Dilluns, 26 Juliol 2021 10:10\nL’Ajuntament de Benetússer ha signat un protocol amb Aigües de València pel qual l’empresa encarregada de gestionar el servei d’aigua en el municipi es compromet a donar 1 € per cada usuari/ària de la localitat que es passe a la factura electrònica. Es tracta d’una iniciativa mediambiental i solidària que beneficiarà a Càritas de Benetússer, una de les entitats que compten amb major arrelament en la població gràcies a la seua labor social amb les famílies més necessitades.\nA l’acte de presentació va assistir l’alcaldessa del municipi, Eva Sanz Portero, acompanyada de la regidora de Benestar Social, Carmen Elvira Albors Gil, el director de Càritas Benetússer, Francisco Javier Claumarchirant, i responsables d’Aigua de València. “Es tracta d’un acord molt il·lusionant que esperem que compte amb el suport massiu dels nostres veïns i veïnes tant per a recudir la petjada de carboni com per a contribuir a ajudar a Càritas Benetússer en la seua fantàstica labor”, destaca la regidora de Benestar Social, Carmen Elvira Albors Gil.\nAquesta campanya té objectiu la reconversió de la factura a digital d’una gran part dels 8.000 clients que l’empresa té actualment en la població benetusina, fomentant l’abandó del paper per a reduir el consum d’energia i matèries primeres, així com evitar la generació de residus. Actualment, solament el 13% dels abonats reben ja aquest tipus de factures en els seus mòbils o a través del correu electrònic pel qual es busquen noves fórmules per a sensibilitzar a la població sobre la necessitat de canviar uns certs hàbits que tenen un impacte molt rellevant en el medi ambient.\nEl passe a la factura electrònica a un clic\nEls usuaris i usuàries interessats a participar en la campanya compten amb dues vies per a realitzar el passe a la factura electrònica, bé a través de l’oficina virtual de la web d’Aigües de València (https://www.aguasdevalencia.es/virtualoffice), o mitjançant l’APP ‘Aigües Mòbil Clients’, disponible tant per a IOS com en Google Play. Per a fer el canvi, solament és necessari introduir les dades personals i del subministrament i els usuaris i usuàries començaran a rebre la seua factura de manera electrònica.\nDilluns, 19 Juliol 2021 16:47\nL'Ajuntament de Benetússer, a través de la seua àrea d'Esports, s'ha reunit amb el club local, la Unió Benetússer Favara CF, per a acordar la planificació del canvi de gespa del camp de futbol municipal abans de finalitzar l'any. La trobada, que va comptar amb la presència de l'alcaldessa de Benetússer, Eva Sanz, i del regidor d'Esports, Rafael del Riu, així com del president del club, José Vicente Ballester, acompanyat d'altres membres d'aquest, tenia com a objectiu establir un calendari d'actuacions consensuat amb la directiva del club per a reduir l'impacte sobre els futurs partits i planificar alternatives per al correcte desenvolupament esportiu. “Des de l'ajuntament estem treballant en ferm per a finalitzar l'any amb una nova gespa, donant una resposta prioritària a aquesta demanda ciutadana que transformarà les nostres instal·lacions, i situarà la nostra escola de futbol en tot un referent a la nostra comarca”, destaca el regidor d'Esports, Rafael del Riu, que, a més, “vol agrair en tot moment la bona relació de col·laboració per part del club, jugadors, tècnics i directius”.\nAixí, en els pròxims mesos es procedirà, primerament, a la instal·lació de focus LED que permetran la millora de la il·luminació del camp amb el consegüent estalvi de consum d'electricitat. Més tard, es durà a terme el canvi de la gespa a partir d'uns plecs en els quals es valorarà tant la qualitat del producte i la seua homologació com el seu ajust a la normativa mediambiental.\nAquests canvis en el camp de futbol municipal se sumaran a les millores ja realitzades tant a l'interior com en l'exterior de les instal·lacions esportives en els últims temps. A més del segellament de les goteres i del canvi de lluminàries en el pavelló del poliesportiu, s'ha procedit al canvi de finestrals del mateix per a afavorir la ventilació en temps de Covid-19, i s'ha adquirit una nova màquina de neteja per al sòl cobert que actua amb major rapidesa i seguretat per als usuaris i usuàries.\nEn l'exterior, el Poliesportiu Municipal compta amb quatre noves pistes de pàdel que formen part de l'ampliació de 7.800 m² posada en marxa en el complex esportiu municipal de Benetússer, la finalització del qual va coincidir amb l'inici de la pandèmia en el 2020. Les noves instal·lacions inclouen també pistes de futbol sala i de bàsquet i dues pistes per a la pràctica de diferents disciplines, a més d'una àrea de street workout, espais especialment dissenyats per als més joves del municipi.\nDilluns, 19 Juliol 2021 10:12\nL’Ajuntament de Benetússer, a través de la seua àrea de Desenvolupament Local, ha conclòs la Fase 2 de les seues Ajudes Parèntesis amb la injecció d’un total de 233.897,76 euros a 107 comerços i persones autònomes locals.\nAquesta xifra final suposa un augment de més de 35.000 euros respecte al pressupost inicial assignat a la segona convocatòria, que ascendia a un total de 198.781 euros, i per al qual el consistori ha decidit destinar part del romanent municipal.\nAixí, ha sigut possible donar resposta a les demandes dels diferents sectors econòmics que comptaven amb el domicili social en el terme municipal de Benetússer.\n“Concloem de manera reeixida la convocatòria de les ajudes del nostre Pla Resistir havent posat tot de la nostra part per a donar resposta a les necessitats dels nostres comerços i empreses i amb l’esperança que aquesta injecció econòmica els permeta dinamitzar els seus diferents negocis”, indica l’alcaldessa de Benetússer, Eva Sanz Portero.\nEl total del Pla Resistir ha suposat una inversió de 412.000 euros, dividits en dues fases diferenciades. En un primer moment, l’ajuntament va posar el focus en els sectors de l’hostaleria, turisme i activitats lúdiques, rebent un total de 79 sol·licituds que complien les bases, equivalents a 177.600 euros.\nPer a la Fase 2 es van ampliar els sectors amb l’objectiu d’ajustar-se el més possible a la realitat d’una activitat econòmica afectada per la crisi sanitària que es va veure obligada a tancar o a reduir significativament els seus horaris durant diferents períodes de la pandèmia.\nD’aquesta manera, s’ha reconegut el dret a les Ajudes Parèntesis, per un import de 2.000 euros per comerç, als quals es podia sumar 200 euros per cada treballador a càrrec seu fins a aconseguir els 4.000 euros, a microempreses i autònoms que dediquen la seua activitat al sector de les perruqueries, botigues de roba i calçat, negocis de fotografia, decoració i productes tèxtils per a la llar, ferreteries i parament, artistes fallers, floristeries, acadèmies, autoescoles, escoles infantils, safaretjos de cotxes i persones dedicades al sector del taxi.\nAmb el pagament d’aquestes ajudes conclou un Pla que va començar la seua marxa a principis de febrer i que ha comptat amb la col·laboració de la Generalitat València, encarregada d’aportar el 62,5% dels 376.381 euros inicials, així com de la Diputació de València que va aportar un 22,5%.\nPer part seua, el consistori de Benetússer, encarregat de proporcionar el 15% de l’ajuda, equivalent a 56.457 euros, xifra a la qual cal sumar els 35.116,76 € aportats del romanent municipal per a la Fase 2.\n“Un muntant que incrementa la participació de l’ajuntament en el Pla Resistir fins als 91.500 euros, mostrant la nostra absoluta prioritat per la reactivació econòmica del municipi a través de la injecció directa d’aquestes ajudes”, destaca el regidor de Desenvolupament Local, Emilio Cano Arteaga.