Creació dels tribuns de la plebs | Latín | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nEscrito el 6 de Mayo de 2018 en catalán con un tamaño de 8,09 KB\nDE SUL.LA AL PRIMER TRIUMVIRAT (79-60)\n·Després de mort de Sul.La, POMPEU va agafar les Regnes del lideratge polític dels optimates.Va sufocar la revolta a HISPÀNIA de Setori, que va crear un Estat Independent, pero abans va esclafar els esclaus Encapçalats per Espartac.\n·També va conquerir SÍRIA i va dominar els Pirates del mediterrani.\n·L’any 63 ac, l’orador i polític Març Tul.Li Ciceró atura la CONJURACIÓ DE CATALINA per obtener el poder unipersonal de Roma.\n·El poble ROMà creía que la millor opció era un Poder unipersonal escollit pel poble. Tornem a una monarquía (el poder en mans D’un) etimológica?\nEL PRIMER TRIUMVIRAT (CÈSAR,POMEPU I CRAS)\n·POMEPEU: va adoptar una forma de govern Tripartit no oficial amb CÈSAR I CRAS.\n·La finalitat era repartir-se les províncies:\nCRAS: Orient CÈSAR: GÀL.LIA POMEPEU: ITA, HISP, AFRI\n·CRAS mort en combat i POMEU i CÈSAR s’enemisten.\n·POMEPU amb consentiment del SENAT, va intentar Governar sol però CÈSAR després de conquerir les GÀL.LIES va tornar a Roma.\n·Desobeint, Cèsar va traspasar el Rubicó amb les Legions i va guanyar POMPEU a Farsàlia(grècia) i als partidaris de hispània.\n·CÈSAR va absar el seu èxit en 3 pilars:\n-Fidelitat dels soldats veterans (recompensats amb terres per les seves conquestes)\n-Suport dels populares.\n-Admirat, famós i estimat pel poble.\n·Nomenat dictador vitalici i acumula els càrrecs Mes importants (imperator: cap dels exèrcits)\n·Tot i el seu poder i iniciatives progresistes, Els optimates van considerar que atemptava contra les llibertats republicanes.\n·CÈSAR va ser asasinat el dia de les idus de març Del 44 ac, a través d’una conjuració encapçalada per BRUTUS i CASSI.\nEL SEGON TRIUMVIRAT (Octaví, Març Antoní, LÈPID)\n·Els cesarians van perseguir els rebels:\n-Octaví, Nebot i fill adoptiu de CÈSAR, Març Antoní, el seu lloctinent i LÈPID, amic dels dos, van erradicar BRUTUS I CASSI i els seus partidaris.\n·Van formar el segon triumvirat a causa d’un Enemic comú.\n·Una de les víctimes fou CICERÓ, que havia fet Propaganda política ddesfavorable de Març Antoní(filípiques).\n·Lèpid va desparèixer aviat del panorama polític.\n·M.Antoní i Octaví arribaren a un acord segons el Qual es repartien el poder i segellaven el pacte a través d’un casament entre M.A i la germana de octaví.\n·M.A aviat va repudiar-la i es va casar amb Cleòpatra amb qui ja Cèsar havia tingut un afer.\n·Octaví (fred i calculador) va iniciar una guerra Propaganda en contra del seu rival. Deia que M.A volia convertir l’Imperi en Una monarquía hel.Lenística amb cleòpatra com a reina i la capital Egipte.\n·En conseqüència, va esclatar la Guerra Civil, Declarada pel Senat, a petició de Gai Juli Cèsar Octavíà.\n·La batalla decisiva va tenir lloc a Àccium (Grècia). Març Antoní es va suïcidar abans de l’arribada d’Octaví i Cleòpatra, Després\n·Aquesta episodi va marcar el final de la República Romana.\n·Egipte va passar a ser una província depenent Directament del prínceps, títol que va ser atorgat pel Senat a Octaví, única Persona que podia gestionar la nova forma de govern i de societat: l’Imperi:\nELS ÒRGANS DE GOVERN REPUBLICANS:\n·Censors: magistrats més prestigiosos de Roma.\nNomenats cada 5 anys. S’encarregaven de classificar els romans en centúries (segons la seva fortuna). També vetllaven pel bon costum dels senadors i podien Excloure o treure membres del Senat.\n·Cònsol: eren dos i eren els màxims representants Del poder executiu.\n-Convocar i presidir el Senat i les Assemblees del poble.\n-Proposar l’aprovació de les lleis.\n-Gestionar les finances.\n·Edilis: s’ocupaven de qüestions administratives I de gestió diària (La supervisió dels mercats, El manteniment de les vies Publiques, La vigilància de la ciutat, L’organització dels jocs públics.)\n·N’hi havia dos de patricis (edils curuls) i dos De plebeus.\n·Qüestors: gestors de les finances públiques i Les de l’exèrcit en campanya.\n·Els tribuns de la plebs: representants directes Del poble d’origen no patrici. Eren protegits per l’exèrcit i tenien dret a Veto davant dels magistrats ordinaris que tenien imperium (cònsols i qüestors). Podien proposar lleis, i la seva persona i els seus béns eren inviolables.\n·El dictador i el mestre de cavalleria: aquestes Dues magistratures tenien caràcter EXCEPCIONAL i implicaven la suspensió de la Resta, excepte dels tribuns de la plebs, per aconseguir una acció més efectiva Que els òrgans col·legiats.\n-El dictador era nomenat pels cònsols en Casos de perill imminent (mandat 6 mesos) i compartia el poder amb un Subordinat, el mestre de cavalleries.\n16 homes, distribuïts en dues classes:\n-Els administradors de justícia entre ciutadans romans\n- Els administradors de justícia dels estrangers\n·Els jurats: existien uns tribunals per jutjar Casos especials:\n- Els centumvirs: format per 100 membres, Que decidien sobre qüestions relacionades amb la propietat o les herències.\n- Els decèmvirs, que actuaven en casos d’alliberament D’esclaus.\nÒRGANS LEGISLATIUS I ELECTORALS:\nAssemblea formada per 600 membres, Designats pels censors entre els magistrats que havien tingut alguna Magistratura amb poder absolut (cònsol, dictador, tribú de la plebs o qüestor).\n- Era el màxim òrgan de representació Republicà.\n- Les decisions legislatives i executives Havien de ser ratificades per ells.\n- Intervenia en el dret civil i penal.\n- Tenia caràcter vitalici.\n- Les seves decisions s’expressen Mitjançant senatusconultum, decrets del senat.\n· Les Assemblees o comicis:\nComicis curiats (patricis): Atorgar imperium (poder militar).\nComicis de la plebls (plebeus): triaven els Tribuns i els edils. També els seus acords i plebiscits eren considerats com Una llei.\n- RESIDÈNCIA: Segons el seu lloc de Residència estaven distribuïts en 4 tribus urbanes (Roma) i 31 tribus rurals.\n- FORTVNA: els ciutadans es distribuïen en 5 Classes, formades per un nombre determinat de centúries. Aquests comicis Centuriats escollien els cònsols, els pretors i els censors. Dictaven penes de Mort, declaraven la guerra. Anul·laven o ratificaven les decisions dels Magistrats.\nCARACTERÍSTIQUES DE LES MAGISTRATURES:\n·Periodicitat: tots els càrrecs eren anuals. Les Eleccions es feien al juliol, excepte els censors i les magistratures Extraordinàries.\n·Col·legialitat: Les decisions s’havien de Prendre amb l’acord de tots els qui exercien una mateixa magistratura.\n· Edat: Quan un ciutadà arribava a la seva majoria d’edat (per decisió del pare + o – Als 16 anys) adquiria tots els drets polítics (vot i candidat). Segons el Càrrec hi havia unes limitacions d’edat.\n·Reiteració: els romans no podien presentar-se a Unes eleccions per ocupar un càrrec que haguessin exercit abans fins al cap de 5 anys.\n· Auspicis: Tots els magistrats tenien la facultat de consultar els auspicis (voluntat dels Déus).\n– Auspicis menors (només a Roma)\n– Auspicis majors (a tot arreu)\n•Imperium: dret a decidir sobre la vida o la mort Dels ciutadans (pretors, cònsols, dictador, mestre de cavalleria).\n• Inviolabilitat: Qualitat que tenien els Censors, els tribuns de la plebs i els edils plebeus, per la qual ningú podia Agredir-los ni a ells ni als seus béns.\nEls magistrats a Roma Magistrats superiors Comicis curiats Els magistrats de l'antiga Roma magistrures i senat Era la magistratura més prestigiosa a Roma. Els censors eren nomenats cada cinc anys i la seva funció magistrures Pretors i jurats Magistrats de la república romana


La festa de Vistabella is Vistabella | Espiquer\nEstás aquí: Home / HACE UN TIEMPO / LOCUCIÓN RECIENTE / NOTICIAS / La festa de Vistabella is Vistabella\nLa festa de Vistabella is Vistabella Revisado por: Jaime González Miquel on 3 agosto, 2015 .\nEl crono passava de les 6 hores quan apareguen en…\nLa festa de Vistabella is Vistabella\nEl crono passava de les 6 hores quan apareguen en línea de meta Lucía Bravo i Pablo Bort. Eren ja els últims. Els corredors granera encarregats d’arreplegar tot el fem i les deixalles de la prova. I la plaça del Dau va esclatar. Al ritme de grans hits com “Agradecida” de Lina Morgán, Rafael o “Mentirosa” -selecció especial de Jaime González, l’espiquer de la prova- prop de 200 persones embogiren. Era el punt i final a un dia que havia estat molt llarg.\nA un cap de setmana llarg. A uns mesos llargs perquè tot isquera perfecte a la IX Cursa de Muntanya de Vistabella, que enguany tenia la responsabilitat d’acollir la cinquena prova de la Copa d’Espanya FEDME Buff Salomon. Prova superada. Prova superada amb nota perquè la IX Cursa de Muntanya de Vistabella va estar ahir un èxit i s’ha viscut de nou un cap de setmana redó on el Trail ha estat el gran protagonista i on Vistabella s’ha volcat de nou amb la seua prova.\nLa victòria ha estat per a Toni Roldán, integrant de la selecció balear que ha estat el més ràpid en fer els 28 km 1500+ del nou recorregut de la prova. Parava el corno en 02:23:01 i li donava temps a paladejar el sabor de la victòria sabedor que li treia vora 3 minuts al segon classificat el madrileny Daniel Remón (02:25:45) i al tercer, el galleg Elpidio Gómez (02:26:44).\nAdell i Bonavista, a prop del pòdium\nRoldán ha bassat la seua victòria en la constància i en saber esperar el seu moment. Ha anat entre els primers a la part incial i més corredora del nou recorregut de la prova, en companyia de Zaid Ait Malek, guanyador de l’any passat i de Cristobal Adell (La Sportiva). Passat el km 20, i arribant a la zona més tècnica, Roldán ha incrementat el seu ritme, deixant enrere un Zaid Ait Malek que s’ha despejat i acabava lluny dels millors en la posició 26.\nAdell tampoc ha pogut mantindre el ritme de Roldán, però el corredor d’Albocàsser ha tret forces per poder acabar sent el millor valencià de la prova en la cinquena posició, dos segons per darrere de Mario Bonavista, el corredor de Terol, que ha sigut el primer representant de la selecció valenciana. Els dos estaven molt contents de la forma en què han respost en esta Cursa de Muntanya de Vistabella amb tan gran nivell, i on Adell ha tornat a deixar bones sensacions i Bonavista ha anat de menys a més.\nCal destacar també el bon paper dins del top 10 d’Albert Ferrer (Maestrazgo Canyero’s Bar) a qui la seua setena posició li donarà segurament el lideratge de la Lliga Castelló Nord. També bon resultat de Javier Soriano Revert (LikeSportLurbel) acabant el que fa 8 i Jonh Roglà (seleccio valenciana) el que fa 11.\nMiralles i Galí també\nEn categoria femenina la victòria ha estat per a Paula Cabrerizo (selecció madrilenya) que ha superat des del primer moment les seues rivals, traen en meta vora 13 minuts la segona classificada Gemma Arenas (sel. andaluça) i uns 20 minuts a Sandra Sevillano.\nLa primera de les valencianes ha estat Silvia Miralles (Mur i Castell-Tuga), en cinquena posició, superant per molt poc les 3 h (03:00:26), seguida de la corredora de Gilet Melissa Galí (selecció valenciana) amb un temps de 03:02:41. Cal destacar també el bon paper de Laia Cañes (Atmosfera Sport Running) huitena amb un temps de 03:07:32 i també dins del top 10 Maria Vanessa Benavent (Correliana) amb 03:10:34.\nAmb la victòria de Toni Roldán i Paula Cabrerizo, Roldán passa a liderar la Copa d’Espanya FEDME de Carreres per muntanya a falta només d’una prova, la que tindrà lloc a Ricote, Múrcia pròxim mes d’octubre. Per a quan arribe esta prova a Vistabella ja estarà entrant el fred. I al Club de Muntanya de Vistabella ja estaran pensant en la prova de 2016. X Aniversari. Una festa encara més gran, que de ben segur conclourà de nou al compàs de la música i una dedicatòria als vora 3500 visitants que cada any arriben a Vistabella: “solamente puedo decir, gracias por venir….” #VistabellaisVistabella\nFotos: Andrés Núñez – Last Race\nNoticia: Sense Límits Aventura


