Un vídeo acosta al públic la valuosa tasca del treballador social El Servei d’Oftalmologia rep la visita d’experts de la Universitat de Shimane, del Japó\nUn estudi de l’Hospital de Bellvitge constata la utilitat d’un programa de conciliació de la medicació per evitar errors\nUn estudi realitzat per l’Hospital Universitari de Bellvitge ha constatat que la posada en marxa d’un programa de conciliació de la medicació a l’Institut Català de la Salut ha permès detectar entre 1 i 3 errors de medicació per pacient a l’ingrés en un hospital i en rebre l’alta hospitalària.\nAquest estudi es presentarà en el 20è Congreso Nacional de Hospitales y Gestión Sanitaria, que tindrà lloc a Sevilla entre el 29 i el 31 de març.\nEls errors de medicació són una important causa de morbilitat i, entre ells, les discrepàncies de tractament produïdes durant les transicions assistencials, coneguts com errors de conciliació, tenen un paper preponderant en els pacients hospitalitzats, especialment en els pacients crònics complexos o amb malaltia crònica avançada.\nA fi de valorar l’efectivitat del protocol, es va revisar la medicació prescrita i habitual del pacient després d’una transició assistencial, per detectar i resoldre possibles discrepàncies.\nPel que fa al moment de l’ingrés hospitalari, entre gener i octubre de 2015 es van analitzar 688 pacients, el 88% dels quals eren pacients crònics complexos (cada pacient prenia, de mitjana, 10 medicaments). Es van conciliar 6.996 fàrmacs i es van detectar diferències de prescripció en 3.505 d’ells, el 17% dels quals (605) es van considerar errors de conciliació. Mitjançant intervenció farmacèutica, es van conciliar l’11% de les discrepàncies.\nPel que fa a l’alta hospitalària, entre febrer i octubre de 2015 es van estudiar 178 pacients, el 85% dels quals pacients crònics complexos (cadascú prenia de mitjana 11 medicaments). Es van conciliar 1.902 fàrmacs, dels quals 526 (el 28%) presentaven diferències entre informes clínics, i dels quals 527 (el 99,4%) van ser considerats errors de conciliació.\nGlobalment, es van comptabilitzar 0,88 discrepàncies farmacològiques per pacient a l’ingrés i 2,94 a l’alta. Els errors de conciliació van afectar principalment fàrmacs de neurologia, de l’aparell digestiu i del sistema cardiovascular.\nEl Dr. Sebastiano Biondo, elegit president de l’Associació Espanyola de Coloproctologia (AECP)


Corte Loredana Venècia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCannaregio 1863/D, Cannaregio, Venècia, Itàlia, 30121 - Veure al mapa\n"Very nice and quiet place, big room with A/C and own bathroo..."\nEl Corte Loredan es troba a Venècia i ofereix habitacions amb aire condicionat, WiFi gratuïta i bany privat. Es troba a 10 minuts a peu de l'estació de tren de Santa Lucia de Venècia i de la terminal d'autobusos de Piazzale Roma. Les habitacions del Corte Loredan disposen de TV de pantalla plana i una decoració senzilla i moderna. Els banys, situats dins o fora de l'habitació, disposen d'assecador. L'edifici no disposa d'ascensor. L'establiment es troba al barri de Cannaregio de Venècia, ple de botigues, restaurants i cafeteries. La parada d'autobús aquàtic (vaporetto) de San Marcuola és a 350 metres, a prop del Casino de Venècia.\nL'establiment es troba en un edifici sense ascensor. El registre d'entrada fora de l'horari establert comporta un suplement de 10 EUR per hora. Cal que l’establiment confirmi totes les peticions per arribar més tard de l'habitual. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.\nTots els tipus de viatgers (802) Parelles (510) Viatgers en solitari (38) Famílies amb infants petits (73) Famílies amb infants grans (33) Grups (155)