\nDijous, 15 Juliol 2021 16:07\nL'empresa municipal Benesermu SAU ha signat un acord col·lectiu per a millorar les condicions laborals del seu personal de neteja viària, d'edificis i locals i de jardineria. Amb aquesta signatura, s'estableix un nou marc regulador que garanteix a la plantilla l'increment salarial durant el període 2020-2022, així com l'establiment d'una prima pel treball de reforç intensiu realitzat durant el període Covid-19. D'altra banda, es valora la protecció del SMI, regulant els plusos que el confirmen d'acord amb les indicacions de la Inspecció de Treball, així com l'increment del plus de falles o de les hores extraordinàries. “Amb aquest acord, des de l'ajuntament expressem la nostra voluntat de treballar sempre per la millora dels drets laborals de tots els empleats i empleades a càrrec nostre, tant en matèria social com econòmica, garantint que les condicions siguen justes i concorde a les noves realitats que vivim”, informa l'alcaldessa de Benetússer, Eva Sanz.\nEn aquest sentit, a més de l'increment salarial, destaca l'equiparació dels permisos retribuïts dels sectors de neteja viària i jardineria als establits en el conveni de neteja d'edificis i locals, així com una millora general en matèria de conciliació que engloben des de la reducció de jornada, als permisos de lactància o la cura dels fills/es afectats per malalties greus.\nEn les negociacions de l'acord, que es van iniciar abans de la pandèmia, han intervingut, d'una part, l'alcaldessa de Benetússer, Eva Sanz, com a Presidenta del Consell d'Administració de Benesermu; Francisca Lon Mateu, consellera vocal del mateix i Ernesto Casino Bueno, Secretari del Consell d'Administració de l'empresa; i de l'altra, els delegats sindicals de Benesermu i representants de CCOO del Hàbitat del PV.\nDimarts, 13 Juliol 2021 10:35\nDilluns, 05 Juliol 2021 15:01\nL'Ajuntament de Benetússer, a través de la seua àrea d'Educació, ha iniciat hui ‘Concilia Estiu 2021’, un programa lúdic-educatiu dirigit a xiquetes i xiquets de 3 a 12 anys del municipi els progenitors del qual treballen durant el mes de juliol. Amb aquesta iniciativa, el consistori pretén oferir una eina que facilite la conciliació de la vida laboral i familiar, al mateix temps que posa en marxa un calendari d'activitats segures per a diferents edats.\nAquest matí, la regidora d'Educació, Ana Martín Valero, i la regidora de Serveis Socials, Carmen Elvira Albors Gil, han assistit a la primera recepció dels i les participants, que es troben distribuïts en cinc grups, amb aules i espais de pati diferenciats. “A causa de l'actual situació sanitària, hem adaptat la nostra tradicional Escola d’Estiu per a oferir a les mamàs i papàs treballadors una alternativa responsable perquè les seues filles i fills passen els matins d'estiu, combinant projectes en grup amb activitats de manualitats, esports, experimentació i molt més”, informa la regidora d'Educació, Ana Martín Valero.\nSota la premissa ‘Un, dos, tres, històries a l'inrevés: “La maleta viatgera”, el programa, que es desenvoluparà fins al 30 de juliol en les instal·lacions del CEIP Cristòfor Colom, cerca educar als xiquets i xiquetes en igualtat a través de divertits jocs setmanals que impliquen la col·laboració activa dels i les menors. Així, cada dia es combinarà l'aprenentatge a través de jocs cognitius, ambientals i esportius amb activitats aquàtiques per a convertir ‘Concilia Estiu’ en una alternativa educativa per a passar l'estiu. Si bé l'horari del programa és de 9 a 14 hores, l'Ajuntament de Benetússer ofereix la possibilitat d'iniciar el servei a partir de les 8 hores per a afavorir la conciliació laboral de mares i pares.


El benefici de les empreses de l'Íbex-35 es dispara un 69% el 2016\nLa siderúrgica Arcelormittal és la que més va créixer durant l'últim exercici, mentre que el Banco Popular és l'única firma que presenta pèrdues\n2 min. Barcelona 15/03/2017 19:37\n651x366 Les grans empreses del selectiu espanyol van guanyar 29.719 milions el 2016. / SERGIO BARRENECHEA / EFE Les grans empreses del selectiu espanyol van guanyar 29.719 milions el 2016. / SERGIO BARRENECHEA / EFE\nLes empreses de l'Íbex-35 mouen menys diners però creix el seu benefici. Aquest és el diagnòstic que es desprèn de l'índex de referència al mercat borsari espanyol després que quasi tot el selectiu hagi presentat els seus resultats a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV).\nExcepte el Banco Popular, totes les empreses han tancat l'any 2016 amb beneficis. En aquest sentit la firma que més ha crescut durant l'últim exercici ha sigut la siderúrgica Arcelormittal, que va passar de tenir unes pèrdues de vora 7.500 milions d'euros a guanyar més de 1.600 milions l'últim any. De mitjana, les empreses de l'Íbex van experimentar un augment dels beneficis d'un 68,76%.\nEn termes absoluts, les tres empreses que encapçalen el podi dels números verds són el Banco Santander, el BBVA i Iberdrola. El banc presidit per Ana Botín va registrar uns guanys de 6.204 milions d'euros, mentre que els del seu competidor bilbaí van ser de 3.475 milions. Finalment, la companyia energètica Iberdrola va arribar a un benefici de 2.705 milions.\nTot i aquestes dades, la facturació dins aquest grup va ser inferior als nivells del 2015, concretament un 4,31% menys. De nou, el Banco Popular és l'empresa que més disminueix en aquest aspecte, un 17,64%. Per contra, la immobiliària Merlin Properties va facturar un 69% més que un any abans, la que més creix en aquest apartat.\nBanco Popular, la ovella negra\nAl febrer el Banco Popular donava a conèixer els seus resultats, que suposaven unes pèrdues rècord en la història de l'entitat. L'entitat financera, que durant l'últim exercici es trobava sota la presidència d'Ángel Ron, va destinar vora 5.692 milions d'euros a provisions extraordinàries de crèdit immobiliàries, a més del retorn dels diners de les clàusules terra. L'any 2015 el Popular va obtenir un benefici de 105,9 milions d'euros, mentre que el 2016 les pèrdues registrades han sigut de 3.475 milions.\nLes dades que ofereix la CNMV inclouen totes les empreses menys Abertis, Acciona i Inditex. Les dues primeres no havien presentat els seus resultats abans que es tanqués l'informe, mentre que la companyia tèxtil d'Amancio Ortega opera amb un any fiscal diferent.\nL'Íbex-35 tanca en pau un any tempestuós\nEl benefici de les empreses de l’Íbex-35 cau un 27% el 2015


Tot a punt per una nova Marató de Donants de Sang a Sant Feliu\nINTERVÉ: Laura Serrano, regidora d'Acció Social de Sant Feliu de Guíxols\nSant Feliu de Guíxols es prepara per una nova edició de la Marató de Donants de Sang que s'hi celebra cada dos anys. Tindrà lloc aquest dissabte 22 de desembre de deu del matí a nou del vespre i aquest any estarà emplaçada a l'interior de l'envelat que s'ha muntat al Guíxols Arena.\nLa Marató de Sant Feliu és històricament una de les més nombroses de les comarques gironines i s'espera que ajudi substancialment a augmentar les reserves de sang abans del Nadal, i és que aquesta és una època en què tradicionalment les donacions baixen una quarta part. El banc de Sang compta amb reserves per uns sis o set dies, quan l'òptim serien deu.\nPer tal de dotar de més al·licients encara la jornada, el teixit associatiu s'ha bolcat amb la iniciativa. Una trentena d'entitas ganxones oferiran la seva ajuda i dinamitzaran el dia.\nTot i que l'organització no es marca objectius concrets pel que fa a números, sempre seria molt bona notícia poder igualar o superar els 400 donants d'ara fa dos anys. Siguin els que siguin, però, gaudiran d'una experiència pionera: rebran uns SMS quan la seva sang s’enviï a un hospital per tractar un pacient.