Gran Teatre del Liceu | Barcelona Film Commission\nAuditoris / Sales de Concert\nSra. Paulina Soucheiron\n93 485 99 41\nEl Gran Teatre del Liceu ofereix la possibilitat de llogar els seus diferents espais per celebrar-hi esdeveniments culturals, empresarials i/o socials. (Visita virtual)\nEn forma de ferradura, la sala és una rèplica exacta de l'antiga, a la qual s'han incorporat instal·lacions tècniques, de confort i de seguretat, d'última generació. La sala és l'espai perfecte per celebrar convencions i grans celebracions.\nAforament 2.286 persones\nCobrint la platea\nSi es cobreix la platea amb una plataforma, la sala principal es converteix en un gran saló, únic per fer recepcions, sopars de gala, actuacions i altres esdeveniments de caràcter excepcional.\nA peu dret 530 persones\nEl Saló dels Miralls ha recuperat la seva esplendor després d'una restauració minuciosa. Una sala de descans històrica amb pintures al·legòriques al sostre i textos referents a l'art i a la música és un marc esplèndid per a sopars de gala.\nSuperfície 280 m2\nA peu dret 280 persones\nTipus banquet 190 persones\nTipus auditori 240 persones\nEl vestíbul del Teatre, d'estil eclèctic basat en el Renaixement, ha estat restaurat amb un criteri de funcionalitat i se n'ha respectat l'elegància original. És la millor de les entrades per oferir als convidats el còctel de benvinguda.\nA peu dret 200 persones\nTipus auditori 133 persones\nEl Foyer és el nou espai situat sota la platea de la Sala: polivalent, equipat amb els mitjans audiovisuals més moderns i una acústica excepcional. Permet fer-hi espectacles de petit format, presentacions, conferències i totes les propostes que et puguis imaginar.\nSuperfície 511 m2\nA peu dret 511 persones\nTipus banquet 340 persones\nTipus auditori 421 persones


Gent Normal: UN TOMB PER L'EMBASSAT\nUN TOMB PER L'EMBASSAT\nSembla que aquests dies de juny són quasi un déjà-vu respecte a notícies de festivals. Però és per estar-ne contents, l’oferta s’ha multiplicat en poc temps i els qui van començar fa uns anys han crescut seguint al peu del canó i oferint cada vegada més bona programació. Un d’aquests exemples que cada cop brillen més en el panorama estival és l’Embassat de Sabadell, que, com qui no vol la cosa, enguany compleix la sisena edició. A més, amb un creixement lògic i raonable, sense voler córrer més del que toca i mantenint una aposta ferma per l’escena nacional. L’Embassat s’ha fet gran, com el públic i les bandes, i ara no li suposa un drama el compartir en dates amb el popArb, un dels referents històrics de l’estiu. Repassem què podrem veure a Sabadell en els seus dos dies forts: divendres i dissabte (27 i 28 de juny).\nEl plat fort d’aquest divendres és, sens dubte, el concert de matinada (00.45 h) dels Nueva Vulcano. El combo barceloní presentarà noves cançons a Sabadell, tant les del single Todo por el bien común com les que s’inclouran en el proper disc de la banda, que començaran a gravar després de l’estiu. A més, és clar, de les cròniques en forma de hits de l’Artur Estrada i companyia que han estat acompanyant-nos –i fent-nos la vida més feliç– tots aquests anys. Els Nueva estan de tornada, i tota ocasió per tornar-los a veure és bona.\nAbans del power trio, la programació d’aquest primer dia complet d’Embassat girarà entorn dels sintes i el pop a la italiana de la inclassificable i genial Elsa de Alfonso, amb els seus Los Prestigio, o l’electrònica de Sau Poler i els Desert (aquests, presentant nou EP que ja han passejat pel Sonar o el SXSW). Les guitarres agafaran protagonisme amb The Last 3 Lines i vàlius, també en plena gira de presentació de Fam, el seu segon llarg amb Indian Runners. L’altre gran cap cartell de la jornada de divendres és El Petit de Cal Eril. Joan Pons segueix portant en directe l’aclamat (com a mínim per nosaltres) La Figura del Buit després de passar a principi de mes pel Primavera Sound.\nUna de les tòniques de tots els festivals d’aquest estiu és la presciència omnipresent de la Joana Serrat, que ha fet més concerts aquest any que cerveses ha begut en Lluís Huedo. I en són moltes. En el cas improbable que no l’hàgiu vist, ho podreu fer a Sabadell, o la setmana següent al Vida de Vilanova. O, qui sap, potser un dia la trobeu al menjador de casa vostra fent un acustiquillo. A banda de Serrat, el cartell de dissabte és d’allò més eclèctic, electrònica tan onírica com bailonga (Boreals), dub-folk mallorquí (Oso Leone), pop insubstancial (La Iaia) o rock’n’roll vestit de grumet amb els veterans i efectivíssims Tokio Sex Destruction.\nPer si teniu la inconsciència de refiar-vos de nosaltres, els grups que us recomanem enèrgicament anar a veure són els gironins garatgeros d’Aliment, que presenten un single que fa tremolar el cos, l’ànima i l’esperit, i els mallorquins Da Souza, uns altres dels nostres favorits de l’any passat, amb el brillant Flors i Violència.\nEtiquetes: Aliment, Da Souza, el petit de cal eril, Elsa de Alfonso, Embassa't, Embassat, festivals, la iaia, música, Nueva Vulcano, Sabadell, Tokio Sex Destruction


CCOO i UGT seguirem defensant els drets de tots els treballadors - CCOO Seccions Sindicals ICS\nCCOO i UGT seguirem defensant els drets de tots els treballadors\n13 de jul. 2013, 13:03 publicada per Seccions Sindicals ICS CCOO [ actualitzat el 13 de jul. 2013, 13:04 ]\nDe tots els treballadors de la sanitat concertada de Catalunya\nEls treballadors del sector sanitari concertat es troben davant una situació molt greu.\nEl seu conveni col·lectiu ha perdut vigència i les empreses han començat a citar els comitès d’empresa per plantejar modificacions de les condicions de treball que són molt més lesives per als treballadors que les proposades a la mediació que va ser refusada en les consultes que es van realitzar.\nCCOO i UGT hem començat a treballar i hem posat les nostres organitzacions a disposició dels comitès d’empresa per assessorar en els processos de negociació que s’han obert i evitar en la mesura del possible el deteriorament de les condicions de treball. Sabem que serà difícil perquè no negociarem protegits per un conveni col·lectiu i perquè les empreses faran servir tots els mitjans que la reforma laboral va posar a les seves mans. Sabíem que això seria així i per això vam defensar la proposta mediadora; ara, però, respectant la voluntat manifestada pels treballadors,\nens toca gestionar les conseqüències d’haver refusat la proposta i trobar-nos sense conveni.\nLamentablement, tota la resta de sindicats, en lloc de posar-se a treballar en defensa dels interessos dels treballadors, han fet tot el contrari: han tret un comunicat en el qual continuen amb la seva campanya de mentides, insults i desqualificacions contra nosaltres. Aquesta campanya està protagonitzada per una coalició de sindicats corporatius, que defensen privilegis d’una petita part dels col·lectius que diuen representar, i de sindicats que gairebé no tenen representació al sector perquè quan es fan eleccions no aconsegueixen que ningú els voti.CCOO i UGT no acostumem a fer comunicats defensant-nos de les insídies i acusacions sense fonament de la resta de sindicats, però en aquesta ocasió creiem que és necessari donar una resposta perquè els atacs són molt reiterats i perquè tenen com a únic objectiu debilitar el sindicalisme de classe en el moment que més necessària és la unitat de tots els treballadors.\nEns acusen de fragmentar el Conveni de la XHUP després de 25 anys d’existència. El Conveni de la XHUP ha existit gràcies a CCOO i UGT que som els sindicats que l’hem recolzat durant 25 anys i que vam aconseguir unificar el sector amb la incorporació dels centres sociosanitaris i de salut mental. Tot això ho vam fer sempre amb l’oposició dels sindicats que ara ens acusen de trencar el sector. El sector, ara, no s’ha trencat; ha desaparegut perquè s’ha quedat sense conveni gràcies a la campanya contra la proposta mediadora que es va fer; campanya que ara s’està demostrant que estava plena de mentides. Cal molt poca vergonya, perquè un sindicat, Metges de Catalunya, que no ha signat cap conveni de la XHUP i que sempre ha intentat dinamitar-lo per aconseguir un conveni franja, ens acusi als que el vam fer i l’hem defensat sempre de trencar-lo. És incomprensible que altres sindicats col·laborin en aquesta estratègia.


Llista grisa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Greylist)\nUna llista grisa o greylist és una tècnica per al control de correu brossa. És un mètode de defensa que bloqueja la majoria dels correus indesitjats que es reben en un servidor de correu.\nLa paraula anglesa greylisted (allistat en la llista grisa), per analogia amb una llista negra, va ser proposat per Evan Harris per intentar limitar el correu brossa. Tant en nom com en la forma d'operar està relacionat amb els termes llista blanca i llista negra. Es refereix al procés mitjançant el qual, per protegir-se de missatges que són potencialment correu brossa, el servidor de correu (a nivell del protocol SMTP) rebutja el missatge i demana que aquest sigui reenviat. Aquesta tècnica tracta d'aprofitar l'existència d'errors temporals en l'estàndard SMTP. Un servidor de correu que funcioni d'acord amb aquest estàndard tornarà a intentar indefinidament enviament.\nEls servidors utilitzats pels enviadors de correu brossa no solien complir amb els estàndards i generalment envien missatges en massa sense preocupar-se si han arribat correctament. La idea central és que els servidors de correu legítims mantinguin el missatge rebutjat en cua i tornen a reenviar-lo més tard, el que permet que el missatge arribi al destinatari. S'assumeix que els servidors de correu no legítims i les màquines Zombies no reintentarán l'enviament.\nLes llistes negres allisten els servidors o comptes de correu des dels quals està prohibit rebre correu i les llistes blanques els que són autoritzats sense verificació. La llista grisa allista els servidors dels quals encara no se sap si són fonts fiables o emissors de correu brossa i que per conseqüència encara necessiten una verificació. Aquesta verificació pot ser manual (per l'usuari o servidor font) o automàtica (per anàlisi estadística de missatges rebuts i que no compleixen totalment amb les característiques definides al document RFC.\nUn servidor de SMTP que fa llistes grises registra les dades de cada missatge:\nL'adreça IP del remitent\nAquesta tripleta que identifica el missatge s'emmagatzema dins del servidor. Si la tripleta del missatge no ha estat vista amb anterioritat, es rebutja temporalment el missatge. La quantitat de temps de vida les tripletes i el lapse entre la primera aparició de la tripleta i la seva acceptació són configurables\nAquesta mesura pot causar retards en el subministrament de correu, impossibles de saber a priori, en alguns casos pot representar una molèstia per algun usuari, però segons la Universitat Politècnica de Catalunya els beneficis globals quant a l'eliminació del correu brossa són molt superiors. Tanmateix la taxa de detecció de correu brossa pot baixar, com que remitents de correu brossa saben com moure per la llista grisa.\nBlocking with Greylisting (anglès)\n«Mesures antispam: Greylisting», Universitat Politècnica de Catalunya\n«Greylisting per Sendmail» (castellà)\n↑ «What is Graylisting»\n↑ «Mesures antispam: Greylisting» , web de la Universitat Politècnica de Catalunya\n↑ «Correu electrònic Estratègies antispam i filtres de spam en comparació», 28 de febrer de 2012\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llista_grisa&oldid=25107889»