La Filmoteca de Catalunya celebra una retrospectiva sobre la cineasta japonesa Kinuyo Tanaka\nPublicat 27/10/2020 18:52CET\nL'actriu i directora Kinuyo Tanaka (1909-1977), una de les primeres dones a posar-se darrere les càmeres de cinema al Japó, és la protagonista de la nova retrospectiva que organitza la Filmoteca de Catalunya entre l'1 i el 12 de novembre.\nEl cicle, impulsat en col·laboració amb la Japan Foundation i Casa Àsia, forma part de l'Asian Film Festival Barcelona i permetrà visualitzar cinc de les sis pel·lícules que va dirigir la cineasta, ha informat la Filmoteca de Catalunya en un comunicat aquest dimarts.\nLa retrospectiva ja s'ha pogut veure a la Tabakalera, Centre Internacional de Cultura Contemporània de Sant Sebastià, al País Basc, i viatjarà a la Filmoteca de València després del seu pas per Barcelona.\nLa investigadora post-doctoral i especialista en cinema japonès Irene González-López impartirà una conferència sobre la cineasta abans de la sessió del dijous 5 de novembre a la Sala Laya, amb el títol 'Kinuyo Tanaka: Una mirada de mujer en Japón de posguerra'.\nESTRELLA I PIONERA\nGonzález-López, coeditora del primer llibre en anglès sobre l'actriu i directora, ha explicat que Tanaka va ser una de les actrius més prominents del Japó: "Va captivar públics d'arreu del món per la seva capacitat de condensar amb un petit gest intenses emocions reprimides a l'interior".\nVa protagonitzar el primer film sonor al seu país i va col·laborar habitualment amb directors com Yasujiro Ozu, Mikio Naruse, Hiroshi Shimizu, Keisuke Kinoshita o Kenkji Mizoguchi; una "imponent carrera com a actriu que va eclipsar la seva feina com a directora", segons l'experta.\nEntre el 1953 i 1962 Tanaka va ser l'única dona directora de cinema al Japó --la segona en la història del país després de Tazuko Sakane-- i va explorar temes com el desig sexual femení, la maternitat, la violència i el sexe entre dones.\nDurant molt de temps les seves pel·lícules es van relegar a un racó dels arxius japonesos i avui continua sent extremadament difícil tenir accés al seu cinema, "per la qual cosa és un plaer i un luxe poder gaudir d'aquestes pel·lícules", ha expressat González-López.


El grup Nutrició Humana dirigit per Dr. Jordi Salas, col·labora amb l’empresa Votorantim Cimentos per promoure la dieta Mediterrània entre els seus treballadors. - Notícies IISPV - Novetats - IISPV\nNotícies IISPV - Dilluns, 27 de març de 2017\nEl grup Nutrició Humana dirigit per Dr. Jordi Salas, col·labora amb l’empresa Votorantim Cimentos per promoure la dieta Mediterrània entre els seus treballadors.\nEl primer pas del programa 'Dieta Mediterrània + Vida' es basa a fer arribar als treballadors informació adequada sobre alimentació saludable, a través de fulles informatives, xerrades i una plataforma online. En paral·lel, l'empresa llançarà una acció orientada a les persones amb un índex de massa corporal superior a 27, que vulguin adequar el seu pes. Un expert els suggerirà canvis és els seus hàbits d'alimentació i farà seguiment dels progressos dels participants. Aquest programa estarà supervisat per Jordi Salas, professor de la Universitat Rovira i Virgili i un dels experts més prestigiosos en nutrició.\nL'exercici físic és un dels pilars bàsics del benestar, per la qual cosa Votorantim seguirà recolzant la pràctica de l'activitat física i de l'esport per part dels seus treballadors. Finalment, l'anàlisi dels resultats de les anteriors iniciatives permetrà avaluar les millores de la salut de la plantilla i ajustar l'eficàcia de noves mesures.\nVotorantim Cimentos ha impulsat els hàbits saludables en la seva plantilla des de la seva arribada al mercat espanyol. En 2013 va iniciar un pla, que continua actualment, per prevenir dels principals factors de risc com l'obesitat, la hipertensió, el tabaquisme o el sedentarisme. Ja en 2015 va ser reconeguda per l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball certificant les seves bones pràctiques en la Promoció de la Salut en el Treball.\nJordi Salas ha destacat la dedicació i motivació de l'empresa en la millora de la salut dels seus empleats. "És poc freqüent que una empresa així fomenti el consum d'un patró Dietètic Mediterrani, els beneficis del qual sobre la malaltia cardiovascular i altres malalties metabòliques han estat demostrats amb el major nivell d'evidència científica", ha declarat