Comissen 12 tortugues de terra a Argentona\nEs tracta d'una actuació dels Agents Rurals d'intervenció d'animals d'espècie protegida\nEls Agents Rurals han dut a terme una intervenció a Argentona on han comissat 12 tortugues de terra d'una casa particular. Les tortugues s'han portat al Centre de Fauna de Torreferrussa el qual s'encarrega de la fauna salvatge. Posteriorment seran acollides pel CRARC, centre de recuperació d'amfibis i rèptils que té com a objectiu la rehabilitació i gestió d'aquesta fauna.\nEl Cap dels Agents Rurals del Maresme, Lluís Jara, ha explicat a Ràdio Argentona que la tinença d'espècies autòctones protegides pot ser constitutiu d'un delicte penal. En aquest sentit, ha puntualitzat que la protecció de les tortugues parteix d'una realitat científica, ja que són animals amenaçats i avocats a l'extinció. Per aquest motiu ha conclòs que es persegueix qualsevol acció contrària a la normativa i justament és el cas de la tinença de tortugues de terra a casa, ja que va en contra de la conservació d'aquesta espècie.\nEscolta l'entrevista al Cap dels Agents Rurals del Maresme, Lluís Jara:


Copa SCG | territoribc V9\nHistòria de la Copa SCG\nLa Copa SCG es va crear a iniciativa de Territori Bàsquet Colomenc, en l'any 2009, comptant amb el suport dels clubs colomencs del moment (ADE Fuster, Bàsquet Draft Gramenet, Bàsquet Neus, CB Santa Coloma i Gramenet BC) i de l'Institut Municipal d'Esports. Aquesta primera edició es va realitzar només a la categoria sènior, tant masculí com femení, tenint com seu de joc el Pavelló Juan del Moral i va tenir el patrocini econòmic de Territori Bàsquet Colomenc. La presentació del torneig es va fer a la Sala de Plens de l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet, amb la presència del Regidor d'Esports, Antonio Carmona, el responsable de Territori Bàsquet Colomenc, David Parra, i els representats dels cinc clubs colomencs.\nLa segona edició, a la temporada següent (2010), es va donar un salt important, ja que participen les categories des de premini fins altre cop la categoria sènior, amb la participació dels cinc clubs de la ciutat per segona edició seguida. L'Institut Municipal d'Esports va col·laborar amb un conveni sobre les instal·lacions mentre que la resta de despesa econòmica seria repartida entre Territori Bàsquet Colomenc i els clubs colomencs (ADE Fuster, Bàsquet Draft Gramenet, Bàsquet Neus, CB Santa Coloma i Gramenet BC) i la Regiduria de Joventut i Cultura que va col·laborar amb la subvenció de medalles per les castegories de promoció. Els partits corresponents a les categories de formació es va jugar al Poliesportiu de La Bastida mentre que les categories de competició es va seguir jugant en el Pavelló Juan del Moral.\nEn el 2011, la tercera edició, seguint amb la organització des de Territori Bàsquet Colomenc, la col·laboració dels 5 clubs colomencs i la continuïtat del conveni per les instal·lacions per part de l'Institut Municipal d'Esports es va voler innovar i la Copa SCG de promoció es va voler jugar al mes de juny però la no participació de dos clubs colomencs a última hora (Bàsquet Draft Gramenet i Gramenet Bàsquet Club) va obligar a suspendre aquesta competició. Al setembre, es realitzaria la Copa SGC a les categories des de junior fins sènior, repetint com seus de joc el Pavelló Juan del Moral i el Poliesportiu de La Bastida, i amb la novetat de Can Sisteré.\nA la quarta edició, en el 2012, la Copa SCG es va veure reduïda a només tres clubs, ja que Bàsquet Draft Gramenet i Gramenet Bàsquet Club van renunciar a participar debut a aspectes econòmics. Territori Bàsquet Colomenc seguiria organitzant la Copa SCG que no tindria en aquesta edició el suport de l'Institut Municipal d'Esports amb el conveni habitual, pel què els tres clubs colomencs van asumir les despeses per les instal·lacions. El Poliesportiu de La Bastida i el Pavelló Juan del Moral serien les seus d'aquesta edició.\nLa edició de 2013 va ser la millor de totes les efectuades fins el moment. La participació de tots els clubs colomencs més el debut de CB Olympic Goodfellas, van fer que fos la edició amb més caps de setmana, més partits jugats i el major número d'instal·lacions (Poliesportiu de La Bastida, Pavelló Juan del Moral, Poliesportiu de La Colina i el Poliesportiu del Raval). L'Institut Municipal d'Esports va recuperar el conveni sobre instal·lacions, sumant-se a la edició més plural de totes, amb la organització de Territori Bàsquet Colomenc. En aquesta edició es va afegir El Consell Esportiu del Barcelonès Nord com col·laborador important de la Copa SCG.\nAl 2014, la Copa SCG es va tornar a superar, amb 46 partits jugats, 4 més que a la darrera edicio, i amb tots els clubs colomencs i en quatre cap de setmanes, es va tornar a repetir la globalitat de les instal·lacions colomenques, amb la Copa SCG en joc a totes les pistes (Poliesportiu de La Bastida, Pavelló Juan del Moral, Poliesportiu de La Colina i el Poliesportiu del Raval). La organització de Territori Bàsquet Colomenc, i la col·laboracio de l'Institut Municipal d'Esports i del Consell Esportiu del Barcelonès Nord es van repetir com fórmula bàsica.\nLa setena edició, la del 2015, va començar amb la consulta als clubs colomencs des de Territori Bàsquet Colomenc sobre la continuïtat o no de la seva organització a la Copa SCG. La decisió per unanimitat va ser que Territori Bàsquet Colomenc continuès amb la seva tasca. Una setena edició global amb totes les instal·lacions i tots els clubs colomencs, menys el CB Olympic Goodfellas, entitat desapareguda, i la col·laboracio de l'Institut Municipal d'Esports i del Consell Esportiu del Barcelonès Nord.\nAl 2016, la vuitena edició arribaria amb la participacio de tots els clubs colomencs (ADE Fuster, Bàsquet Draft Gramenet, CB Santa Coloma, Bàsquet Neus i Gramenet BC) però la organizatció de la competició no seria com els darrers anys. Si be la participació va continuar essent des de le categories des de premini fins a sènior, la tensió organitzativa per part dels clubs colomencs no va ser ser suficient per el correcte dia a dia de la Copa SCG i que va provocar una reflexió posterior de cara a la següent edició. La Copa SCG va continuar amb el suport de l'Institut Municipal d'Esports i amb la important col·laboració del Consell Esportiu del Barcelonès Nord.