Seat Ibiza: La fórmula de l’èxit | ElMotordeGirona.cat\n30 desembre, 2021 albertalsina 0\nSeat ha presentat fa poc el nou Ibiza, autèntic pilar en l’estratègia actual de la marca de Martorell. I ha arribat amb notables canvis i sense motors TDI per primera vegada\nFIRMA: Francesc Pla / FOTOS: Seat\nL’Ibiza porta des de 1984 donant alegries a la marca. Cinc generacions i sis milions d’unitats venudes ho han convertit en un dels models més importants de Seat.\nSobre el disseny exterior de l’Ibiza destaca la introducció de les llums 100% LED de sèrie, tres nous dissenys de llandes i la nova tipografia manuscrita en la part posterior amb el nom del model.\nLa nova consola integra, a més, el sistema de info entreteniment dotat de pantalles flotants més grans, situades en una posició més elevada. Tot resulta ara més còmode i intuïtiu.\nLa connexió sense fil Apple CarPlay i Android Auto es duu a terme mitjançant el sistema Full Link. I en l’exterior, Seat Connect s’encarrega de connectar el cotxe amb l’usuari.\nEn seguretat incorpora l’assistent de viatge que permet una conducció semi autònoma a qualsevol velocitat, mitjançant la combinació del control de creuer adaptatiu ACC i l’assistent de sortida involuntària de carril.\nEn motors, la gasolina i el GNC (gas natural comprimit) són els protagonistes de la nova gamma. I desapareixen els motors TDI, tant en la gamma Ibiza com a l’Arona.\nHi ha cinc motors de gasolina de 80 a 150 CV, i una versió de GNC de 90 CV. La versió més potent és l’1.5 EcoTSI de quatre cilindres (la resta són de tres) i 150 CV amb sistema de desconnexió de cilindres.\nLa pantalla flotant del sistema de info entreteniment de sèrie del nou Eivissa és de 8,25” i l’opcional creix fins a les 9,2”. La qualitat de l’interior és molt bona.\nPer a més informació www.proautoseat.com\ntags: Ibiza Nou SEAT Ibiza Nuevo Seat Ibiza Proauto Proauto Seat Seat\nprevious Citroën AMI: Llibertat de moviments\nnext Hyundai Tucson PHEV: Familiar, pràctic i sostenible


La transformació social i la igualtat de gènere centren el nou número de la revista “360upf” - Notícies - Unitat de Coordinació Acadèmica de Ciències Polítiques i Socials (UPF)\nLa transformació social i la igualtat de gènere centren el nou número de la revista “360upf” - Notícies\nLa quarta edició de la revista digital inclou, entre d'altres continguts, reportatges sobre la perspectiva de gènere a la Universitat, l’accés obert i el desè aniversari del Centre Cognició i Cervell, i entrevistes a la delegada del rector per a la sostenibilitat, a un estudiant a punt d’acabar el grau en Dret que va patir un ictus i a una alumni vinculada al món editorial.\nLa revista 360upf, la publicació en format digital que pren el pols de l’activitat de la Universitat de manera innovadora, ha publicat el número 4 - Maig del 2019. I ho fa amb uns continguts disponibles en tres idiomes (català, castellà i anglès) en què tenen un pes especial la igualtat de gènere i el compromís de la Universitat amb la transformació social i la sostenibilitat.\nDesprés d’una presentació, trobem el reportatge de la secció “Comunitat”, una peça en què s’analitza com la perspectiva de gènere ha entrat a les universitats per millorar la qualitat de la docència i de la recerca. Es fa una radiografia extensa de l’estat de la qüestió a la UPF, a més de destacar el paper clau de la Unitat d’Igualtat i repassar diverses iniciatives transformadores i experiències personals.\nEl reportatge de la secció "Comunitat" analitza com la perspectiva de gènere millora la qualitat de la docència i de la recerca a la universitat.\nLa revista inclou dos reportatges més: un primer, dins la secció "A fons", centrat en l’aposta de la UPF per l’accés obert (open access), per tal de impulsar una recerca més ètica i responsable; i un segon (secció “Des del campus”), que analitza els reptes i la tasca que està portant a terme des de fa deu anys el Centre Cognició i Cervell (CBC) del Departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions en l’àmbit de la cognició humana.\nTres entrevistes a membres de la comunitat universitària i articles al voltant de "#onsónlesdones?"\nEster Oliveras, delegada del rector per a la sostenibilitat i professora del Departament d’Economia i Empresa, és l’entrevistada a la secció “Protagonistes”, en la qual repassa la situació actual i les estratègies de futur de la Universitat pel que fa a la sostenibilitat, a més d'incidir en diversos temes d’actualitat com l’emprenedoria social, l’economia col·laborativa o la tecnologia blockchain.\nLes altres dues entrevistes que inclou la publicació mostren, d’una banda, una història de superació personal protagonitzada per Eduard Paredes, estudiant de quart curs del grau en Dret, que va patir un ictus greu quan tenia disset anys (secció “Zoom”); i de l’altra, l’experiència de Maria Cardona, llicenciada en Traducció i Interpretació i en Lingüística Aplicada, agent literària a Pontas Literary and Film Agency, amb les seves reflexions al voltant del món editorial (secció “Els nostres alumni”).\nCompleten els continguts de la revista la secció “Calidoscopi”, que sota el hashtag "#onsónlesdones?", agrupa articles d'opinió dels professors Jordi Balló, Emilia Gómez, Maria José González, Maria José Masanet i Arnau Roig; i finalment, les seccions “Tres60”, en què es mostra com una vuitantena d’estudiants presenten els graus de la Universitat al Saló de l’Ensenyament, i el “Cop d’ull als essencials de la UPF”.\n360upf va guanyar l’any 2018 el guardó en Innovació en Comunicació dins la desena edició dels premis Gabinets de Comunicació del Col·legi de Periodistes de Catalunya, en reconeixement a la seva aposta pels recursos digitals i la seva aproximació al col·lectiu dels estudiants. El format multimèdia de la revista, que té una periodicitat bianual, permet enriquir els continguts amb vídeos, arxius d’àudio, galeries fotogràfiques i d’altres elements interactius.


Youth Work for Youth Active Citizens - Fundació Catalunya Voluntària\nFundació Catalunya Voluntària > Projects > Projectes Realitzats > Youth Work for Youth Active Citizens\nCurs de formació per a treballadors juvenils\nQuan? Del 26 d’abril al 3 de maig del 2022, dies de viatge inclòs.\nA on? A Krushevo (Macedònia del Nord)\nEntitat d’acollida i coordinadora: SFERA Bitola (Macedònia del Nord).\nAltres països participants: Malta, Sèrbia, Itàlia, Grècia, Bulgària, Romania, Eslovàquia i Espanya.\nNúmero de participants: 20\nTermini d’inscripció: fins l’1 d’abril\nL’activitat de formació internacional ‘Youth Work for Youth Active Citizens’ està dedicada a comprendre quines eines fan servir treballadors/es juvenils de diversos indrets d’Europa per tal d’ afavorir la ciutadania activa. En el curs ens fixaren en les eines que poden apoderar les persones joves a participar de forma activa en els processos de presa de decisions en les seves comunitats.\n-Desenvolupar competències (coneixements, habilitats i actituds) sobre la ciutadania activa i la participació en processos d’incidència política (‘advocacy’) per tal de dur a terme noves accions i processos enfocats en els canvi i liderats per les persones joves.\n– Aprendre noves eines per implicar i apoderar les persones joves a participar en accions de millora de la seva comunitat;\n– Adquirir habilitats per organitzar activitats participatives i compromeses amb l’entorn.\n– Intercanviar bones pràctiques entre les persones i entitats participants.\n-Reflexionar sobre el significat que té la ciutadania europea avui en dia a Europa.\n-Conèixer i crear vincles amb persones i entitats d’àmbits i països diferents amb les quals desenvolupar noves iniciatives en l’espai europeu.\nAl curs poden participar una persona resident a Catalunya, major de 18 anys, amb un bon coneixement de l’anglès amb el següent perfil:\n-responsable d’una entitat juvenil, grup, consell, agrupació o assemblea juvenil;\n– treballador/as juvenil, educador/a, formador/a,professor/a;\n– persona jove que forma part d’una entitat.\nOmplir la fitxa de registre en línia en el següent enllaç\nUn cop realitzat el registre, enviar un correu electrònic a dinamitzacio@catalunyavoluntaria.cat informant-nos que has completat el registre i amb el teu nom i telèfon de contacte.\nDonat el límit de places disponibles (només una) recomanem realitzar el registre i enviar-nos aquest correu el més aviat possible.\nLa persona seleccionada serà informada i convocada a una sessió informativa en línia, la participació en la qual és obligatòria.\nLa persona seleccionada és responsable de realitzar la compra del seu bitllet de vol fins a Skopje (Macedònia del Nord).\nEls organitzadors realitzaran el reemborsament del preu dels títols de viatge fins un import màxim de 275€. En cas que la despesa del viatge superi aquest import la persona seleccionada haurà d’assumir el seu cost.\nLa quota de participació en l’activitat és de 50€.\nLa totalitat de les despeses d’allotjament, manutenció, materials i transport durant l’activitat estan cobertes per l’entitat organitzadora gràcies al suport del programa Erasmus+.\nEn finalitzar l’activitat, els participants rebran el certificat Youthpass amb la descripció dels aprenentatges i competències desenvolupades.\nPer a més informació sobre el taller i com participar, pots trucar al telèfon 934124493 o bé enviar un email a dinamitzacio@catalunyavoluntaria.cat (Elena)\nActivitat realitzada amb el suport del programa Erasmus+ de la Comissió Europea.