Celtic FC – FC Barcelona: Classificació i primers! (0-2)\nLeo Messi, amb dos gols, exerceix de líder en el triomf al Celtic Park i els de Luis Enrique aprofiten l’empat entre el Borussia i el City per certificar el pas a vuitens com a líders del grup C\nFeina feta. Amb solidesa i seriositat, el FC Barcelona ha complert el seu objectiu, que no era un altre que el de classificar-se per als vuitens de final de la Champions. I ho ha fet, a més, com a primer d’un dels grups més complicats d’aquesta primera fase, després de sumar un triomf contra el Celtic (0-2) i d’aprofitar l’empat entre el Borussia Mönchengladbach i el Manchester City (1-1).\nUna victòria liderada per un Leo Messi que ha fet el que més li agrada: ser decisiu. Amb dos gols, amb els quals ja suma 100 en competicions internacionals, ha permès que el Barça sumés tres punts de la seva visita al Celtic Park, que ha pressionat de valent però que no ha evitat que el triomf, la classificació per a vuitens i el liderat del grup C volin cap a Barcelona.\nEl que sí que ha fet l’ambient de l’estadi de Gladgow ha estat empènyer els de Brendan Rodgers en un inici en què la pressió dels escocesos ha dificultat el joc de creació blaugrana. Malgrat tot, a poc a poc, la qualitat dels de Luis Enrique s’ha acabat imposant. Primer, a través d’ocasions, amb Messi liderat l’atac des del començament. Després, amb gols visitants, també a través de les botes de l'argentí: un abans del descans, amb una gran assistència de Neymar, i l’altre després, de penal.\nEl Barça ha començat avisant en una jugada de combinació entre Neymar i Messi que la defensa del Celtic ha acabat refusant ‘in extremis’ (9’), en una centrada d’Alba per la banda que el ‘10’ ha enviat fora (16’) i en una altra jugada del lateral de L’Hospitalet que el cap de Rakitic a punt ha estat de convertir en gol (19’).\nAmb el Barça portant la iniciativa, doncs, Messi ha decidit que ja era el moment d’obrir la llauna. Ho ha fet amb el seu vuitè gol a la fase de grups, el 400 en l’era Luis Enrique, després de rebre a esquenes de la defensa una passada preciosa picada de Neymar i superar Gordon de primeres (0-1, 24’).\nUn marcador que ha obligat el Celtic a intentar arribar més a l’àrea de Ter Stegen, que durant els primers 45 minuts només ha hagut d’intervenir en una ocasió. Ha estat en un xut de Dembélé que l’alemany ha aturat en dos temps (37’). Amb més espais, doncs, el Barça ha tingut el segon a tocar en un parell d’ocasions. La més clara, abans del descans, en un cop de cap de Suárez que Gordon, de forma espectacular, ha aconseguit aturar (41’).\nMessi desfà la reacció del Celtic\nEl Celtic, però, ha volgut apurar les seves opcions. I ho ha intentat en un parell de xuts, però de nou Ter Stegen ha avortat el perill en un xut ajustat al pal de McGregor (48’) i en un cop de cap de Dembélé des de l’interior de l’àrea que ha acabat a les mans de l’alemany (53’).\nHa estat, doncs, un penal d’Izaguirre sobre Suárez el que ha canviat el guió dels primers minuts de la represa. Perquè Messi, amb un toc pel mig del porter, ha aconseguit obrir escletxa en el marcador i deixar pràcticament sentenciat el triomf (0-2, 55’). Un gol que ha significat el número 100 de l’argentí en competicions internacionals (Champions, Mundial de Clubs i Supercopa d’Europa).\nEl 0-2 ja ha estat una càrrega massa gran per al Celtic, que no ha pogut fer res per reduir les diferències i tornar a entrar dins del partit. De fet, els de Luis Enrique encara podrien haver assolit un marcador més ampli, però ni un xut de Messi –desviat per poc (67’)- ni una rematada de Suárez -contra el pal (83’)- han arribat a bon port.\nNo ha fet falta, perquè ja feia estona que el Barça tenia encarrilat el triomf. Per això, Luis Enrique, en el tram final, ha decidit fer debutar Marlon, que ha substituït Piqué per donar descans el defensa (72’). La feina ja estava feta i, ara, a falta d’un darrer partit de la fase de grups –contra el Borussia Mönchengladbach, al Camp Nou-, el Barça ja espera rival a vuitens de final com a primer de grup.