\n42 partits es van jugar a la novena edició, la del 2017, amb la participació de tots els clubs colomencs (ADE Fuster, Bàsquet Neus, CB Santa Coloma i Gramenet BC) menys la del Bàsquet Draft Gramenet, que després de mantenir la incògnita, va comunicar a finals de juliol que no participaria en la Copa SCG. Amb una reorganització per part dels clubs colomencs, la Copa SCG 2017 va funcionar a un excel·lent nivell comptant amb el suport de l'Institut Municipal d'Esports i amb altra vegada la directe col·laboració del Consell Esportiu del Barcelonès Nord.\nLa edició del 2018, la històrica desena edició, va comptar amb la participació de tots els clubs colomencs (ADE Fuster, Bàsquet Neus, CB Santa Coloma i Gramenet BC) menys la del Bàsquet Draft Gramenet, que per segon any consecutiu va declinar la seva participació en la competició colomenca al·legant motius esportius. 41 partits es van jugar convertint-se en la edició amb millor equilibri organitzatiu ja que no es va suspendre cap partit, i es van utilitzar totes les instal·lacions de joc de la ciutat. El Consell Esportiu del Barcelonès Nord va tornar a ser col·laborador directe i el suport de l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet, va ser bàsic per la Copa SCG fes 10 anys de vida.\nLa 11ena edició, 2019, de la Copa SCG, si que va comptar amb tots els clubs colomencs (ADE Fuster, B. Draft Gramenet, Bàsquet Neus, CB Santa Coloma i Gramenet BC) després de la tornada del B. Draft Gramenet, absent les dues darreres edicions per decisió pròpia. Es van jugar un total de 40 partits, un clar decreixement del número d’equips del basquetbol colomenc, comparat amb la resta d’edicions, i amb 4 caps de setmana de competició. El Consell Esportiu del Barcelonès Nord va tornar a ser col·laborador directe i el suport de l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet, continua essent una garantía básica de continuitat.\nLa edició número 12 (2020) no es va poder celebrar por dos motius: el primer, per la pandèmia sanitària provocada per el COVID-19, que va aturar el mon de l’esport amateur i segon per, la renuncia de www.territoribc.com a la organització de la mateixa. Davant de les continues dificultats organitzatives per part d’un sector dels clubs colomencs, en el seu temps excessiu de resposta que aturava tot el procés d’organització i en l’ànim de no col·laborar i si estar a l’expectativa (quan la Copa SCG és per els clubs), www.territoribc.com, va comunicar als clubs la seva renuncia organitzativa després de 11 edicions i com fundador de la competició, cedint als clubs colomencs la seva organització. www.territoribc.com va quedar de totes maneres a disposició dels clubs sempre i quan presentessin un projecte seriós i de responsabilitat envers la Copa SCG.


Restauració d’una nina de la col·lecció Lola Anglada – Museus de Sitges: el Blog\nPublicat perpeppascual9 26/04/2020 15/07/2020 Publicat enExperiències, HistòriesEtiquetes:Col·leccions, Lola Anglada, Professionals, Restauració i conservació\nLola Anglada (Barcelona, 1862 – Tiana, 1964)\nReconeguda com a escriptora, il·lustradora i pintora, Lola Anglada va ser una de les personalitats més destacades del noucentisme artístic. Una artista de referència amb una exquisida sensibilitat i connexió amb el món de la infància.\nFet que va potenciar la serva faceta com a col·leccionista, arribant a reunir durant tota la seva vida una col·lecció de nines antigues realment única. Conjunt que la Diputació de Barcelona va adquirir l’any 1961 i va dipositar al segon pis del Museu Romàntic de Sitges.\nLa Col·lecció de Nines i Joguines Lola Anglada és un excepcional mostrari amb una àmplia varietat de peces d’estils entre els segles XVII i XIX. En número, supera les 400 peces i entre elles podem trobar nines fabricades en diferents materials. Des del paper maixé a la ceràmica, passant per porcellana, cel·luloide, cera, fusta, resina o tela.\nRetrat de l’artista i col·leccionista Lola Anglada (1896-1984)\nLes nines són un reflex de les classes socials, el món de la moda, l’evolució dels costums i les diverses etapes de la vida. Un món que té els seus referents tant en el col·leccionisme com en la fabricació.\nSent mitjans del segle XIX una de les èpoques més importants. Quan anglesos i alemanys lideraven la manufactura de nines en l’àmbit mundial. A Alemanya, el fabricant més nostrat fou Heinrich Stier.\nUna empresa que va innovar tant en el disseny de les peces com en els acabats pictòrics. Donant lloc a veritables peces de col·leccionista com la que tenim entre mans.\n‘Nina’ de Heinrich Stier – Col.lecció Lola Anglada\nAquesta nina en concret va ser elaborada amb diferents materials. Cera pel que fa al cap, paper maixé les extremitats i tela de cotó per reomplir el cos. El cabell és natural. I els ulls són de vidre.\nLa peça presenta un estat de conservació general força dolent. Mentre que, pel que fa al cos de la nina, la conservació del vestit és regular.\nEstat de la peça abans de la seva restauració / Museus de Sitges\nEs tracta d’una peça fabricada als tallers alemanys de Heinrich Stier.\nLa restauració del vestit és va dur a terme Centre de Documentació i Museu Tèxtil de Terrassa. És tracta d’un vestit de dues peces. Teixit a seda de color gris. Decoració floral espolinada. Roba interior composta per enagos i camisa de tafetà de color blanc. Mitjons de punt calat i sabates de roba.\nEl procés de restauració va començar amb l’anàlisi de fibra del teixit per mitjà de microscopi. Seguit de l’eliminació de recosits que unien les peces. Netejant en sec amb aspiració controlada de baixa succió.\nDetalls del cos de la peça abans de restaurar-la / Museus de Sitges\nPosteriorment és va començar la neteja humida, que és va aplicar només a les peces de roba que ho permetien, és va utilitzar aigua desionitzada i és van anar taponant amb una esponja, aconseguint anar retirant la brutícia. Una vegada finalitzat el bany és va assecar i és van corregir les deformacions.