny, ens vam perdre unes sis o set vegades....\nEl segon dia excursió més exigent fins al cim del Cògul, genial: pobles abandonats a les vaques, ermites amb parets misterioses, camins que es perden i es retroben, valls que s'obren al nostre pas, pedregals costaruts. una mica de neu per empolsinar, i unes vistes fantàstiques del port del Comte des del cim de cògul.\nEl Solsonès, la comarca de les mil masies!!!\nPublicat per pelegrino selvatà a 7:00 Cap comentari:\nArbolí - Gallicant - Gorgs de la Febró - Ermita de St. Pau - Arbolí\nAprovecho este lindo paseo para dar las Buenas Fiestas a todos los blogparticipantes!!!\nArbolí, que pueblo tan lindo y tan perdido sin estarlo demasiado... la excursión es suave, y en un par de horitas estás disfrutando dels "gorgs de la Febró", recodos de extraordinaria belleza opaca, pero no sin antes ladear el fantasmagórico pueblo de Gallicant, en una pequeña loma bañado por el sol, es el reflejo de la dureza de quiénes antaño poblaron las ruinosas paredes que ahora lo engalanan, romanticismo del que camina y se imagina como un leñador rudo cortando leña para la chimenea...\nUna vez disfrutados "els gorgs" de la Febró, se abre la vista al último califato de Siurana, dónde las leyendas de la reina mora vuelven a transportarnos más allà del más aquí... y finalmente la Ermita de St. Pau, lugar de paz y descanso del viajero... después de una bajada sin complicaciones, regresamos a Arbolí dónde nos espera el restaurante "el Pigot", uno de los platos del día es... sorpresa ibérica... pero hoy no puedo quedarme...\nFins a la propera caminada!!!\nPublicat per pelegrino selvatà a 4:05 5 comentaris:\nJordi Francolí on MySpace Music - Free Streaming MP3s, Pictures & Music Downloads\n¿Por qué se asoma la locura en el ser humano?\nRitifaus - Tarragona - el Vendrell - Berta - Tarra...\nEl jo és una etiqueta?\nSi un home cansat mira el sostre de la seva habitació, què hi veu?


Proclamats els podis de la Copa Puigcerdà | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / General, Patinatge artístic / Proclamats els podis de la Copa Puigcerdà\nProclamats els podis de la Copa Puigcerdà\nAquest cap de setmana 25 i 26 de febrer es va celebrar la Copa Puigcerdà de patinatge sobre gel.\nLa pista de gel del poliesportiu de Puigcerdà va ser l’escenari d’aquesta prova organitzada pel C.E. Patinatge Artístic Puigcerdà i la FCEH. La competició era puntuable per a la Lliga Catalana de Patinatge Artístic sobre gel 2016-2017.\nLa Copa Puigcerdà, va ser un campionat tancat als clubs de la FCEH i als clubs de la FAEG (Andorra) en les categories autonòmiques.\nEn la categoria Escola Femení en programa lliure la Layla Queiruga (7.81p) va ser la campiona. En Debutants Femení Clara Sanjose (17.80p) va obtenir la millor puntuació seguida de Mara Martínez (14.02p) i Sara Luque (12.17p). En debutants Masculí el millor va ser en Gael Foulon (12.55p) seguit de Telmo Ripa (10.19p)\nEn la categoria Benjamí Masculí el primer classificat va ser en Daniel Odriozola (18.34p) seguit de l’andorrà Raul García (17.33p). En categoria femenina la guanyadora va ser l’andorrana Emma Hidalgo (19.11p) seguida de la Sandra Tor (18.60p) i l’Ariadna López (17.43p) també en programa lliure.\nEn la categoria Aleví Femení programa lliure, la primera posició va ser per l’Ona Fitó (23.10p) i l’Abril Pastor (20.70p) i la Julia Feixa (18.54p) van ser segona i tercera respectivament. Mentre que en categoria masculina el campió va ser en Martí Alonso (25.14p).\nLa Clara Arroyo (25.53p), l’Anne Ripa (22.79p) i Annika Huestis (22.52p) van conformar el podi de la categoria Cadet en programa lliure i en Lluis Garcia (23.31p) va quedar campió en categoria masculina.\nEn la categoria Debutants A Femení, també en programa lliure, la Mariona Carpio va quedar primera (31.37p) seguida de la Judit Capaces (26.51p) i la Laura Izquierdo (25.11p). En categoria masculina en Guiu Oliver (18.44p) va ser el vencedor i en Pau Vilella (16.91p) va quedar en segona posició.