L’Escola d’idiomes Joan Bardina – Activa és una escola de llengües establerta a les instal·lacions del Centre Educatiu Joan Bardina i està oberta a alumnes de totes les edats, així com a veïns o amics de l’escola.\nL’Escola d’Idiomes Fundació Joan Bardina – Activa és un projecte d’ensenyament de llengües estrangeres en horari extraescolar dirigit a alumnes del centre des d’educació infantil fins a secundària.\nS’ofereix anglès, per als alumnes des de P3 fins a 4t d’ESO i també per a adults. I francès per 5è i 6è de primària i ESO.\nEls i les alumnes que participin a l’Escola d’Idiomes Fundació Joan Bardina – Activa tindran la possibilitat de certificar els seus progressos a través d’exàmens oficials de Cambridge English i DELF/DALF.\nGrups reduïts i homogenis mitjançant unes proves de nivell inicials estandarditzades\nEnfocament pedagògic eminentment comunicatiu orientat a l’acció\nInformació a les famílies: tutories i informes pedagògics trimestrals\nLector natiu (llengua + cultura)\nCalendari d’esdeveniments especials / programa complementari\nValidació de coneixements = exàmens internacionalment reconeguts\nMaterials específics per a cada nivell\nA educació infantil: es treballa la naturalització de la llengua anglesa com a mitjà de comunicació habitual, mitjançant una metodologia lúdica i dinàmica.\nA primària: els alumnes de 1r i 2n de primària treballaran amb LEGO learn to learn i lectures adaptades al seu nivell d’aprenentatge per seguir desenvolupant les competències comunicatives en llengua anglesa.\nA partir de 3r de primària i ESO: es promou la independència en l’ús de la llengua. Amb la possibilitat de presentar-se als exàmens oficials de Cambridge English.\nEls alumnes de Secundària portaran a terme una prova de nivell una setmana abans de l’inici de l’activitat.\nAdults: Practicarem l’anglès parlant de tot tipus de temes d’actualitat! Fes la prova de nivell a www.activa.org amb Cambridge ESOL.\nA partir de 5è de primària, s’ofereix als alumnes la possibilitat d’iniciarse, ampliar i/o reforçar els coneixements adquirits en llengua francesa. Els alumnes que ho desitgin podran certificar els seus coneixements mitjançant els exàmens oficials.