\nEl següent pas fou la consolidació, fixant els estrips amb seda d’un cap i punt de restauració. Finalment és van muntar les diferents parts del vestit.\nEn quan a la restauració del cos: El primer pas fou una neteja mecànica en sec, utilitzant paletina i aspiració de baixa succió controlada en la zona del cos (tela) i de les extremitats (paper maixé). El cabell és va raspallar amb un pinzell petit.\nPrincipals danys de la nina en l’estat original / Museus de Sitges\nLa neteja del cap (cera) és va realitzar amb hisop de cotó hidròfil humitejat amb aigua destil·lada i sabó neutre, i esbaldit amb aigua destil·lada. Retirant les restes d’humitat amb paper “de cuina”. És va fer una segona neteja amb hisop de cotó hidròfil humitejat amb White Sipirit. Els ulls és van netejar amb hisop de cotó hidròfil humitejat amb aigua destil·lada.\nPer la neteja humida de les extremitats (paper maché ) també és va utilitzar hisop de cotó hidròfil humitejat amb White Spirit. Un cop ben assecades totes les parts és van consolidar fissures i es reintegraren les pèrdues de suport que presentava en el braç dret. Un cop anivellada i polida la reintegració és va aplicar una capa de vernís a les quatre extremitats. El procés finalitzà amb la reintegració cromàtica de les pèrdues i un envernissat final d’aquestes zones.\nEstat d’aquesta nina centenària restaurada / Museus de Sitges\nPosteriorment els tècnics del Centre de Documentació i Museu Tèxtil de Terrassa foren els encarregats de posar de nou el vestit a la nina. Actualment la peça només està pendent de la restauració del cabell i resta guardada a les reserves del Consorci del Patrimoni de Sitges esperant ser exposada en la reobertura de la Col·lecció de Nines i Joguines Lola Anglada.\nI és que, des de la iconografia al grafisme popular, i des de les rajoles a les auques, els ventalls o les nines, tot el que envoltava Lola Anglada conformava el seu univers.\nAnglada, Lola (1995): Les meves nines. Barcelona: Proa, Columna. 210 p.\nCapellà Simó, Pere (2016): “La industria de la muñeca en España a través de sus invenciones, 1883-1914“. A: El futuro del pasado: revista electrónica de historia, número 7, p. 353-405.\nGou i Vernet, Assumpta (1986): Les nines del Museu Romàntic. Barcelona: Diputació de Barcelona. 104 p.\nLectura de les ‘Oracions’ de Santiago Rusiñol als Museus de Sitges


iCom IC-F3002 / F4002 - TecnoRadioCOM\nCONMUTACIÓ AUTOMÀTICA GMDSS\niCom - Sistema Avançat de Radio per IP\niCom IC-F3002 / F4002\nRàdio econòmica de gran rendiment i funcionalitat\nFreqüències: 136-174 o 400-470MHz\n5 watts de sortida de RF (4 watts en UHF)\nOperació senzilla per a comunicacions instantànies\nPotència de sortida d'àudio de 800mW\nConstrucció robusta IP54 i MIL-STD-810\nFuncionalitat VOX inclosa per a operació amb mans lliures\nTrucada selectiva, espera silenciosa i més\nFuncions de rastreig\nLes sèries IC-F3002 son senzilles d'usar, per lo que no requereixen cap tipus de formació.\nEls botons i tecles són de tamany generós i estàn disenyats per a evitar pulsacions accidentals inclús portant guants.\nFàcil d'escoltar en ambients sorollosos\nIncorpora un potent amplificador d'àudio tipus (BTL) que subministra 800mW* i un gran altaveu de 45mm, lo que permet entregar un àudio potent i llegible inclús en ambients sorollosos.\n* Típic amb l'altaveu interior\nEls nous transistors tipus FET de gran eficiència instal·lats a les sèries de l'IC-F3002, redueixen el consum d'energia, el que permet una autonomia de 20 hores * usant la bateria BP-265 de 2000mAh. Fins i tot utilitzant la bateria BP-264 l'autonomia és de 14 hores*.\n* Tx:Rx:En espera=5:5:90 Economitzador activat.\nResistent a l'Aigua, protecció a la pols, robust militar\nFins i tot amb disseny compacte i una altura de tan sol 111mm, la ràdio ha passat la prova de protecció a l'aigua i al pols IP54 i 11 categories de les normes MIL-810STD. En poques paraules, la sèrie IC-F3002 és dura!\nFuncionalitat VOX inclosa per a operació mans lliures\nLa ràdio inclou la funcionalitat VOX per operar en mans lliures. Es pot usar amb la ràdio un microauricular compatible opcional amb el cable adaptador OPC-2004. La guany i el retardador del circuit VOX són ajustables.\nLa senyalització de 2-Tons i 5-Tons permet fer trucades selectives, espera silenciosa i moltes altres funcions programables. La funció ràdio "stun" desactiva una ràdio en l'aire i la funció "revive" restaura l'operació d'una ràdio "aturdida".\nEl rastreig prioritari permet monitoritzar un o dos canals prioritaris mentre rastreja altres canals sense prioritat. Les funcions Canal de TX i Talk Back, permeten respondre ràpidament durant el rastreig.\nTransmissió PTT ID BIIS\nPTT ID i emergència MDC1200\nAlerta bateria baixa\nEconomitzador de 2 nivells\nProgramació per PC\nFunció Talk around\nLED de 3 colors\nFunció de vigilància


Situat a l'encantadora àrea de Kata, Peach Hill Resort gaudeix d'una posició excepcional a la l'oci nocturn, els esports, les platges de Phuket. Amb aquesta situació a només 0.1 km del centre de la ciutat i a 45 km de l'aeroport, aquest hotel de 4-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Dino Park, Platja de Kata, Mirador Kata. Peach Hill Resort ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha restaurant, servei de cangur, cafeteria, servei d'habitacions, servei de llançadora. Per tal de recarregar les piles després d'un llarg dia, podrà experienciar les comoditats d'alta gama de les habitacions, com nevera, dutxa i banyera separades, aparell de televisió, accés a internet (sense fils), aire condicionat. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com spa, esplai, piscina (infantil), banyera d'hidromassatge, massatge que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Phuket, faci de Peach Hill Resort la vostra llar.\nLlegiu tots 230 comentaris\nSugar Palm Resort - Kata Beach Excel•lent 8,2\nSituat en el cor de Kata, Sugar Palm Resort - Kata Beach és un lloc ideal des d'on descobrir...