Cultural | Usos actuals | 48H Open House Barcelona - El festival d'Arquitectura des del 2010 Cultural – 48H Open House Barcelona – El festival d'Arquitectura des del 2010\nÚs actual: Cultural\nMASIA CAN MILÀ\nL’origen d’aquest edifici el trobem en l’antiga casa Milà dels Ferrers, d’una família de pagesos molt lligada a la història de Sitges, ja que la tradició explica que l’any 878 va ser un esclau moro dels amos de la casa qui, treballant una vinya, va desenterrar una imatge de la Mare de Déu amb el Nen, una troballa que va suposar la construcció, en aquelles terres, de l’ermita de la Mare de Déu del Vinyet. La imatge de la masia es deu a reformes i ampliacions posteriors, fetes entre el 1927 i el 1941, projectes de Josep Maria Martino, autor de la caseta de planta baixa que completa el conjunt. Actualment és de propietat pública, i s’ha reformat per convertir-la en un espai informatiu, amb una proposta de comunicació interactiva per potenciar el coneixement i la difusió del patrimoni cultural de Sitges i de la comarca del Garraf.\nITINERARI SITGES ANTIC\nEl Sitges actual es deu, en part, als primers poblats ibers i a l’esplendor de l’època romana, quan es va convertir en el port de Subur, la principal sortida al Mediterrani dels productes del Penedès, com ara vi i cereals, així com un poble que rebia influència de la resta del món. Però va ser durant l’època medieval quan Sitges va viure uns segles de gran desenvolupament econòmic, social i urbanístic, iniciant-se el tramat de carrers que avui formen el nucli antic del poble. L’església, el castell, el mercat, l’hospital i la muralla són alguns dels edificis que, modificats, ampliats, reformats i amb canvi d’ús, encara podem visitar i que ens donen una idea de com era aquell Sitges de fa mil anys.\nBIBLIOTECA SANTIAGO RUSIÑOL (CASA MIQUEL UTRILLO)\nMiquel Utrillo es va construir aquesta bella casa per viure amb la seva família, tot i que, per fer-ho, va fer servir els diners de Charles Deering, el veritable propietari de l’edifici. Exemple d’arquitectura noucentista, amb esgrafiats que decoren les obertures de la façana principal, la casa tenia unes magnífiques terrasses enjardinades que actualment es troben en procés de recuperació. L’any 1936, d’edifici va ser reconvertit en la Biblioteca Pública Santiago Rusiñol. Entre el 2013 i el 2018, l’edifici va viure una intensa reforma, amb el condicionament i la millora de les instal·lacions.\nPALAU MARICEL (MARICEL DE TERRA)\nVISITES GUIADES SENSE INSCRIPCIÓ PRÈVIA\nL’any 1910, el milionari americà Charles Deering, després de conèixer Sitges gràcies al seu amic, el pintor Ramon Casas, va comprar l’antic hospital de Sant Joan Baptista de la vila, un edifici d’origen medieval situat sobre les roques, així com les antigues cases que es trobaven al voltant de l’antiga placeta de Sant Joan. L’encarregat del projecte va ser Miquel Utrillo, que va idear un interessant conjunt arquitectònic, dividit en diversos edificis amb usos diferents, però connectats entre ells. Per a l’habitatge de la família Deering, es va triar reformar l’antic hospital, reutilitzant estructures de l’edifici medieval i obrint grans finestres i galeries sobre el mar, que permetien l’entrada de llum i gaudir de vistes magnífiques. Per a les temporades fredes, es va construir un petit habitatge independent a can Xicarrons, petit edifici entre el Cau Ferrat i l’Hospital. Unit per un pont sobre el carrer del Fonollar, tenim el Palau Maricel, o Maricel de Terra, ideat per ser un espai d’ús social i exposar-hi la col·lecció d’art de Deering. En aquest espai destaquen el saló d’Or i el saló Blau, i, especialment, el claustre i les terrasses. L’any 2010, el Maricel de Mar va viure una intensa i polèmica remodelació, que va suposar, entre altres actuacions, l’eliminació de les finestres del Maricel de Mar, i la unió d’aquest edifici noucentista amb la casa veïna, el Cau Ferrat de Rusiñol.\nEn aquest edifici convergeixen totes les arts: arquitectura, pintura, escultura, música, teatre, literatura i cinema. Exemple de l’estil noucentista, exteriorment destaca la interessant composició de façanes feta amb la combinació de maó vist i parament blanc, per destacar les pintures murals d’Agustí Ferrer Pino, autor que també firma les pintures del sostre del saló teatre. Cal destacar els capitells, esculpits per Jou a les obertures. Però, com tota joia, el Casino Prado també amaga un tresor poc conegut: la pinta de fusta que forma part del teler, l’única de Catalunya que encara es conserva exactament com que va ser construïda, l’any 1921. Actualment, l’edifici està vivint un procés de restauració.\nLes necessitats de separar les parades de la fruita, la verdura i la carn de les del peix va fer que, l’any 1935, l’Ajuntament de Sitges construís un edifici annex a l’antic mercat de Buigas. L’encarregat del projecte va ser l’arquitecte municipal del moment, Josep Maria Martino, que va dissenyar un petit edifici de maó vist i estructura de ferro que estilísticament no trencava amb l’antic mercat. Després d’anys tancat, l’any 2010 es va remodelar i restaurar per tal de convertir-lo en la seu de la Fundació Stämpfli, un museu d’art contemporani que es va inaugurar a principis del 2011.\nIndústria fundada als anys cinquanta del segle XX dedicada a la fabricació de complements metàl·lics per a la moda. L’edifici ha estat rehabilitat i transformat en un espai de creació amb platós audiovisuals, dins el nou Districte Cultural de l’Hospitalet. Un entorn inspirador i versàtil que ha respectat la història de l’edifici i del patrimoni industrial, fins i tot conservant-ne el nom, Industrial AKROLL. L’espai actual s’adapta a les necessitats de productores, directors, fotògrafs i la indústria dels esdeveniments; 2000 m2 en què conviuen passat industrial i present creatiu.\nCAN FAMADES – MASIA MUSEU SERRA\nMasia del segle XVII, al límit entre l’Hospitalet i Cornellà, de planta quadrada i coberta amb teulada a quatre aigües. A les façanes destaca la pedra ben escairada a les cantonades, a les dovelles del portal i a l’emmarcament de les obertures, la filera d’arcades de mig punt de les golfes i els rellotges de sol. L’interior conserva la distribució i els materials originals. Des d’inicis del segle XX, els Serra hi van establir el taller i l’obrador familiar de ceramistes. L’interior allotja obres fetes per tres generacions: el modernisme d’Antoni Serra i Fiter, els reflexos metàl·lics d’Antoni, Josep i Enric Serra i Abella, i les obres actuals de Jordi Serra Moragas.\nNAU NOVA DE CAN MANYER\nConstrucció industrial formada per dues naus rectangulars a dues alçades i coberta a dos vessants que formen un pati central, presidit per la casa del vapor, pendent de restauració.\nVa iniciar les activitats el 1881. La nau de la dreta és la seu de la biblioteca pública de Vilassar, amb espais molt diàfans a dos nivells. Destaca el paviment hidràulic del pis superior de la biblioteca, com l’estructura de voltes sobre pilars de fosa de tota l’estructura de la planta baixa.\nEquipament públic creat l’any 1993 per preservar la música i la cultura tradicionals catalanes. L’any 2008 es va fer una modernització del centre amb la qual, entre altres aspectes, es va guanyar una planta soterrani (per a aules i estudi de gravació) i es va fer una reordenació urbanística de la zona (l’accés al centre es va traslladar a la plaça d’Anna Frank, fet que li va donar més entitat). El centre també disposa d’un teatre-auditori amb cabuda per a 300 persones (amb una distribució en forma d’amfiteatre i amb grada retràctil per poder deixar la platea lliure per a pista de ball), una sala d’exposicions i un bar – espai de trobada.\nANTIC PALAU SAVASSONA (ATENEU BARCELONÈS)\nEdificació senyorial del segle XVIII que, des de l’any 1907, acull la seu de l’entitat cultural Ateneu Barcelonès i que, al llarg de la seva història, ha sofert diverses transformacions. L’any 1906, mitjançant una reforma respectuosa, es va adequar l’espai de la planta noble per acollir-hi la biblioteca; però, a finals dels anys seixanta, sota els efectes del franquisme, es va construir una remunta de tres plantes que malmetia la lectura de l’edifici original. Finalment, una darrera rehabilitació ha posat en ordre les diferents intervencions del passat, potenciant-ne els elements més característics i millorant-lo tècnicament i arquitectònica per adequar-lo a les necessitats actuals. De l’edifici original encara en destaca l’accés mitjançant un pati espaiós d’escala coberta; la decoració d’alguns salons i la biblioteca amb pintures de Francesc Pla (segle XVIII), i un jardí original a l’altura del pis principal, mostra d’estil romàntic del segle XIX.\nITINERARI DE MAS A PALAU NEOGÒTIC. UNA PASSEJADA PEL JARDÍ ROMÀNTIC DE TORREBLANCA\nEl Parc de Torreblanca és una combinació perfecta d’itinerari mediambiental i cultural. Es coneix l’existència d’una vil·la romana dedicada al conreu de cereals i vinya que data dels segles i i ii dC. Posteriorment, i també a través de restes arqueològiques, sabem de l’existència d’un antic mas medieval, al segle xiv, tot i que el nom de Torre Blanca associat a la zona no apareixerà en escrits fins al segle xvi. Al segle xviii, la finca és comprada pels marquesos de Monistrol d’Anoia, que hi faran reformes per fer-la servir de finca d’estiueig.\nEl parc que podem observar avui dia és fruit d’aquesta gran reestructuració que els marquesos iniciaran a finals del segle xix i principis del xx: a sobre de les runes de l’antiga masia, es construiran un gran palau d’estil neogòtic (avui desaparegut) i els jardins romàntics del seu entorn, inspirats en formes i elements naturals, com grutes, illes, coves, llacs, salts d’aigua, vegetació exuberant…\nEl recorregut es farà per diferents espais:\n– El mirador del laberint i el bosquet\n– Les places de la Gerra i de la Gruta\n– El llac\n– El laberint\n– El passeig de les Esfinxs i la plaça de la Torre\n– El roserar\n– La pineda i la plataneda


Participació ciutadana | Solucions Municipals Integrals\nElaboració de projectes integrals de participació ciutadana\nElaboració de projectes de participació ciutadana tant per pressupostos participatius com per conèixer i fer d’altaveus de les necessitats i peticions de la ciutadania.\nS’ofereix l’estudi de l’estratificació social i física del municipi. Estructurem el projecte d’acord amb les característiques econòmiques, socials i polítiques del municipi (possibilitat de facilitar només el projecte o el projecte i l’execució)\nLa participació ciutadana té com a objectiu que la ciutadania participi en la presa de decisions sobre accions i implementació de mesures i projectes durant la legislatura. Aquest procediment fomentarà l’interès general en la gestió municipal, tot donant, a més, un valor afegit de transparència i proximitat del consistori amb els seus veïns.\nÉs imprescindible per dur a terme aquest objectiu crear un procediment reglat que especifiqui i estableixi una normativa i línia a seguir.\nProcediments inicials a executar:\nCrear un Taula de Treball per a la construcció del Procés Participatiu (anàlisi preliminar de com i qui l’integren)\nConsensuar la redacció d’un reglament per dirigir i orientar el futur procés de participació. Aquest ha de ser obert i transversal per anar adaptant-lo a futures edicions. És important que en aquesta redacció es doni veu a diferents interlocutors socials, polítics i tècnics , potenciant la transparència i el sentiment de pertinença.\nTasques incloses en el projecte de participació Ciutadana que SOMI ofereix:\nCoordinació de la Taula de Treball\nCoordinació i redacció del Reglament\nRedacció i emissió de respostes a preguntes o dubtes de la ciutadania\nPresentació, moderació i direcció d’actes i reunions\nConfecció de Cronograma\nRedacció de convocatòries\nConvocatòries i coordinació amb els mitjans de comunicació\nCreació i implementació del procés comunicatiu del projecte\nCreació de modelatges de documents interns\nCoordinació tècnica entre departaments municipals (gabinet de comunicació, tècnics, intervenció, secretaria, etc.)\nServeis complementaris que SOMI pot oferir a l’ajuntament en cas de sol·licitud expressa:\nServei de disseny i impressió de la campanya\nSistema informàtic per emissió del vot electrònic, si és el cas.\nDisseny de la campanya de divulgació i publicitat\nQualsevol servei necessari pel bon funcionament i desplegament del projecte que no pugui desenvolupar el mateix ajuntament (mailings, manteniment de xarxes socials envers el projecte etc.).


Jordi Cruz aconsegueix una nova estrella Michelin amb el restaurant Angle | Cupatges\nNacióDigital | 21/11/2019 a les 07:19h\nArxivat a: Gastronomia, Jordi Cruz, Estrelles Michelin, millors restaurants, restaurants, Guia Michelin, cuina\nEl restaurant Angle del mediàtic Jordi Cruz ha aconseguit la segona estrella Michelin. D'aquesta manera, el xef català suma un total de cinc estrelles, ja que l'AbaC també ha mantingut les tres. Durant l'entrega de premis a la gala celebrada a Sevilla aquest dimecres nit, el cuiner ha aconseguit escalar posicions en un dels podis culinaris més prestigiosos del món.\nEls altres establiments catalans que han aconseguit una nova distinció són: el restaurant Aürt de Barcelona del cuiner Artur Martínez; Cinc Sentits, també de Barcelona, del xef Jordi Artal, que recupera l'estrella que va perdre en la passada edició per tancament i trasllat, i Deliranto de Salou del xef Josep Moreno.\nPer contra, els que que han perdut l'estrella que tenien són La Barra de Carles Abellán de Barcelona, Els Brancs de Roses i Terra de S'agaró. El restaurant Gaig, de Barcelona, també ha perdut la distinció per tancament i trasllat.\nUna altra novetat de la gala ha estat la incorporació del guardó a la sostenibilitat, que ha estat entregat al xef Angel León del restaurant A poniente.\nEn l'última edició, celebrada tot just fa un any, Catalunya va col·locar quatre nous restaurants a la llista: la Barra de Carles Abellán, el Terra de Paco Pérez, l'Oria de Martín Berasategui i Cocina Hemanos Torres. També en va perdre, ja que es va oficialitzar la retirada de tres estrelles al Sant Pau de Carme Ruscalleda -tancat per decisió interna-.\nLa gala d'aquesta nit ha coincidit amb el 110è aniversari de la guia i, segons els organitzadors, ha estat l'acte de major dimensió de tota la història de la guia Michelin a la península Ibèrica. Entre el públic hi ha hagut representació de tots els locals amb tres i dues estrelles fins ara.\nMarta Torné i Jordi Cruz, nous ambaixadors del cava\nJordi Cruz i Marta Torné seran els nous Ambaixadors del Cava\nLa petjada de cultiu de vinya més antiga de Catalunya, a l’Urgell\nTrobem una sèrie de retalls que son rases de vinya i d’altres arbres fruiters i al seu interior hi va aflorar molt de material antic, amb centenars de fragments ceràmics... | Podem afirmar que a les comarques de Lleida hi ha evidencia de traces agrícoles ibèriques