Esports - El Junior masculí empata i té la segona plaça pràcticament assegurada\nEl Junior masculí empata i té la segona plaça pràcticament assegurada\nel 5/mai/12 Pedro Miserachs Hoquei herba PDF\nEl Junior masculí empata (1-1) contra el Pedralbes a la penúltima jornada de la Divisió d'Honor B. Per segona setmana consecutiva el juvenil Gerard Garcia ha aconseguit marcar pels santcugatencs que tenen pràcticament el segon lloc de la classificació assegurat i la següent setmana tancaran la temporada a casa contra el València.\nEls santcugatencs i els barcelonins han empatat (1-1) en un matx igualat on s'ha avançat el Pedralbes amb un gol de penal còrner. Un avantatge que no ha durat gaire pels barcelonins ja que el juvenil Gerard García ha fet l'empat i el seu segon gol amb el primer equip santcugatenc.\nEn el segon temps, el marcador no s'ha mogut tot i que tots dos conjunts han tingut ocasions per endur-se la victòria. El punt és més important pels santcugatencs que tenen pràcticament assegurada la segona plaça a falta d'un partit.\nL'entrenador del Junior, Fede González, destaca la victòria i bon joc dels seus homes.\nEls nois joves han donat la cara i estic satisfet per la feina feta i pel segon lloc que està pràcticament al sac.\nLa següent jornada es tanca la temporada amb la visita del València a les instal·lacions del Junior.


Imatge d'arxiu del partit de la primera volta entre el CE Vendrell i el CP Vic CE VENDRELL\nEl CE Vendrell ha perdut aquest dissabte 2 a1 a la pista del CP Vic en el partit ajornat corresponent a la jornada 25 de l'OK Lliga. Amb aquesta derrota, l'equip dirigit per Xavi Ferrer se situa en la dotzena posició de la classificació, encara en zona de promoció de descens, però a només un punt del descens directe.\nAquesta derrota complica la lluita per la permanència als vendrellencs, que s'enfrontaran en les dues darreres jornades al Caldes i al Reus Deportiu, dos equips de la part de dalt que es troben en plena lluita per la tercera plaça del campionat.\nEl proper dissabte 22 de maig, a les 20 h, al Pavelló Municipal del Club d'Esports Vendrell, el CE Vendrell rebrà la visita del Caldes per disputar la penúltima jornada. El partit serà amb accés limitat de públic i properament es publicarà l'enllaç del formulari de la reserva d'entrades.\nEl CP Calafell, salvat\nPer la seva banda, el CP Calafell s'ha assegurat la salvació matemàtica a la màxima categoria de l'hoquei damunt patins, després de la victoria aconseguida aquest vespre al Joan Ortoll davant del Lloret (3-0). Pels verds han marcat Sergi Romeu i Martí Gabarró, amb dos gols.\nEl CP Calafell puja fins a la novena plaça, amb 36 punts.


Ampans i Caprabo obriran enguany un segon supermercat a Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAmpans i Caprabo obriran enguany un segon supermercat a Manresa\nLa botiga donarà feina a persones amb discapacitat i en situació de vulnerabilitat de la comarca\nLocal del carrer de Pompeu Fabra on s'ubicarà el nou supermercat Caprabo gestionat per Ampans carles blaya\nLocal del carrer de Pompeu Fabra on s'ubicarà el nou supermercat Caprabo gestionat per Ampans\nAmpans i Caprabo tornen a unir forces per obrir el segon supermercat de Catalunya que donarà feina a persones amb discapacitat i en situació de vulnerabilitat. Es tracta del supermercat que hi ha al carrer de Pompeu Fabra de Manresa, que va tancar les portes al setembre per fer-hi una remodelació d'espais i entrarà de nou en funcionament al novembre. El distribuïdor alimentari hi ha invertit 250.000 euros.