El president de la Mancomunitat de l’Horta Sud, Carlos Fernández Bielsa, acompanyat per Elvira García, alcaldessa d’Alaquàs; Guillermo Luján, d’Aldaia; Jesús Ros, de Torrent i Ramón Marí, d’Albal, han lliurat a les Corts Valencianes un manifest a favor de la configuració actual de l’Horta Sud. L’escrit el va rebre la vicepresidenta de la càmera autonòmica, Carmen Martínez, que, al seu torn, és alcaldessa de Quart de Poblet.\nEl document, subscrit també per la Fundació Hurta Sud, Guaix-Escola Valenciana i l’IDECO, defensa amb raons històriques i socials la configuració actual de la comarca amb 20 municipis i mig milió d’habitants, davant d’una proposta de llei que admet la possibilitat de dividir l’Horta Sud en l’Horta Oest i l’Horta Sud.\nPer a Carlos Fernández Bielsa, la importància d’aquest document és que en ell es demana “que es tinguen en compte els ajuntaments i col·lectius afectats abans de prendre una decisió unilateralment”. Bielsa considera que la configuració actual de la comarca “està assumida per tots i no ha de ser negociable”.\nL’escrit registrat a les Corts Valencianes recorda que la demarcació actual correspon a la classificació que va realitzar el 1971 el professor Eugenio Burriel i incideix que l’Horta Sud té una “vigorosa societat civil” que s’ha estructurat en diferents plataformes per a la seua coordinació i en base als 20 municipis que conformen actualment l’estructura comarcal.\n(PIE DE FOTO). El president de la Mancomunitat Horta Sud, Carlos Fernández Bielsa, acompanyat dels alcaldes i alcaldesses d’Aldaia, Alaquàs, Torrent, Albal i la vicepresidenta de les Corts, Carmen Martínez.\nEtiquetas: Horta Sud Mancomunitat\nLa Fábrica de Mislata acollirà l’esdeveniment


Corpus Literari Ciutat de Barcelona - Documentació - Bosch explica qui és\nBosch explica qui és\nArticle publicat al diari Avui el 14/10/08 per Ada Castells\nL'escriptora Lolita Bosch publica una novel·la sobre el seu pare i els seus avantpassats que acaba sent un fris molt personal de la història de Barcelona\nDesprés de Qui vam ser i de la incursió en la vida de l'aeronauta Don Joaquín de la Cantolla a Insòlit somni, insòlita veritat, ara toca que Lolita Bosch (Barcelona, 1970) ens expliqui qui és. Ho fa a La família del meu pare, una novel·la, tal com ja s'avisa des de la portada, que recorre els seus avantpassats paterns per acostar-nos cada cop més a l'escriptora. Ho treu a Empúries, en català, i alhora a Mondadori, en castellà.\nBosch combina la documentació detallada dels seus ascendents amb les seves impressions més sentides: "Hi ha coses massa emocionals en aquest llibre i quan la narradora no ho pot aguantar explica coses que poden semblar més enciclopèdiques, que m'ha divertit molt esbrinar".\nDe tota manera, la novel·la, abans que res, és un regal al seu pare: "Va morir l'any 1999 i volia guardar la seva memòria. Era molt fantasiós i la ciutat explicada per ell era impossible. No volia que tot això es perdés. De fet, el llibre és un homenatge al meu pare, una mexicanada, com un comiat que diu: «Com més gent l'estimi, millor»".\nPel camí de quatre anys que ha suposat aquest llibre, Bosch ha anat descobrint moltes coses de la seva família: "M'han deixat sorpresa. No sabia que tenia una família tan involucrada amb la ciutat. Vaig anar estirant el fil i el més emocionant va ser Còdol Dret [una colònia de Roda de Ter fundada pel besavi], encara que altres llocs tenen un paper més social, com el Moll de la Fusta [fundat per Ròmul Bosch i Alsina], que m'emociona menys".\nBosch ha anat descobrint una família burgesa que li ha costat de reconèixer: "Socialment m'ha costat, encara que tinc pocs prejudicis amb ells, però no és el meu món. Sóc més filla de la meva família materna, que és més artística".\nMèxic, la segona pàtria\nPer escriure aquest llibre, Bosch s'ha refugiat tres cops a Mèxic, que és la seva segona pàtria: "És difícil narrar el que tens quan obres la finestra. He hagut d'agafar distància". La distància també l'ha presa a través de la ficció, ja que no s'ha d'oblidar que es tracta d'una novel·la. De fet el llibre va parlant tota l'estona del procés d'elaboració de la novel·la: "Penso que la història és el temps de l'escriptura del llibre. El que més m'interessa és l'ordre de l'escriptura. Hi ha tres capítols per Ròmul [el nom que es va repetint en la família paterna]".\nAquesta manera d'escriure, mostrant la cuina de l'escriptura, té marca Lolita Bosch: "Per a mi és el més honest, encara que, si demanes a un nen què és literatura, et dirà que és La Caputxeta Vermella. De tota manera, parla més de literatura Madame Bovary que qualsevol de nosaltres. Nosaltres el que fem és explicar tot allò de què dubtem mentre escrivim i ells són els nostres grans, on trepitjar sòlid. Ells no dubtaven, aparentment. Em sembla fascinant".