\nLa campiona de la categoria Júnior/Sénior A en programa lliure va ser la Sara Alberch (28.23p) i l’andorrana Ariadna Planes Montserrat amb (21.80p) va quedar subcampiona.\nEn la categoria Advance Novice Masculí, en la suma del programa curt i el programa lliure, el campió va ser l’Arnau Joly Atanasio (99.44p), mentre que en segona posició va quedar l’andorrà Elvis Caubet Ascaso (74.21). En categoria femenina la vencedora va ser l’Anna Bertran Gracia (82.57p), l’Ingrid Riera (74.79p) i la Marta Joly (70.97) van ser la segona i tercera classificada respectivament.\nEn Junior ISU, en la suma del programa curt i el programa lliure, la Martina Mancusi amb (98.07p) va obtenir la millor puntuació, mentre que la Laia Bertran Gracia (92.89p) va obtenir la segona i Mónica Carratalà Guardia (76.95p) la tercera.\nLa Naia España (24.53p) va ser la millor en la categoria Debutants en programa lliure.\nEn la 2ª Categoria Femení la Maria Rodriguez Isidro (42.34p), Georgina Serrallach (31.26p), Iria España (30.41p) van conformar el podi en programa lliure.\nLa primera classificada de la categoria Basic Novice A Femení, també en programa lliure, va ser la Fanny Maria (38.79p), seguida de Alexandra Martínez (38.72p) que va ser segona i l’Erika Riera Martinez (36.46p) que va quedar tercera.\nEn canvi, en la categoria Basic Novice B Femení, en programa lliure, la primera va ser l’Aina Masip (32.85p)(ESP) i les andorranes Elena Seara (25.45p) i Marta Mandico (23.95p) van quedar segona i tercera respectivament. En categoria masculina Jan Vilella Sirvent (35.11p) va ser el campió.\nLa propera parada de la Lliga Catalana de Patinatge Artístic sobre gel 2016-2017 serà a Vielha en el Campionat de Catalunya Open el proper 11 i 12 de març.


El PSOE i el PP pacten renovar tots els òrgans constitucionals tret del CGPJ - À Punt\nEl PSOE i el PP pacten renovar tots els òrgans constitucionals tret del CGPJ\nL'acord permetrà renovar el Constitucional, el Tribunal de Comptes, el Defensor del Poble i l'Agència de Protecció de Dades\nEl ministre de la Presidència, Félix Bolaños, ha encapçalat les converses amb el secretari general del PP, Teodoro García Egea / R.Rubio.POOL (Europa Press )\n14 d'octubre 2021 - 12:21\nEl PSOE i el PP han arribat aquest dijous a un acord que permetrà la renovació del Tribunal Constitucional, el Tribunal de Comptes, el Defensor del Poble i l'Agència de Protecció de Dades, renovació que no inclou el Consell General del Poder Judicial (CGPJ).\nSegons han informat el govern i el PP, la renovació d'aquests òrgans es durà a terme en una sessió plenària que se celebrarà previsiblement la setmana del 25 d'octubre tant al Congrés com al Senat.\nLes dues parts destaquen que les persones que formaran part d'aquests òrgans en la nova etapa seran de reconegut prestigi i de consens i que els noms se sabran els pròxims dies.\nL'acord ha sigut possible després que aquest dimecres el president del govern d'Espanya, Pedro Sánchez, i el líder del PP, Pablo Casado, afluixaren les seues posicions respecte a la renovació dels òrgans constitucionals.\nCasado va oferir a Sánchez en la sessió de control al govern en el Congrés renovar immediatament tots els òrgans pendents, excepte el CGPJ, i el govern va accedir-hi. Es van reunir tot seguit el ministre de la Presidència, Félix Bolaños, i el secretari general del PP, Teodoro García Egea, que han tancat l'acord aquest mateix matí.\nEn el cas del Tribunal Constitucional fa ja quasi dos anys que va concloure el mandat de quatre dels dotze magistrats, mentre que la renovació del Defensor del Poble està pendent des de fa més temps i Francisco Fernández Marugán exerceix en funcions des del juliol de 2017.\nNo obstant això, fonts del govern espanyol han deixat clar que aquest acord no significa que renuncie a renovar el Consell General del Poder Judicial, i ho continuaran intentant amb el PP.\nEl Consell d'Europa reclama a les autoritats espanyoles que despolititzen el CGPJ