\nEl projecte impulsat fa dos anys per Caprabo i Ampans ha permès «obrir noves oportunitats per a la inclusió sociolaboral de persones amb discapacitat i en situació de vulnerabilitat», segons fonts d'Ampans, que afirmen que treballar de cara al públic i en un entorn comunitari «fa visibles les capacitats per sobre de les dificultats i és una porta oberta perquè persones en situació de vulnerabilitat i excloses del món laboral tinguin noves oportunitats».\nEl nou supermercat del carrer de Pompeu Fabra donarà feina a 15 persones, 11 de les quals tenen alguna discapacitat física o psíquica o estan en situació de vulnerabilitat. La resta són treballadors de l'anterior supermercat. El local té una superfície comercial de 300 metres quadrats i oferirà més de 4.500 productes de marques de fabricants líders, marques pròpies i productors de proximitat. A l'entrada de la botiga hi haurà un espai dedicat a productes d'elaboració d'Ampans, que té com a objectiu donar a conèixer als clients de la botiga l'activitat comercial de la fundació Ampans per generar oportunitats i donar ocupació.\nAmpans i Caprabo van obrir el primer supermercat de Catalunya gestionat per persones amb discapacitat el novembre del 2017 al carrer de Barcelona de Manresa, en què actualment treballen 12 persones. «L'experiència ha estat molt bona. S'estan complint les expectatives, i per això Ampans i Caprabo han decidit col·laborar de nou», va assegurar ahir a aquest diari Joana Tubau, responsable de comunicació d'Ampans.\nCom ja va passar amb el primer Caprabo d'Ampans, l'obertura ha requerit un estudi previ per adequar els processos de treball, tasques i funcions que requereix la gestió d'un supermercat als perfils i capacitats diverses de les persones que componen l'equip.\nCaprabo va posar en marxa el seu projecte d'expansió en forma de franquícies el 2011 mantenint un ritme selectiu d'obertures en el seu principal mercat estratègic, Catalunya. El distribuïdor alimentari ha superat la previsió d'obertures previstes per al primer semestre del 2019 i ja ha afegit 11 supermercats nous a la seva xarxa. Caprabo manté el seu pla d'expansió i creixement a través d'un format franquiciat, que es preveu que enguany creixi el 10% en facturació.\nPer la seva banda, les empreses vinculades a Ampans donen feina a més de 200 persones amb discapacitat i risc d'exclusió en els sectors de jardineria, neteja, manipulats, arts gràfiques, medi ambient, restauració (Canonge) i alimentació (Formatges Muntanyola i Vins Urpina).


Uns 500 santfruitosencs ja han recollit el cubell d’orgànica de la campanya de reciclatge | Ona Bages\nInici Notícies Uns 500 santfruitosencs ja han recollit el cubell d’orgànica de la campanya...\nUns 500 santfruitosencs ja han recollit el cubell d’orgànica de la campanya de reciclatge\nSant Fruitós de Bages recicla el 10% de l’orgànica i l’ideal seria arribar a un 45 o 48 % de matèria compostada. Amb aquest sentit, l’Ajuntament ha iniciat una campanya amb l’ajuda de l’Agència de Residus de Catalunya i el suport econòmic del Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente.\nL’objectiu és sensibilitzar sobre la importància del reciclatge i repartir de forma gratuïta un cubell per a dipositar matèria orgànica, un paquet de bosses compostables i una bosseta de compost, per a cada residència del municipi. En el cas de les urbanitzacions de Pineda de Bages i Brucardes, que fan el reciclatge porta a porta, se’ls donarà un cubell amb més capacitat, de 25 litres. L’ Ignasi Lampreave i la Irena Alerm, són els informadors encarregats de repartir els cubells en el punt d’informació i de resoldre els dubtes dels veïns.\nDel 27 al 30 de desembre, hi haurà unes carpes informatives a diversos punts del poble on es podran recollir els cubells. Avui seran a la plaça de l’Ajuntament de dos-quarts d’onze a dos-quarts de dues.