La línia de Wallace: d’octubre 2021\nPotser el que menys m’agrada, sobretot quan n'hi ha molts, és pelar-los prèviament --sé que hi ha qui els bull amb pell, però jo sempre ho he fet i ho he vist fer així-- i anar rebutjant els durs peçons i els quasi sempre abundants trossos cucats abans de posar la resta al foc. Però una volta fet això, tot el que queda del procés em resulta francament agradable. M’agrada, especialment, anar removent amb paciència i reiteració quasi místiques la densa massa ensucrada mentre les bombolles, d’hipnòtica i magmàtica aparença, van fent-se i desfent-se al ritme del moviment del cullerot; anar veient, mentre tracte d’evitar els inoportuns esguits bullents, com va mudant lentament de color i de textura fins que em sembla que ha assolit el punt adequat, i abocar finalment l'espessa però fluïda confitura, encara fumejant, als recipients corresponents. I m’agrada, mentre vaig fent, recordar les vesprades al vell pis del carrer de Santa Rita veient a l’àvia Maria fent allò que ara faig jo, i a l’avi Enrique fent-nos repetir divertit, una i altra volta, l’embarbussament dels codonys collits de la codonyera (“no patiu que sense això no es pot dir missa”, ens deia l’àvia quan indefectiblement se’ns acabava escapant algun “collons”). Però sobretot, ho reconec, el que més m’agrada és menjar-me’l, i m’agrada que agrade també a casa encara que això represente tractar d’imposar, amb un èxit més aïna limitat, l’obligació de no ficar-hi cullerada almenys fins que no s’asseque una miqueta perquè, si no fora per això, crec que no arribaríem ni a deixar-lo refredar. Feia ja alguns anys que, per unes coses o per unes altres, no havia tingut ocasió de fer-ne perquè això del codonyat és, a casa i des de sempre, cosa meua. Però enguany, gràcies a una generosa donació de la imprescindible matèria primera, el seu aroma tardorenc ha tornat a omplir la casa, i he de dir, fets els tasts oportuns, que ha eixit francament bo. A veure si hi ha sort, i l'allarguem fins el Nadal; bé, sort, i un poquet també de disciplina...\nPublicat per AlfredRussel a 19:55 6 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: codonyat, codonys, records, tardor\n"Cassana era una vila gran, com una ciutat petita, amb tots els seus estaments perfectament diferenciats. Devers sis mil habitants hi convivien, en una extensió de terme potser desproporcionada. Despenjant-se pel coster d'un puig penyalós i enlairat, coronat per un castell mig en ruïnes com tants d'altres del país, s'estenia en bona part en el pla, on hi havia les millors places i els més aristocràtics carrers. De la part alta del poble, la replaça de l'ermitori de la Mare de Déu dels Dolors podia obsequiar els visitants amb una vista senzillament meravellosa sobre la vall i les serres boscoses o de penya viva que l'encerclaven. Per un port devers xaloc, els dies clars, una blavor quasi imperceptible donava testimoni lleu de la mar fonda i llunyana, remota en la geografia i sobretot en la ment de la gent de Cassana, gent llauradora, de terra ferma”.\nEnric Valor, “Sense la terra promesa”\nPot ser per visitar el seu castell, magníficament restaurat, i conèixer un poc millor aquest enclavament clau en la que va ser la primera frontera històrica entre els regnes de Castella i de València (“Aquest fos lo partiment de les terres: que l’infant hagués Almansa, e Sarafull e el Riu de Cabrivol: e nós que haguéssem Castalla, e Biar, e Relleu, e Seixona, e Alarc, e Finestrat, e Torres, e Polop, e la Mola que és prop d’Agües, e Altea“). I també per gaudir de les muntanyes que envolten la seua Foia, menjar --preneu-vos el seu temps, que bé ho mereix-- el típic gaspatxo de la terra, i assistir a una partida de l’ancestral joc de bola a braç. O per passejar pel carrerons estrets i costeruts del casc antic i recórrer sense presa el carrer Major tot evocant la immensa figura del mestre Enric Valor, fill il·lustre de la vila a la que va retratar en els seus llibres, nascut al número 22 d’aquell mateix carrer en una casa que espera des de fa anys ser transformada en un museu tan merescut com necessari... Tot i que de vegades no ho semble a la vista del trellat (escàs) dels resultats, quasi sempre que em plantege escriure alguna cosa al blog tracte de pensar abans en allò que, al remat, voldria transmetre a aquells que teniu encara la bondat de passar-vos per ací. I hui, el que volia dir és, en resum, poc més que això: si en teniu ocasió, no deixeu de visitar Castalla. I també de llegir, o rellegir, a Enric Valor. Estic convençut que no vos en penedireu, de cap de les dues coses.\nCastalla, com fa a penes uns dies Biar, és un d’aquells llocs que malgrat els seus innegables atractius (i de tindre’ls tan a la mà: no més de vint minuts de cotxe des de casa) puc haver estat anys sense visitar amb la pausa i el detall que mereixen. Hi he tornat aquests dies, aprofitant l’escàs temps lliure que em deixa, en aquests caps de setmana, una temporada d’esclata-sangs que si no plou prompte --que sembla que podria ser que si-- no s’allargarà molt més per aquestes terres, però que estic gaudint com feia anys: em feia un poc de por deixar el vímet i canviar-me a una d’aquelles cistelles modernes i plegables, però pel que es veu també aquesta funciona perfectament.\nPublicat per AlfredRussel a 18:14 6 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: bolets, Castalla, castells, Enric Valor, esclata-sangs, paisatges, tardor\nPublicat per AlfredRussel a 20:27 4 comentaris:\nEra qüestió de temps i de paciència, i d'encertar el rotgle entre tots aquells que coneixem gràcies als avis que ens hi portaven i els que hem anat trobant al llarg dels anys. I pot semblar posa cosa amb les xarxes enceses a hores d'ara amb imatges de ceps i d'ous de reig, però que voleu que vos diga: amb les cames un poc adolorides de pujar i baixar costeres i barrancs i les mans i els braços plens d'arraps i de llardons, però quin goig fa veure els primers esclata-sangs mostrant l'aleta entre les estepes i el fenàs. I tornar a casa amb una bona mitja cistelleta perquè, ja ens ho deien els avis, els que es fan per aquestes serres són, de llarg, els millors de tots. I els primers, encara més.\nDoncs això, que sembla que la cosa dels bolets comença ja a moure ací pel sud (no només esclata-sangs; també abunden morenes i llenegues, i una bona varietat d'altres espècies que em tindran entretingut determinant-les), i que el pont, que enguany si que tocava, se n'ha anat recercant entre les soques i amb alguna escapadeta per la comarca, perquè no cal anar molt lluny per conèixer, o reconèixer, llocs tan estimables com Biar. Producte local, ja ho veieu...\nPublicat per AlfredRussel a 18:22 10 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Biar, bolets, esclata-sangs, muntanya, paisatges\nJa he dit altres voltes que mai no he acabat de sentir-me còmode amb tot el que envolta aquesta data: lluny som --o hauríem de ser-ho-- de records inútils i de velles passions. Però em costa també resignar-me a veure-la reduïda, any rere any, a banal festeta autonomista o, encara pitjor, a festí propiciatori per a feixistes, botiflers i altres infames carronyaires. Així que ho deixarem, com altres voltes i un any més, en allò que el 9 d'Octubre té de símbol, de desig d'un futur per al País Valencià que encara és lluny però al qual no renunciem. Visca la terra, doncs, ara com sempre, i feliç Diada!\ndel que de tu s'espera\nal cap dels segles.\nDus, damunt els teus muscles,\nel feix de l'esperança\nen la profunda argila\npassió i confiança.\nRetroba't en la fúria!