Feminismos | Les feministes protesten al Rectorat de la Universitat de València - El Salto - País Valencià\nDenuncien estar patint una campanya desmesurada de multes injustes que tenen com a objectiu acoquinar-les i castigar-les per les seues protestes antipatriarcals. Concretament, les activistes valencianes han rebut 12 multes administratives que sumen més de 6.000 euros.\nLes feministes lligen el comunicat de protesta per les multes administratives del 8M. València. Beatriz Badenas\nEl moviment feminista ha tornat a realitzar a València una acció reivindicativa després de les concentracions espontànies pel cas de la manada el divendres passat. En esta ocasió, les activistes han pres la decisió d’ocupar les escales del Rectorat de la Universitat de València per mostrar el seu rebuig a l’onada de multes que han arribat des de la Delegació del Govern per les accions del 8 de març. Les activistes han expressat la voluntat de romandre allí fins a ser rebudes per la rectora, Mavi Mestre, que a l’hora de la convocatòria assistia a la presa de possessió del nou delegat del govern, Juan Carlos Fulgencio.\nConcretament, a les activistes valencianes les han arribat de moment 12 multes administratives que sumen més de 6.000 euros\nVa ser el delegat anterior, Juan Carlos Moragues, qui va signar les multes que han rebut les activistes per la seua participació en les mobilitzacions del 8M. Concretament, a les activistes valencianes les han arribat de moment 12 multes administratives que sumen més de 6.000 euros. Estes multes foren cursades pels agents durant la matinada del 8M. Prompte al matí, al voltant d'un centenar d’activistes realitzava un cercavila informatiu pel barri de Benimaclet quan varen ser retingudes per la policia, que va aplicar la coneguda com tècnica Kettling.\nDesprés de ser retingudes en un carrer i identificades, el piquet va anar cap al Rectorat de la Universitat de València, on van ser rebudes encara una altra vegada per la policia, que va tancar les portes i les va espentar per les escales de l'entrada. Uns deu minuts més tard, la rectora es feia la foto junt amb el moviment, mostrant el seu suport.\nLa setmana passada, l’assemblea feminista de València va realitzar un vídeo per alertar de la campanya repressiva que estan patint i de l’acumulació de multes. “Se’ns acusa de prendre els carrers, perdre la por i desobeir, emparant-se sota l’antidemocràtica i patriarcal Llei Mordassa”, expliquen elles en el citat vídeo que han fet per informar de la situació.\n"Volem una resposta contundent quan puga, podem esperar una estona, però les accions contra nosaltres han sigut contundents i és per eixa raó que demanem una resposta contundent".\nDurant l’acció dins del rectorat, han sigut rebudes pel gerent de la universitat, a qui li han demanat contactar a la rectora perquè sàpiga que l’estaven esperant. “Volem parlar amb la rectora i que es posicione públicament per coses que han passat a la universitat”. El gerent pregunta si l’exigència és immediata, a la qual cosa ha contestat una activista “Volem una resposta contundent quan puga, podem esperar una estona, però les accions contra nosaltres han sigut contundents i és per eixa raó que demanem una resposta contundent”. Uns vint minuts més tard, la rectora es personava al hall del rectorat per respondre les seues preguntes.\nLa rectora Mavi Mestre apareix per a respondre a les preguntes del moviment feminista. Beatriz Badenas\nMavi Mestre ha començat per recordar el 8 de març, dient que va ser un dia molt important que va transcórrer sense cap problema. “Va ser un abans i un després, des de la concentració del matí fins a la manifestació de la vesprada. Va ser un dia molt especial”, declara. També ha apuntat que ha comentat tot al nou delegat del govern, no només les multes al rectorat sinó totes les del moviment d’aquell dia. Concretament, les feministes li han demanat que declare públicament les seues afirmacions per tal de donar suport al moviment i a les protestes per les multes. La rectora ha agafat el manifest que li entregaven i que ha sigut llegit a la porta del rectorat i n'informarà el delegat del govern.“I espere que el pròxim 8 de març siga igual o millor”, deia Mavi Mestre per acomiadar-se.\n"No estem ací per a somriure; volem un posicionament públic i nosaltres seguirem als carrers, de l'altres costat, per una qüestió obvia i per posicionament polític", explicava una activista\nLes feministes han precisat que això serà abans, començant per les multes d’enguany i l’acció policial durant la jornada. “No estem ací per a somriure; volem un posicionament públic i nosaltres seguirem als carrers, de l’altre costat, per una qüestió obvia i per posicionament polític”, explicava una activista. “I farem la valoració d’este posicionament públic”. A la pregunta de la rectora sobre “l’altre costat”, l’activista ha concretat que “mentre estàvem rebent espentes a les escales del rectorat, que no va passar res perquè ens vàrem ajudar les unes a les altres, vosté estava dins en la porta tancada. Això és altre costat”\nAixí mateix, ha contestat que no estava al corrent de l'actuació de la policia dins de la universitat, lloc al qual no tenen accés ni permís d'actuació sense consentiment del rectorat. “Jo no vaig autoritzar res” diu Mavi. Les activistes li han demanat que, com a figura principal del rectorat, exigisca la no vulneració dels nostres drets a la vaga i els piquets informatius, així com han explicat que aquell dia només volien fer una assemblea allí dins perquè la policia no els permetia fer-ho fora.\n#19547 11:03 29/6/2018\nA ver si lo he entendido. Delegación de Gobierno pone multas por protestas no autorizadas (cuando basta con que preavises con dos o tres días para que DG te autorice) y estás personas se manifiestas como protesta en la puerta de la UV, porque la rectora estaba en la Delegación de Gobierno. Y ¿Por qué no protestan en Delegación de Gobierno?


ARTICLES DEL FULL PARROQUIAL: L'AMOR I L'ENAMORAMENT\nPablo D'Ors, un pensador actual, diu com molts altres, que l'amor no té gaire res a veure amb l'enamorament (Pablo D'Ors. Biografia del silencio. Ed. Siruela). En l'amor autèntic no s'espera res de l'altre; en canvi, en el romàntic, sí. En l'amor romàntic esperem que la parella ens doni la felicitat; hi posem tantes expectatives que, quan no es realitzen, quedem profundament decebuts. Ens guiem per aquell dilema «m'agrada, no m'agrada…» exac tament com ho faria un nen. Una vida així, és profundament decebedora perquè vol dir que, per grans que siguem, ens mantenim infants. Hem de saber que aquell que ens disgusta té dret a existir i no sols no ens fa mal, sinó que sovint ens convé, perquè ens empeny a fixar-nos en ell/a a fi que «tingui vida i vida abundant» (Jn 10,10) gràcies a la nostra companyia.\nEn canvi l'enamorament és un somni de la nostra societat occidental, un dels pocs mites vigents. Quan dic un mite vull dir que és mentida? No, els mites no són ni mentides ni veritats, sinó una mena de coincidències de la major part de la societat que expliquen les ventures i desventures actuals.\nEn la meva infància i joventut els relats d'Adam i Eva que explicaven els sofriments actuals de l'home i la dona eren uns mites reconeguts, com també el de la creació del món en set dies, que consagrava la setmana com intocable. Encara té una certa vigència el relat de David i Goliat, mític també, com a model de combat desiguals en què venç el més feble, tot i que la majoria de la gent no s'ha llegit el relat en la bíblia (1Samuel, 17).\nTornem a l'enamorament. En l'Antic Testament de la Bíblia hi ha dos enamoraments del Rei David que tots dos acaben fatals; l'un de David amb Mical, la filla del Rei Saül que, en un primer moment, li va salvar la vida (1S 19,1-17) però, quan el Rei David més endavant va dansar davant de l'Arca de l'Aliança, el dia del trasllat a Jerusalem, ella li ho va retreure i el va menysprear (2S 6,20-23). Es va acabar l'enamorament en un moment crucial, el de la veneració de l'arca de l'Aliança; l'altre és l'enamorament de David amb Salomé, la muller d'Uries, que el va encegar de tal manera que va fer matar el marit per posseir aquella dona tan bella. El profeta Natan, en nom de Déu, li va retreure el disbarat que havia fet i el rei David reconegué el pecat i en feu penitència públicament.\nI, quin camí hi ha per fer créixer l'amor? Ja vaig dir la setmana passada el valor del silenci que ajuda a centrar-te en tu mateix i recuperar la vida que tens i pots donar. Amb altres paraules, ajuda a comprendre que tens més força interior de la que et pensaves i també a descobrir que els altres et necessiten més del que creies, perquè són tan febles com tu mateix.\nEn fi, que l'enamorament no té res de dolent perquè ajuda a formar parelles, però tampoc podem dir que sigui un primer pas cap a l'amor. Hi ha parelles que els ajuda a trobar-se, sobre tot si han de superar, els dos junts, proves en els fills, en la família de l'altre, en el treball o l'atur… En canvi, hi ha d'altres parelles en que l'enamorament és el principi de la ruptura en part perquè esperaven massa de la felicitat que els podia donar l'altre.\nQuan Jesús parla de l'amor diu que «no hi ha amor més gran que el que dóna la vida (l'esperit si ho traduïm literalment) per aquell que estima» (Jn 15,13). Un amor com el de Maria Magdalena que va veure que no podia pas quedar abraçada amb el ressuscitat perquè se li va fer saber que ell anava al seu Pare que era el pare de tots i al seu Déu que era el Déu de tots (Jn 20,11-18).\nAprenem a estimar, no quan trobem a la persona perfecta, sinó quan arribem a veure de manera perfecta a una persona imperfecta.\nEscriptor, professor i filòsof americà


2010 – Grup Sardanista Maig\nArxiu anual 27 de desembre de 2010\nClassificacions finals campionats 2010\nGrans, Juvenils, Infantils, Veterans\nGrans, Juvenils, Infantils, Alevins, Veterans\nGrans, Jovenils, Infantils, Alevins, Veterans\nVídeos del Concurs d’Igualada\nRemenant per la xarxa hem trobat alguns vídeos del Concurs de Punts Lliures d’Igualada. Us els deixem per a que aquells que no hi vareu ser els podeu veure.\nGalop de la Colla Xàldiga\nGalop de la Colla Maig\nVídeo de l’informatiu de TV3\nFinal Punts Lliures Igualada 2010\nEl dia 27 de Novembre les colles Xamosa, Xàldiga i Maig van participar a la Gran Final de Punts Lliures d’Igualada 2010.\nLes Colles Xamosa i Xàldiga van fer dos segons en les seves respectives categories, i la Colla Maig va fer un tercer.\nUna nit molt divertida, podeu comprovar-ho a la Galeria de Fotos d’Igualada 2010\nMoltes Felicitats a totes les colles que hi van participar.\nJa podeu veure els vídeos de totes les presentacions i de les sardanes de concurs\nJa tenim les parcials del concurs\nExhibició Badalona CCC 2010\nEl passat dia 21 de Novembre la Colla Xàldiga i la Colla Maig juntament amb d’altres colles van participar en una exhibició a l’actual Capital de la Cultura Catalana, Badalona. La Colla Xàldiga rerpresentant Esparreguera, i la Colla Maig representant Badalona.\nPodeu veure totes les imatges de l’exhibició a la Galeria de Fotos de Badalona CCC 2010\nGaleria de fotos d’Igualada 2010\nPodeu veure tot el reportatge al Facebook\nGaleria de fotos Badalona CCC 2010\nConcurs Plaça Sòller 2010\nLa colla Dansaires de Maig ha quedat classificada en la cinquena posició a la categoria de veterans.\nJa tenim les parcials del concurs.\nGaleria de fotos Valls 2010\nConcurs de Valls 2010\nLa Colla Xàldiga, amb una gran ballada, ha aconseguit dos segons i s’ha proclamat subcampiona de Catalunya en categoria juvenil.\nD’altra banda, la gran sorpresa, la nostra colla alevina, la Colla Xamosa ha fet dos tercers i per tant s’ha proclamat tercera de Catalunya en categoria alevina.\nPots veure la resta de les fotografies a la galeria de fotos de Valls 2010


Sol Solet: La música dels meus pares\nPublicat per Sol Solet a 16:39\nEsther 11 de maig de 2011 a les 9:27\nLa meva mare era més de Roberto Carlos i et puc cantar "el gato que está triste y azul" del dret i del revés jaja!\nJo la veritat és que no escolto massa música perquè amb molt poca estoneta tinc prou sinó m'atabalo però l'Andreu ja canta gràcies a mi cançons de Miguel Bosé i alguna de Dinkin Jackson (Michael Jackson para los amigos) i gràcies al seu pare algunes de Manel.\nMirashka 12 de maig de 2011 a les 12:03\n... no se si dir-ho... jo em se totes les del Júlio Iglesias... primera època sobretot, que ma mare és gran... i les meves filles... de moment només reconeixen una de les cançons que escoltem, sobretot al cotxe... i me la demanen... Mamma mia de Abba... començaré a posar Manel al cotxe, que a mi també m'agraden molt!\nSol Solet 12 de maig de 2011 a les 22:09\nSí, noies els "hits" que més ens sabem estàn una mica passats de moda!\nMirashka 18 de maig de 2011 a les 12:19\nAquest post em té mania... és el tercer cop que et contesto, a veure si aquesta queda gravada...\nDeia que a mi em fa vergonya respondre, però que em se tota la discografia del Julio Iglesias... de pe a pa... si filla, tots tenim un racó fosc...\nI que les meves filles de moment escolten una mica de tot, però la única cançó dels papes que reconeixen i que demanen és... Mamma mia de Abba... estic criant unes minifreakies!!!!! Els hi coomençaré a posar Manel, que a mi també m'agraden molt!\nSol Solet 18 de maig de 2011 a les 15:20\nVaja, tenim a Roberto Carlos, Julio Iglesias i el Duo Dinámico penso que el millor que ens pot passar és NO trobar-nos a un caraoque!!\nA mi també m'encanta Mamma Mia d'Abba, ho afegire al topten de casa!!