La trobada de microproductors de vi s'internacionalitza i es professionalitza\nL'esdeveniment tindrà lloc al recinte firal de Sant Julià de Lòria el 18 i 19 de novembre, i el dilluns 20 es dedicarà exclusivament als professionals, per tancar acords amb distribuïdors\nEl director de Productes i Nous Projectes d'Andorra Turisme, Enric Torres, i el conseller d'Obres, Urbanisme i Esdeveniments del comú de Sant Julià de Lòria, Joan Vidal, han explicat aquest dimecres les novetats de la 5a Trobada internacional de microproductors de vi a Andorra.\nActualitzada 08/11/2017 a les 13:50\nLa 5a Trobada internacional de microproductors de vi a Andorra dedicarà una jornada només per als professionals, de manera que les bodegues puguin fer contactes amb proveïdors i el sector de la restauració i puguin tancar acords. Per primera vegada, l’esdeveniment vinícola se celebra sota la marca Explòria, que identifica Sant Julià de Lòria com la ciutat firal d’Andorra. La cita tindrà lloc el cap de setmana del 18 i 19 de novembre al recinte firal, amb accés al públic en general, i el dilluns 20 serà només per a professionals. Per primera vegada, a més, la presència a la fira té un preu: 300 euros per estand, un import assequible comprat amb d’altres esdeveniments similars –ronden els mil euros– i que estableix la professionalització de la trobada.\nEl conseller d’Obres, Urbanisme i Esdeveniments del comú de Sant Julià de Lòria, Joan Vidal, ha remarcat avui que a la fira “ara es fa negoci i, per això, ser-hi present es paga”. A més, Vidal ha afegit que la majoria de bodegues no repeteixen presència a la trobada de mircoproductors “perquè ja han trobat distribuïdor a Andorra”. Amb tot, hi ha set productors de vi que han assistit a totes les edicions.\nL’assistència de microproductors es tanca aquest dimecres, amb la previsió d’una vuitantena d’estands, la majoria procedents de l’Estat espanyol, sobretot de Catalunya i Aragó, però també n’hi haurà de França (la xifra, però, ha davallat respecte l’any passat), Portugal, Hongria, l'Uruguai, l'Argentina i, potser, Itàlia. Evidentment, no hi faltaran els quatre microproductors de vi lauredians: Casa Beal, Casa Auvinyà, Borda Sabaté i Mas Berenguer.\nLa participació a la fira creix any rere any i té capacitat fins a un centenar d’estands. La primera edició n’hi va haver 42; la segona, 55; la tercera, 56, i l’any passat, 61. Enguany s’espera superar els 80 microproductors.\nLa trobada torna a comptar amb el suport d’Andorra Turisme, tant econòmic com de promoció. El director de Productes i Nous Projectes d’Andorra Turisme, Enric Torres, ha recordat que han estat els mateixos participants que han demanat la jornada dedicada només als negocis i contactes. A més dels professionals d’Andorra, se n’han convidat un centenar de l’estranger. Torres també ha destacat que “el vi que es produeix a Andorra també és un element identificatiu del país i un producte turístic”. De fet, el departament d’Agricultura treballa des de fa temps amb les bodegues per aconseguir un segell distintiu europeu de la producció vinícola del Principat.\nEls dos primers dies de la celebració de la 5a Trobada internacional de microproductors de vi a Andorra, el públic podrà adquirir tiquets per un valor de 10 euros que inclouen la copa de vi i cinc tastos. A partir d’aquí, cada nova degustació tindrà un cost d’un euro. També s’organitzaran activitats paral·leles, com diverses taules rodones sobre el vi i l’emprenedoria, un tast de vins i la presentació d’un llibre del sommelier Josep Pelegrín, i maridatges amb formatges, pernils, ostres i foies dirigits per diversos professionals, com Tati Quera, Ramon Cabiscol, Josep Baeta i Mireia Bosch (els maridatges costaran 10 euros).\nEl programa es completa amb activitats culturals, com una exhibició castellera dels Castellers d’Andorra i els Sagals de Vic, i una exposició fotogràfica relacionada amb el món del vi.\nLídia va dir..Les normes no poden tenir caràcter retroactiu però seria bo que els micro productors paguessin el lloguer que no varen pagar els anys passats. La parròquia ho agraïria.\nPues si que este año pagamos, las 11 bodegas que venimos de aragón.\nNos ha parecido una organizacion perfecta y una feria muy importante para los microproductores..qu por primera vez vamos a sant julia de loria.\nLes normes no poden tenir caràcter retroactiu però seria bo que els micro productors paguessin el lloguer que no varen pagar els anys passats. La parròquia ho agraïria.