\nPublicat per AlfredRussel a 10:12 8 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: 9 d'Octubre, lluita, nació, País Valencià\nSantiago Rusiñol (1913), Pati blau\nSi, fills meus, jo també vaig nàixer ací, com ara vosaltres. Ací va nàixer ma mare, i la mare de ma mare; moltes generacions dels nostres hi han viscut des d’uns temps tan remots que es perden en la memòria dels més vells. I ací he passat pràcticament tota la meua vida, com potser la passareu també vosaltres. Són tants, els records que tinc entre aquestes parets… Els primers jocs amb els germans i les germanes, la veu dolça de la mare cridant-nos al seu costat, les llargues migdiades a l’ombra en els calorosos dies de l’estiu i la benèfica escalfor d’un raig de sol quan arribava el fred hivern... Però també el descobriment del món immens i fascinant que hi ha més enllà d’aquests murs, a la protecció dels quals sempre sabíem que hi podríem retornar després d’haver viscut aventures i perills... Ara, aquest pati, que ha estat la nostra llar des de fa tant de temps, serà també la vostra casa, i per això heu de conèixer els vells pactes que tots nosaltres hem hagut d’aprendre i respectar, així que escolteu-me amb atenció: no sigueu mai ni massa dòcils ni massa esquerps; no esgarrapeu en excés sota les seues plantes, això els molesta molt; deixeu en pau els peixos i eviteu fer mal als ocells, però no tingueu pietat amb els ratolins. Si els accepteu alguna cosa de menjar, que semble que ho feu sobretot per cortesia i no per necessitat. I recordeu que esperen de nosaltres que ens fem els desmenjats, però valoren molt que, d’improvís, ens amanyaguem distretament entre les seues cames... Feu-ho així, i tot anirà bé; ells, els humans, seguiran creient que el pati es seu, però nosaltres coneixem la veritat: els autèntics propietaris d'aquest pati, de tots els patis ací i arreu del mon, som en realitat nosaltres, els gats.\nLa meua proposta per als relats conjunts. La veritat, no sé com se m'ha pogut acudir una idea tan absurda i esbojarrada...\nPublicat per AlfredRussel a 17:12 8 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: gats, històries, propostes blogueres, relats conjunts\nVa haver un temps en què, a aquestes alçades de la temporada de bolets, ja hauria fet almenys un parell de viatges a buscar-ne, molt probablement nord enllà, on a més de gent neta i noble, desvetllada i feliç, es veu que estan traient de tot i en abundància. De fet, tinc amics i coneguts que a hores d’ara sumen ja centenars de quilòmetres de cotxe i carretera a les esquenes, a canvi de tornar a casa diumenge per la nit amb unes collites que, pel que diuen (i no ho dubte) compensen de sobres les hores de viatge. A mi, no cal que vos ho diga, la perspectiva de començar a omplir cistelles em té ja un poc inquiet perquè tot i que encara és un poc prompte i les serres que m’envolten a penes comencen a moure, com diem per ací, em costa --en açò com en tantes altres coses-- ser pacient. I malgrat tot, i si més no pel moment, seguisc resistint-me al turisme boletaire, no tant per les distàncies, que també, com per la peresa que em fa --els meus amics viatgers també me’n parlen-- haver de compartir muntanya amb les multituds de cercadors que s’hi concentren aquests caps de setmana en indrets en els què, no fa tant, costava trobar-se a algú més remirant sota les soques. Potser, si l’espera se’m fera massa llarga o es frustrara finalment la moguda ara incipient, acabaré llançant-me jo també a la carretera, si és que llavors no se m’ha fet ja massa tard; però per ara, seguisc estimant-me més caminar per senders propers i coneguts --la meua apreciada serra d'Alfaro, en aquesta ocasió-- sense deixar de mirar ací i allà no fora el cas, i gaudint, pràcticament en solitari, de tot el que dona de si, quant a flora i quant a fauna, aquesta primavera d’hivern esplendorosa. I la cistella, pel moment, es queda a casa: si cal que torne a per ella, no hauré d'anar molt lluny.\nPublicat per AlfredRussel a 19:31 10 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: bolets, fauna, Malafí, paisatges, plantes, Serra d'Alfaro, tardor


Cercar noves persones associades és un dels grans objectius de les entitats. Imatge de Fibonacci Blue. Llicència d'ús CC BY 2.0\nLa captació de sòcies a nivell virtual és possible. Imatge de Greenpeace Polska. Llicència d'ús CC BY-ND 2.0\nAconseguir una massa social més gran és possible gràcies a unes extensions de Wordpress. Mitjançant aquestes extensions també podreu gestionar l’enviament de butlletins electrònics.\nMoltes pàgines web d’entitats, associacions i ONG ha estat desenvolupada amb el gestor de continguts Wordpress. Mitjançant aquest gestor de continguts, es pot crear i editar el contingut de la pàgina web, amb pocs clics i sense haver de retocar cap codi de programació.\nPerò una de les funcionalitats més destacades que té el sistema Wordpress, és la possibilitat d’afegir noves funcionalitats a la pàgina web, sense haver de retocar cap codi de programació. És el que es coneix com a extensions de Wordpress o ‘plugins’. Actualment hi ha moltes extensions, i n’hi ha que són gratuïtes i n’hi ha que són de pagament.\nAlgunes de les extensions més curioses són les conegudes per aconseguir més ‘leads’. Aquesta paraula, adaptada a la realitat de les entitats, seria com aconseguir més persones sòcies de l’entitat. Hi ha molt tipus d’extensions que realitzen aquesta funció.\nA continuació us detallem algunes de les extensions de Wordpress que us podrien ajudar a aconseguir més persones associades.\nConvert Pro és una extensió de Wordpress que permet generar més persones associades, mitjançant diverses funcionalitats, com:\nAvisos de navegació.\nMissatges de benvinguda.\nElements flotants de pantalla completa.\nLa funcionalitat de Convert Pro és la senzillesa a l’hora de dissenyar tots aquests elements que us permetran aconseguir més socis i sòcies. Es pot dissenyar la interfície gràfica de l’element i també el formulari que recull les dades. També permet dissenyar les seqüències que accionarà l’aparició dels diferents elements.\nConvert Pro té connexió amb més de 35 serveis d’enviament de butlletins electrònics i disposa d’eines estadístiques molt interessants.\nElementor Pro és un constructor visual de Wordpress. El constructor visual disposa d’unes eines per construir formularis que apareguin en la pantalla principal i en altres situacions. En concret, aquest formulari, té les següents opcions:\nMissatges de benviguda.\nMissatges en pantalla completa segons filtres.\nMitjançant Elementor Pro també podreu gestionar quan es pot activar el formulari que convidarà a les persones visitants a ser soci o sòcia de l’entitat. L’única funció que no disposa Elementor és l’opció de controlar les estadístiques.\nOptin Spin és un generador de formularis de subscripció per a futurs associats i associades, amb una característica molt interessant: permet aportar gamificació als diferents formularis. Les persones usuàries podran guanyar petits premis, segons els formularis que se subscriguin.\nEls premis que es guanyin poden estar vinculats amb la botiga electrònica de la web. D’aquesta manera es potencia que puguin haver-hi més associats i associades. Optin Spin disposa d’una eina estadística molt interessant, que aporta moltes dades dels i les visitants.\nMailOptin és una extensió de Wordpress que permet recollir les dades dels futurs associats i associades de l’entitat. També permet gestionar l’enviament de butlletins electrònics des de la mateixa web, utilitzant els correus electrònics que han deixat els visitants de la pàgina. En el cas que s’utilitzi una altra eina, es pot utilitzar Mailchimp.\nMitjançant MailOptin, podreu fer el següent:\nIntegració d’altres formularis de subscripció.\nMitjançant MailOptin podreu realitzar proves d’enviament abans d’enviar-ho a tothom.\nThrive Leads és una extensió que permet recollir les dades dels visitants de la vostra pàgina web. Mitjançant Thrive Leads, podreu fer el següent:\nFinestres flotants al centre.\nFormularis en línia.\nTotes aquestes funcionalitats es poden activar segons les condicions i les accions que vosaltres voleu seqüenciar. Thrive Leads permet fer proves d’enviament abans d’enviar butlletins electrònics.\naplicacions i programari, comunicació associativa, programari lliure, Wordpress, butlletí electrònic