Guia didàctica: Los Tarantos\n01/09/2017 - 05/06/2019\nUn recurs adreçat al professorat de Secundària i Batxillerat a l'entorn de la pel·lícula 'Los Tarantos', del director barceloní Francesc Rovira Beleta, una obra d’importància cabdal a la història del cinema del nostre país.\nDossiers didàctics per treballar a l'aula\n15/09/2017 - 31/05/2019\nEls dossiers didàctics s’ofereixen regularment durant el curs escolar i estan dirigits a docents d’Educació Primària, Secundària, Batxillerat i Cicles Formatius.\nTaller d'estiu "Vine a celebrar els 50 anys del Festival de Sitges!"\nUn taller per descobrir i explorar el món del cinema fantàstic i de terror de la mà del Festival de Sitges.\nVisita-taller a l'exposició 'Les façanes del Can Pistoles (Cinema Capitol, 1926-1989)'\n15/11/2016 - 26/02/2017\nVisita activa a les exposicions temporals de la Filmoteca i realització d'un taller creatiu. Entre novembre de 2016 i febrer de 2017, el taller es farà a l'entorn de l'exposició 'Les façanes del Can Pistoles (Cinema Capitol, 1926-1989)'.


Terra de Comtes i Abats - Els espais de la llegenda del Comte Arnau\nEl Museu del Comte Arnau, al casal de cultura de la vila de Gombrèn, permet fer-se una idea d’aquest personatge i contemplar diferents aspectes arqueològics, literaris, mitològics i històrics del castell i la nissaga Mataplana. Aquest museu recull peces trobades en les diferents excavacions que s’han portat a terme al castell. A través de maquetes i dibuixos es pot veure l’evolució constructiva del castell i el seu entorn. Algunes de les peces més destacades són el díptic de peltre, una peça d’un joc d’escacs d’ivori, un segell de la butlla pontifícia. Tot són peces d’entre els segles XII i XIII.\nInaugurat el 2010 al Palau de l’Abadia de Sant Joan de les Abadesses, el Centre d’Interpretació del Comte Arnau, endinsa el visitant en tota la màgia que envolta la figura del comte Arnau des del folklore, la història, la música i la literatura. L’exposició permanent està dividida en tres grans apartats. La primera presenta la cançó popular on l’ànima del comte dialoga amb la seva esposa per explicar-li per què està condemnat a recórrer les muntanyes del Ripollès. La segona endinsa el públic en les llegendes que s’expliquen al seu voltant. La tercera explica el mite creat per escriptors del segle XIX com Joan Maragall i Josep M. De Sagarra.


Història de l'efecte halo[modifica]\nEfecte halo en l'àmbit social[modifica]\nEfecte halo en l'àmbit acadèmic[modifica]\nEfecte halo en l'àmbit laboral[modifica]\nEn el lloc de treball, l'àmbit on és més probable que aparegui aquest efecte és en l'avaluació del rendiment del treballador, com en l'avaluació de l'acompliment. Quan un supervisor avalua l'acompliment d'un subordinat, pot donar protagonisme a una sola característica de l'empleat, com ara l'entusiasme, i permetre que tota l'avaluació sigui influïda per aquest tret. Tot i que l'empleat pot no tindre el coneixement o la capacitat per a realitzar el treball amb èxit, si mostra entusiasme o qualsevol actitud positiva, el supervisor pot donar-li una qualificació de rendiment més alta que si es fixés en la resta de variables, justificant-se pel grau de coneixement o habilitat.\nTasques laborals: la gent construeix en el lloc de treball una reputació de ser competent en quelcom, quan la seua àrea de competència real és molt diferent. Per exemple, si un dels comptadors de l'equip comptable es familiaritza amb el programari de comptabilitat, d'altres li demanen ajuda quan el programari dona problemes. Llavors, entre la resta de companys, es dona la suposició que ell sap molt sobre el programari de la companyia, i aconsegueix l'efecte halo que l'etiqueta com a expert en reparació de maquinari.\nEfecte halo en l'àmbit polític[modifica]\nEfecte halo en l'àmbit comercial[modifica]\nL'efecte halo s'ha convertit en un model comercial, per la qual cosa és molt conegut en el món dels negocis. Els especialistes en màrqueting utilitzen associacions a marques o noms coneguts per a millorar l'aparença del seu producte. Per exemple, associar el nom d'un dissenyador popular a un perfum eleva altament el seu preu de mercat, igual que si un personatge famós l'anuncia.\nAspectes positius i negatius[modifica]\nDaniel Kahneman diu que els halos poden ser tant positius com negatius. Un exemple del positiu es dona si pensem en un llançador de beisbol: si aquest és guapo i atlètic, és probable que el qualifiquen millor quant a les seves capacitats esportives.\nEls experiments de Nisbett i Willson[modifica]\nErrors de judici[modifica]\nQuins mecanismes psicològics s'amaguen darrere de l'efecte halo?[modifica]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Efecte_halo&oldid=27647261»


Psicòlegs a Tarragona, reunió de grups | Grup Mentoring\nAl contrari que en el pensament de grup on es perd la idea individual afavorint la grupal, pretenem amb els nostres Grups de Pensament fer just el contrari. Fomentar el lliure pensament i la reflexió des de cada persona, donant veu a la particularitat i l'essència individual.\nEstem en uns moments en què sembla una pèrdua de temps ocupar una part en pensar, filosofar i donar-li voltes a aquest pensar si no és amb un objectiu concret i ràpidament assolible.\nEntenem que en un Grup de Pensament es produeix una retroalimentació contínua que generarà un plus de reflexió, idees, propostes i avenços que es podrien concretar en accions orientades a un major benestar i una major consciència.\nAixí doncs, aquests Grups, de caràcter multidisciplinari es reuniran una vegada al mes per reflexionar sobre temes clau de la nostra activitat professional, temes d'actualitat, conflictes socials o qualsevol altre que pogués sorgir o proposar-se.


Avís legal – Jardineria Rosanes\nEn compliment del deure d'informació estipulat en l'article 10 de la Llei 34/2002 d' 11 de juliol dels Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, Jardineria Rosanes S.L., amb NIE X00000000T, d'ara endavant Jardineria Rosanes, en qualitat de titular del web localhost/jardineria, amb adreça a Camí de Can Abat s/n, codi postal 08769 de Castellví de Rosanes, Barcelona, direcció de correu electrònic jardineriarosanes@jardineriarosanes.com y teléfono 93 774 11 43, procedeix a comunicar-los la informació que conforma i regula les condicions d'ús d'aquesta pàgina, les limitacions de responsabilitat i les obligacions que els usuaris de la web que és publicat sota el domini localhost/jardineria, assumeixen i es comprometen a respectar.\nLa utilització de localhost/jardineria atorga la condició d'Usuari de localhost/jardineria, sigui persona física o jurídica i obligatòriament implica l'acceptació completa, plena i sense reserves de totes i cadascuna de les clàusules i condicions generals incloses en l'Avís Legal. Si l'Usuari no estigués conforme amb elles, s'abstindrà d'utilitzar localhost/jardineria. Aquest Avís Legal està subjecte a canvis i actualitzacions pel que la versió publicada per Jardineria Rosanes pot ser diferent en cada moment en què l'Usuari accedeixi al Portal. Per tant, l'Usuari ha de llegir l'Avís Legal en totes i cadascuna de les ocasions que accedeixi a localhost/jardineria.\nA través de localhost/jardineria, Jardineria Rosanes facilita a l'Usuari l'accés i utilització de diversos Continguts publicats per mitjà d'Internet per Jardineria Rosanes o per tercers autoritzats.\nL'Usuari està obligat i es compromet a utilitzar localhost/jardineria i els continguts conforme a la legislació vigent, l'Avís Legal i qualsevol altre avís o instrucció que es posin en coneixement, ja sigui per mitjà d'aquest mateix Avís Legal o en qualsevol lloc dels Continguts que conformen localhost/jardineria, com són les normes de convivència, la moral i els bons costums generalment acceptades. En aquests termes, l'Usuari s'obliga i compromet a NO emprar qualsevol dels Continguts amb fins i efectes il·lícits, prohibits en l'Avís Legal o per la legislació vigent, contrari als drets i interessos de tercers o que de qualsevol manera puguin fer mal, inutilitzar, sobrecarregar, deteriorar o impedir el normal ús dels Continguts, els equips informàtics o els documents, arxius i tota classe de continguts magatzemats en qualsevol equip informàtic propi o contractats per Jardineria Rosanes, d'un altre USUARI o de qualsevol usuari d'Internet (hardware i software).\nL'Usuari s'obliga i compromet a no transmetre, difondre o posar a disposició de tercers qualsevol mena de material que formi part de localhost/jardineria, com informacions, textos, dades, continguts, missatges, gràfiques, dibuixos, arxius de so i/o imatge, fotografies, gravacions, software, logos, marques, icones, tecnologia, enllaços, disseny gràfic i codis de fons, o qualsevol altre material al qual tingués accés en la seva condició d'Usuari de localhost/jardineria, sense que aquesta enumeració tingui caràcter restringit. Així mateix, conforme a tot plegat, l'Usuari no podrà:\nReproduir, copiar, distribuir, posar a disposició o de qualsevol altra manera comunicar públicament, transformar o modificar els Continguts, excepte que tingui autorització escrita i explícita de Jardineria Rosanes, que és titular d'aquests drets, o bé que estigui legalment permès.\nSuprimir, manipular o de qualsevol manera alterar el “copyright” i altres dades identificatives de la reserva de drets de Jardineria Rosanes o dels seus titulars, de les empremptes i/o identificadors digitals, marques d'aigua o qualsevol altre medi tècnic establerts pel seu reconeixement.\nL'Usuari s'abstindrà d'obtenir i d'intentar accedir als Continguts utilitzant mitjans o procediments diferents dels que, segons els casos, s'hagin posat a la seva disposició per aquesta finalitat, o s'hagin indicat per aquest fi en les pàgines web on es trobin els Continguts, o en general, els que s'emprin habitualment a Internet per aquest efecte sempre que no provoquin cap risc de dany o inutilització de la web localhost/jardineria, i/o dels Continguts.\nTotes les marques, noms comercials o signes distintius de qualsevol classe que apareixen a localhost/jardineria són propietat de Jardineria Rosanes o si no pot ser, dels seus respectius propietaris, sense que pugui entendre’s en cap cas que l’ús o accés al Portal i/o als Continguts doni a l’Usuari cap dret sobre les esmentades marques, noms comercials i/o signes distintius i sense que es puguin entendre cedits a l'Usuari, com tampoc cap dret d’explotació que existeixin o puguin existir sobre aquests Continguts. De la mateixa manera els Continguts són propietat intel·lectual de Jardineria Rosanes, o de tercers en el seu cas, per tant, els drets de Propietat Intel·lectual són de titularitat de Jardineria Rosanes o de tercers a qui se’ls hagi autoritzat el seu ús, a qui correspon l’exercici exclusiu dels drets d’explotació dels mateixos en qualsevol manera, i en especial, els drets de reproducció, distribució, comunicació pública i transformació. L’ús no autoritzat de la informació continguda en aquesta Web, així com la lesió dels drets de la Propietat Intel·lectual o Industrial de Jardineria Rosanes o de tercers inclosos en localhost/jardineria que hagin cedit continguts donarà lloc a les responsabilitats legalment establertes.\nDISPONIBILITAT DE LOCALHOST/JARDINERIA\nJardineria Rosanes no garanteix la inexistència d'interrupcions o errades en l’accés a localhost/jardineria, als seus continguts, ni que aquests es trobin actualitzats, encara que desenvoluparà esforços, per intentar evitar-los, arranjar-los o actualitzar-los. Per tant,, Jardineria Rosanes no es responsabilitza dels danys o perjudicis de qualsevol classe produïts en l'Usuari provocats per errades o desconnexions en les xarxes de telecomunicacions que produeixen la suspensió, cancel·lació o interrupció del servei del portal durant la prestació del mateix o amb caràcter previ.\nJardineria Rosanes exclou, excepte les contemplades en la legislació vigent, qualsevol responsabilitat pels danys i perjudicis de tota naturalesa que esdevinguin de la falta de disponibilitat, continuïtat o qualitat del funcionament de localhost/jardineria i dels Continguts, a l’incompliment de l’expectativa d’utilitat que l'USUARI hagués pogut atribuir a localhost/jardineria i als Continguts.\nJardineria Rosanes no es fa responsable dels continguts de les pàgines enllaçades, del funcionament o ús dels Hiperenllaços ni del resultat dels mateixos, ni garanteix l’absència de virus o altres elements en els mateixos que puguin provocar alteracions en el sistema informàtic (hardware i software), els documents o els fitxers de l'Usuari, excloent qualsevol responsabilitat pels danys de qualsevol classe causats a l'Usuari per aquest motiu.\nL'accés a localhost/jardineria no implica l'obligació per part de Jardineria Rosanes de controlar l'absència de virus, cucs informàtics o qualsevol altre element informàtic danyat. Correspon a l'Usuari, en tot cas, la disponibilitat d’eines adequades per la detecció i desinfecció de programes informàtics danyats, pel que Jardineria Rosanes no es fa responsable de les possibles errades de seguretat que es produeixin durant la prestació del servei de localhost/jardineria, ni dels possibles danys que puguin donar-se al sistema informàtic de l'Usuari o de tercers (hardware i software), els fitxers o documents emmagatzemats en el mateix, com a conseqüència de la presència de virus en l’ordinador de l'Usuari emprat per la connexió als serveis i continguts de la Web, d'un mal funcionament del navegador o de l'ús de versions no actualitzades d'aquest.\nLa prestació del servei de localhost/jardineria i dels Continguts té, en principi, una durada indefinida. Tanmateix, Jardineria Rosanes, qi/o de qualsevol dels Continguts en qualsevol moment. Quan sigui possible, Jardineria Rosanes advertirà prèviament l'acabament o suspensió de localhost/jardineria.\nQUALITAT DE LOCALHOST/JARDINERIA\nDonat l’entorn dinàmic i canviant de la informació i dels serveis que se subministren a través de localhost/jardineria, Jardineria Rosanes posa èmfasi, però no garanteix la completa veracitat, exactitud, fiabilitat, utilitat i/o actualitat dels Continguts. La informació de les pàgines d’aquest Portal només té caràcter informatiu, consultiu, divulgatiu i publicitari. En cap cas, ofereixen o tenen caràcter de compromís vinculant o contractual.\nJardineria Rosanes exclou de tota responsabilitat per les decisions que l'Usuari pugui prendre basant-se en aquesta informació, així com per les possibles errades tipogràfiques que puguin tenir els documents i gràfics de localhost/jardineria. La informació està sotmesa a possibles canvis periòdics sense previ avís del seu contingut per ampliació, millora, correcció o actualització dels Continguts.\nTotes les notificacions i comunicacions per part de Jardineria Rosanes a l'Usuari efectuades per qualsevol mitjà es consideraran eficaces a tots els efectes.


Un estudi revela poca incidència en els actuals habitants de Flandes i Holanda\nXavier Duran 19/01/2018 - 11.48 Actualitzat 19/01/2018 - 14.00\nAgressions sexuals i brutalitat, però sense deixar petjada genètica en la població actual. Aquest seria el resum de l'actuació dels Terços de Flandes segons una recerca liderada per Maarten Larmuseau, del Laboratori de Biodiversitat i Genòmica Evolutiva de la Universitat Catòlica de Lovaina (Bèlgica). En l'estudi hi ha col·laborat Francesc Calafell, investigador de l'Institut de Biologia Evolutiva (IBE) i professor de la Universitat Pompeu Fabra (UPF). ,\nPublicat a l'"American Journal of Physical Anthropology", l'estudi es titula "La llegenda negra de la presència espanyola als Països Baixos: verificant les creences compartides sobre el llinatge genètic". Aquest títol es justifica al principi recordant que\n"Les atrocitats comeses per l'exèrcit espanyol als Països Baixos en el segle XVI estan tan arrelades en la memòria col·lectiva de les societats belga i holandesa que generalment s'assumeix que les marques d'aquesta història estan presents en el seu llinatge genètic".\nAixí, es creu que les persones de cabells i pèls foscos són descendents dels soldats espanyols.\nLa clau és el cromosoma sexual masculí\nL'estudi s'ha basat en el cromosoma Y, que només suposa l'1% del genoma masculí però és el responsable de les característiques anatòmiques i fisiològiques dels homes. Com que només es transmet per línia masculina, s'utilitza per fer seguiment de poblacions.\nEn aquest estudi es van estudiar les freqüències, en una mostra d'homes belgues i holandesos, de dues variants del cromosoma Y molt més freqüents a la península Ibèrica que a la resta d'Europa: la R1b-Z195 i la R1b-SRY2627. La mostra la formaven 116 voluntaris que coneixien la seva genealogia per via paterna, que tenien avantpassats que vivien a Malines, Aalst, Anvers o Zichem abans de l'any 1700, i els cognoms dels quals havien estat documentats en alguna d'aquestes ciutats a finals del segle XVI. Les quatre ciutats van ser saquejades i destruïdes entre 1572 i 1578.\nEls resultats indiquen que les freqüències de les variants eren molt similars entre flamencs originaris de les ciutats arrasades i la resta dels habitants de Flandes. I que, a més, també eren molt semblants a les d'àrees veïnes, com el nord de França, on gairebé no va haver-hi presència espanyola.\nLa conclusió, doncs, és que l'impacte dels atacs de les tropes de Felip II en la variació genètica no va ser prou significatiu com per haver deixat una petjada evident en l'ADN de les poblacions autòctones actuals, ni tan sols en homes que descendeixen de les comunitats que van ser víctimes de la Fúria Espanyola durant la segona meitat del segle XVI.\nTal com assenyala Francesc Calafell:\n"La troballa no refuta la brutalitat de les tropes espanyoles, sinó que posa de manifest que pocs dels naixements fruit de les agressions sexuals que van perpetrar van sobreviure i originar llinatges presents en la població belga actual".\nEls terços eren unitats militars d'infanteria. Felip II va enviar terços a Flandes per ocupar el territori i sotmetre'l a un control polític i religiós més estricte. Al segle XVI, durant aquesta ocupació, es van atacar diverses ciutats. Els fets, coneguts pel nom de la Fúria Espanyola, van incloure violacions, robatoris i assassinats a gran escala, i van ser d'una gravetat inusual fins i tot per a l'època.


Casa Museu Lluís Domènech i Montaner (Canet de Mar) | femturisme\nCasa Museu Lluís Domènech i Montaner Canet de Mar\nCasa Museu Lluís Domènech i Montaner (Casa Museu Lluis Domenech I Montaner)\nCasa Museu Lluís Domènech i Montaner (Casa Museu Lluis Domenech I Montaner.)\nRiera Gavarra, 2\tCanet de Mar\nPàgina web\thttps://casamuseu.canetdemar.cat/\nTrucar 937 95 46 15\nLa història de l'actual Casa museu s'inicia quan, al 1875, Lluís Domènech i Montaner es casa amb Maria Roura, instant en el qual, la Masia Rocosa passa a formar part de l'univers de l'arquitecte. De casa pairal dels Roura, es converteix en la casa d'estiueig del senyor Lluís, com era conegut a Canet de Mar, i la seva família.\nLa masia és mimada pel senyor Lluís, sensible com era per tot el patrimoni històric. En la restauració de l'antic mas, l'arquitecte és completament respectuós amb els elements que hi troba: festejadors, esgrafiats, el senzill terra de rajoles de fang cuit, les rajoles de l'antiga cuina…\nDomènech fa d'aquest racó del Maresme el seu petit paradís, incorporant a les centenàries parets l'obra més moderna produïda per ell o els seus col·laboradors: guixos escultòrics, forja o ceràmica. En un perfecte equilibri, la decoració d'elements modernistes no oculta la sòbria arquitectura del segle XVII. Una qüestió que no és baladí. Les arts decoratives com forja, vitralls, ceràmica, fusteria, guixos escultòrics, enteixinats, etc. Són en molts casos aquells elements que defineixen una construcció com a modernista. Una pell decorativa que revesteix una estructura tradicional, com podem observar en algunes construccions de Canet.\nAnys després Domènech compraria la casa a l'altre costat del jardí, una casa que es transformaria en Can Domènech i per la qual, l'arquitecte i el seu fill Pere, van idear una construcció moderna, des del punt de vista de la comoditat i la higiene: cada pis tenia una funció pròpia, es busca la màxima ventilació i il·luminació naturals i un fet quasi únic, un bany per pis.\nAquest dos edificis conformen avui dia la Casa museu Lluís Domènech i Montaner on, arribades per diferents vies i mitjans es custodia una rica col·lecció d'arts aplicades a l'arquitectura, teixits i mobles dissenyats per Domènech i Montaner i els seus col·laboradors.\nLa casa museu és un espai format per dos edificacions de gran interès patrimonial: la Masia Rocosa, una masia del segle XVII, i la Casa Domènech (1919), d'estil modernista. Els dos edificis mostren la trajectòria polifacètica de l'arquitecte Lluís Domènech i Montaner (1849-1923), pare de l'arquitectura modernista catalana.\nLa Casa Domènech (1918-19) és la darrera obra de l'arquitecte. Lluís Domènech projectà la planta baixa de la mansió familiar com la zona diürna, amb el menjador, la sala d'estar, la cuina, el bany i l'habitació del servei. A les plantes superiors Domènech hi col·locà les cambres de dormir al voltant de l'escala, que forma un pati interior. La darrera planta era la destinada als néts.\nLa Masia Rocosa va ser l'originaria casa d'estiueig dels Domènech ja que el mas era propietat de la família de la seva esposa, Maria Roura, una nissaga de naviliers i terratinents de Canet de Mar. Després del seu matrimoni, el 1875, la família Domènech acostumaven a passar gran part de l'any a Canet en aquest antic mas del segle XVII.\nTambé et pot interessar: Museus per a les escoles\nSender dels parcs naturals\nEl triangle modernista al Maresme\nGrand Tour de Catalunya - Tram 5. Del…\nSeguint l'obra de Puig i Cadafalch…\nUn passeig per Sinera, itinerari Salvador… (a 2.7 km)\nLes ciutats dels morts, els cementiris… (a 2.7 km)\nRuta de l'art català del segle XVIII (a 2.7 km)\nD'arbre en arbre pels parcs d'aventura… (a 4.3 km)\nRuta literària per Caldetes (a 4.8 km)\nRuta de l'Esquirol per Calella (a 7.6 km)\nNEC: Festival Nits d'Estiu de Calella\nEls dies calorosos conviden a aprofitar les nits. Quan cau el sol i la fresca de la Mediterrània refreda els carrers, l'olor de la costa i la seva remor envaeixen la ciutat. A Calella són…\n01/07/2022 - 02/07/2022 ...\nSorteig: guanya entrades i refresca't a Marineland\nfemturisme.cat et convida a refrescar-te aquest estiu de la mà de Marineland! I ho fem amb un sorteig de 2 packs de 2 entrades! No deixis perdre l'oportunitat de ficar el cap sota l'aigua…


FCF | Entrenadors històrics del futbol català: capítol 2\nEntrenadors històrics del futbol català: capítol 2\nComitè Entrenadors | 28/04/2020\nJosep Juncosa, Lluís Aloy, Pep Rovira, Waldo Ramos, Martí Alavedra i Juanjo Díaz són els protagonistes d’una nova entrega de l’FCF dedicada als tècnics que han marcat una època.\nWaldo Ramos, celebrant l'ascens del Palamós CF a Segona Divisió 'A', l'any 1989 / FOTO: Manel Lladó, El Punt\nLa Federació Catalana de Futbol ofereix aquest dimarts una nova entrega dedicada als entrenadors històrics del futbol català, amb el segon capítol en homenatge als tècnics que han marcat una època. En una iniciativa conjunta del Comitè Tècnic d’Entrenadors, amb la col·laboració del membre de l’òrgan i representant a Barcelona, Julià Garcia, l’FCF continua amb la documentació de la trajectòria d’entrenadors que han estat referents en equips d’arreu del territori per on han passat.\nEn aquesta ocasió, el protagonisme se centra en la figura de sis entrenadors nascuts novament al llarg de la primera meitat del segle XX, amb una àmplia experiència com a tècnics en totes les categories, des de Primera Divisió fins a la territorial, entre les dècades dels seixanta i els noranta, algun dels quals, fins i tot, lligat a les banquetes fins les darreres temporades. Ells són, respectant l’ordre cronològic de la seva data de naixement, Josep Juncosa, Lluís Aloy, Pep Rovira, Waldo Ramos, Martí Alavedra i Juanjo Díaz.\nJosep Juncosa (les Borges Blanques, 1922 – Reus, 2003) fou un destacat futbolista català dels 40 i els 50 que, un cop retirat, va signar el seu idil·li com a entrenador amb el Córdoba CF. No va trigar gaire a trobar l’èxit en agafar l’equip a Tercera i aconseguir el primer ascens de la història de l’entitat, a Segona Divisió, amb un mètode revolucionari per l’època. Tanmateix, va tornar-hi en una segona etapa per completar la seva obra i pujar-lo a Primera Divisió, la campanya 1970-1971.\nA més, el seu camí a les banquetes també va passar pel CF Reus Deportiu, en diverses ocasions, el Xerez CD, la UE Lleida, el Pontevedra CF, el Levante UD, el CE Manresa, el Club Gimnàstic de Tarragona, el CF Amposta i el CF Balaguer.\nIniciat a la seva localitat natal, amb el FC Borges Blanques, d’on va saltar posteriorment al CF Reus Deportiu, com a jugador Juncosa va brillar en la posició d’extrem dret. A les files del RCD Espanyol signaria un ampli registre golejador, com a avantsala a la seva esplendor màxima amb l’Atlético de Madrid, amb qui va aixecar dos títols de Lliga, els cursos 1949-1950 i 1950-1951, a més d’una Copa Eva Duarte, precedent de la Supercopa d’Espanya, el 1951. Onze temporades al conjunt matalasser van valer-li per formar part de l’anomenada “davantera de seda” blanc-i-vermella, i per ser internacional absolut amb la Selecció Espanyola, amb qui va disputar el Mundial de Brasil ’50.\nLluís Aloy (Santa Coloma de Gramenet, 1930 – Calafell, 2012) va formar part de l’històric Barça de les Cinc Copes, la temporada 1950-1951, i posteriorment va estar lligat al món del futbol amb un llarg periple com a entrenador. La seva carrera a les banquetes va iniciar-la a la UDA Gramanet, per anar a continuació a la UE Sant Andreu —hi repetiria en una etapa posterior— i el FC Barcelona Atlètic, a qui va ascendir des de la Preferent Territorial fins la Segona Divisió.\nMestre que es basava en el col·lectiu com el secret per guanyar, a la vegada, també va dirigir el Real Valladolid CF, el Zamora CF, el CD Logroñés, el Pontevedra CF, la UE Lleida, el FC Andorra, la UE Olot, l’AEC Manlleu, el FC Vilafranca i el CF Calafell, amb qui va posar punt i final a la seva trajectòria com a tècnic a l’edat dels 75 anys, a Segona Territorial.\nCom a futbolista, va debutar amb només 14 anys amb el primer equip de la UDA Gramanet, des d’on va donar ràpidament el salt a les categories inferiors del FC Barcelona. En una línia atacant amb una alta competència, en els seus quatre cursos a l’antic Camp de Les Corts, Aloy va conquerir una Copa Llatina —anterior a la Copa d’Europa—, dos campionats de Lliga, tres Copes d’Espanya i dues Copes Eva Duarte, entre les campanyes 1950-1951 i 1953-1954.\nAlhora, com a jugador també va vestir les samarretes de la SD España Industrial, el Real Oviedo, el Cádiz CF, el CE Sabadell, el CF Badalona, la UE Figueres i la UE Sants, on va penjar les botes.\nPep Rovira (Torredembarra, 1943) fou un porter català dels anys 60 i 70, que també va fer carrera a les banquetes. Com a tècnic, va créixer de la mà d’un CA Roda de Barà a qui va conduir a les millors temporades de la seva història, en una relació que es va estendre al llarg de dotze temporades, en dues etapes diferents.\nAixí mateix, també és recordat pel seu pas com a entrenador del CE Europa, i altres clubs com el CF Vilanova i la Geltrú, la UE Tancat, la UE Torredembarra, el CF Llorenç, la UE Salou i el CE El Catllar també van tenir-lo al capdavant del primer equip.\nSota pals, Rovira va defensar la porteria del RCD Espanyol Amateur, la UE Vic, el Club Gimnàstic de Tarragona, el CE L’Hospitalet, el RCD Mallorca —amb qui va debutar a Primera Divisió—, el CE Sabadell, el CF Badalona i el CE Europa, on va quedar-se definitivament fins la seva retirada, al llarg de deu temporades on va disputar un total de 319 partits oficials com a escapulat. La seva empremta a l’entitat gracienca perdura en el temps en forma de penya, el Grup Europeista Pep Rovira, fundat el 1980 i que va esdevenir com un dels principals grups d’animació del club.\nL’efemèride de Waldo Ramos (Nerva, Huelva, 1944) encara sobrevola en l’actualitat els terrenys de l’antic Camp de Cervantes i del Nou Municipal de Palamós. Arribat a Catalunya durant la seva infància, va arrencar la seva projecció com a tècnic a la UE Rayo Esplugues, abans de madurar a les categories inferiors del FC Barcelona i el RCD Espanyol. El CD Malgrat, el CE Europa, el CF Badalona, el CF Igualada i el Girona FC van ser els seus següents clubs, on va convertir del futbol la seva escola de vida.\nEl seu ascens meteòric com a entrenador, però, arribaria al capdavant del Palamós CF, a qui va pujar en tres temporades consecutives com a campió de grup des de Preferent Territorial fins la Segona Divisió ‘A’, a raó d’una categoria per curs, a finals de la dècada dels 80. A la vegada, va deixar l’equip de la Costa Brava a dos punts de la promoció d’ascens a Primera Divisió en la campanya del debut al segon esglaó del futbol espanyol.\nPosteriorment, també entrenaria el CD Málaga i la UE Figueres, abans d’acomiadar-se del món de les banquetes en una segona etapa al Palamós CF, on perdura la seva llegenda, com una de les persones més entranyables i estimades de la llarga història del degà del futbol català.\nUn total de 46 anys al servei dels clubs del futbol català com a tècnic avalen Martí Alavedra (Terrassa, 1945) com un dels entrenadors amb un recorregut més dilatat de casa nostra. Des d’un llunyà 1973 fins aquesta mateixa temporada, en què ha posat punt i final a la seva llarga trajectòria a les banquetes, l’egarenc ha convertit en pròpia la màxima que el futbolista està per sobre de qualsevol tàctica.\nLa UE Rubí va ser el primer equip a qui va dirigir, seguit per la UFB Jàbac i Terrassa, la UD San Mauro, el Terrassa FC, el CE Súria, el CF Igualada, el CF Calella, el FC Joanenc, el CF Can Oriach, el CE Europa, el CE Berga, el CF Olesa de Montserrat, el CE Manresa, el CP San Cristóbal, l'EC Granollers, el CF Igualada, el CE Òdena i el CA Alpicat.\nA principis d’aquesta campanya 2019-2020, ha viscut la seva última experiència al capdavant d’un equip, el CS Juan XXIII de la seva ciutat natal, Terrassa, a Tercera Catalana, penjant els hàbits als 74 anys d’edat, convertit en una figura mítica de la territorial catalana.\nAixí mateix, Alavedra també ha tingut temps per exercir, en diferents parèntesis, de secretari tècnic del Palamós CF i l’AE Prat, a més d’analista tècnic en les retransmissions i programes de Cadena COPE, Onda Cero i Radio Marca Barcelona.\nParlar de Juanjo Díaz (Ciudad Real, 1949 – Terrassa, 2017) és fer-ho del seu binomi amb el RCD Espanyol, club de la seva ànima, on perdura en el record de tota l’afició blanc-i-blava, per la seva labor tant com a tècnic del primer equip periquito, com en diferents vessants en el futbol base.\nDesprés d’iniciar-se a les banquetes amb el CF Montañesa, i de passar pel CE Menorca, el CE L’Hospitalet i les categories inferiors del RCD Espanyol, va fer-se càrrec del conjunt blanc-i-blau a meitat curs i va ser l’artífex de l’ascens a Primera Divisió de la temporada 1989-1990. Posteriorment, tornaria al vell Camp de Sarrià per viure una segona etapa al capdavant de l’equip a la màxima categoria.\nAl seu torn, també va entrenar al llarg de la seva carrera el CFJ Mollerussa, el Palamós CF, el Real Valladolid CF, la SD Huesca, el FC Andorra, l’Águilas CF, la UE Cornellà, el Cartagonova FC i el CD Badajoz, el seu últim equip abans de retornar a l'entitat del seu cor, el RCD Espanyol, com a director adjunt de la Ciutat Esportiva Dani Jarque, entre els anys 2003 i 2013.


Sota excepció permanent - directa.cat\nEn retrospectiva, només una altra volta de cargol. Una més encara. Quan l’anomalia i l’excepció creixen, venen de lluny i s’aguditzen. De lluny: si primer va ser la sentència del Tribunal Constitucional (TC) de 2010 impulsada pel PP, que va retallar l’Estatut aprovat en referèndum, aviat va aparèixer la persistent Brigada Aranzadi. Fou rebatejada així pel periodista Enric Juliana, després d’una intervenció a Madrid el 20 de gener de 2014, de Miguel Herrero de Miñon. En un debat a la Casa de las Américas de la capital espanyola, un dels set pares de la Constitució espanyola de 1978 sostenia: “El problema de Catalunya és eminentment polític i no es resoldrà amb l’Aranzadi a la mà”. Però la Brigada Aranzadi –el nucli dur de l’advocacia de l’Estat espanyol– va marcar el compàs: des de l’any 2010 més de 40 lleis aprovades al Parlament de Catalunya han estat recorregudes per l’executiu del PP davant el Tribunal Constitucional. Totes van ser suspeses immediatament –per prerrogativa governamental– i una vintena han estat definitivament anul·lades.\nAquest desplaçament de la fallida batalla politicoelectoral al camp judicial-repressiu ha fet que coincidís, per cinquè any consecutiu, amb l’informe del Consell d’Europa sobre la manca d’independència judicial a l’Estat espanyol –vegeu peça– i l’incompliment reiterat de les recomanacions del GRECO, el grup d’estats contra la corrupció del mateix organisme continental. Sobre els qui desplegaran la gestió del major procés judicial polític des del final de la dictadura, recau fa anys un elevat biaix polititzat, una clara dependència governamental i una acreditada designació partitocràtica. Que el darrer president del Tribunal Constitucional fos Francisco Pérez de los Cobos, militant del Partit Popular, n’era la metàstasi. A més, recentment, l’Estat va patir un fracàs estrepitós intentant-lo situar al Tribunal d’Estrasburg, després de posar en evidència el seus desconeixements d’idiomes davant dels entrevistadors i que havia mentit en el currículum. El seu substitut al Constitucional, el conservador González Rivas, com a membre de la Junta Electoral Central, va prohibir les concentracions del 15-M en la vigília de les eleccions municipals de 2011. El nomenament s’ha fet en detriment del magistrat Andrés Ollero, que sonava en totes les travesses, però disset anys com a diputat del PP van avortar-ho. Cal recordar que Diego Pérez de los Cobos –processat i absolt per tortures al País Basc–, germà de l’expresident del TC i general de la Guàrdia Civil, fou el màxim comandament de la violència policial de l’1-O.\n“Que no cunda el pánico”, editorialitzava El País dos dies després del 21-D. Doctrina d’Estat, el guió de la condemna és escrit i la maquinària d’una triple excepcionalitat continua engreixada: la política –155–, l’econòmica –via Montoro, retorçant la interpretació de la llei d’estabilitat pressupostària, i via reforma del 135 des de 2010– i la jurídica –via Marchena. L’excepció, però, ve de lluny. Pel constitucionalista Pérez Royo, el cop d’estat es va consumar l’any 2010, amb la sentència que retallava l’Estatut de Catalunya aprovat en referèndum: “La sentència del Tribunal Constitucional contra l’Estatut fou formalment una sentència, però materialment un cop d’Estat. […] L’Estatut de Catalunya no és l’Estatut de Catalunya. És l’Estatut del PP per a Catalunya, l’Estatut que el PP a través del Tribunal Constitucional va aconseguir imposar a Catalunya contra la manifestació de voluntat expressament formulada pel Parlament i pactada amb les Corts Generals i contra la manifestació de voluntat del cos electoral de Catalunya expressada en referèndum”. El mateix Pérez Royo, en un article a ElDiario.es, ha qualificat d’“esperpèntic” la interlocutòria que confirma la presó –per unanimitat– d’Oriol Junqueras i que inverteix els responsables de la violència de l’1-O: “No va haver-hi ‘alçament violento’ per part del Govern, però sí ‘contra-alçament violento’ per part del Gobierno de la Nación. En la provocació d’aquest contra-alçament està la justificació del delicte de rebel·lió. […] La Generalitat és la responsable de la violència exercida per l’Estat contra els seus ciutadans. Aquesta és la violència que converteix Oriol Junqueras en reu del delicte de rebel·lió. Això no pot acabar bé mai”. Paradoxes mentre el ministre espanyol d’exteriors, Alfonso Dastis, nega aquesta violència arreu del món, el Suprem la constata i la imputa al sobiranisme.\nArticle publicat al número 445 de la ‘Directa’\n« “La democràcia actual s’inaugura amb l’holocaust de milers de joves”\nLa Xina, la distòpia de demà »


Apartment Gagarin -Keszthely Keszthely Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 168 allotjaments a Keszthely.\nApartment Gagarin -KeszthelyApartament-, Keszthely Centre, Keszthely, Hongria, 8360 - Veure al mapaApartment Gagarin -KeszthelyVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 23 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Keszthely, Apartment Gagarin -Keszthely és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment Gagarin -Keszthely també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Keszthely. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Keszthely, faci de Apartment Gagarin -Keszthely la vostra llar.