Sanitat autoritza l'ús del medicament anti-Covid en hospitals\nL'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris (AEMPS), dependent del Ministeri de Sanitat, va emetre una nota que valida l'aplicació de cloroquina i hidroxicloroquina a pacients ingressats que presentin pneumònia com a conseqüència d'una infecció per coronavirus. Hospitals de tot Espanya empraven des de feia dies aquestes molècules per intentar frenar l'avanç de la SARS-Cov-2 en malalts greus, però l'organisme regulador ha donat ara el vistiplau a la seva utilització i ha imposat estrictes controls sobre aquests dos principis actius per tractar d'assegurar existències.\nLa cloroquina i la hidroxicloroquina compten amb una llarga història mèdica. S'usen des de fa gairebé un segle per combatre l'artritis, el lupus i la malària. A Espanya, es comercialitzen principalment sota les marques Resochin, Dolquine, hidroxicloroquina Ratiopharm i Xaban.\nFa un mes, com va publicar aquest diari, científics xinesos van descobrir la seva capacitat per frenar l'avanç de virus, i altres investigadors nord-americans i francesos han fet posteriorment assajos que demostrarien que també presenta propietats profilàctiques, imprescindibles per protegir el personal sanitari encarregat de tractar els malalts per Covid-19, per exemple.\nL'AEMPS admet que l'eficàcia de la cloroquina i hidroxicloroquina en la lluita contra el coronavirus no està completament demostrada. "S'està avaluant en un bon nombre d'assaigs clínics els resultats no s'han publicat de moment. Es considera, per tant, que el nivell d'evidència encara és baix i basat en les dades preclínics i de seguretat en altres indicacions ", assegura l'agència, abans d'anunciar que, malgrat aquestes prevencions, les expectatives que han generat aquests principis actius són molt altes.\nEn la seva nota, estableix que la cloroquina i la hidroxicloroquina es proporcionaran d'ara en endavant només als "pacients crònics" (és a dir, els que ja les prenien per artritis, lupus o malària); per als "assajos clínics de tota mena que incloguin hidroxicloroquina o cloroquina entre els seus tractaments" i per al "tractament de pacients ingressats amb pneumònia", la principal afecció que desenvolupen els infectats amb coronavirus.\nLa nota de l'Agència del Medicament converteix en oficial l'ús que, a la pràctica, ja s'estava fent de la cloroquina i la hidroxicloroquina als hospitals de tot Espanya. Els protocols de la majoria de comunitats autònomes inclouen des de fa dies l'administració d'aquests principis actius als malalts més greus, al costat de antibiòtics i antivirals. A falta d'un fàrmac específic contra el Covid-19, la solució més esperançadora és per ara un vell medicament contra l'artritis i la malària que a Espanya es dispensa a partir de només 6,75 euros l'envàs.\nEl Govern s'ha llançat a tractar de comprar el major nombre possible de dosis d'aquestes molècules en el mercat internacional, però haurà de posar-se a la cua. La capacitat de producció està limitada i Espanya haurà de competir amb altres gegants mundials que ja compten amb assajos clínics propis.\nTeva, un dels majors fabricants que operen a Espanya, ha donat 390.000 dosis, però avisa que no podrà aconseguir més fins a finals d'abril. La seva planta de producció està a l'Índia, on també acaba de decretar el confinament dels seus 1.300 milions d'habitants. Un altre dels grans productors, la suïssa Novartis, s'ha compromès a donar els 50 milions de dosis que té en estoc, encara que no ha aclarit quant lliurarà a cada país. Davant la forta demanda, la companyia ha anunciat que fabricarà altres 80 milions de dosis, però es dóna de termini fins al maig per aconseguir-ho.


Pla d'Indicadors de Sostenibilitat Urbana | BCNecologia\nInici » projectes » Pla d'Indicadors de Sostenibilitat Urbana\nEixos del model ecosistèmic de sostenibilitat urbana\nSistema d'indicadors i condicionants per a ciutats grans i mitjanes\nÀmbit espai públic i habitabilitat. Indicador: Compacitat corregida\nÀmbit espai públic i habitabilitat. Indicador: Proporció de carrer\nÀmbit Metabolisme urbà. Indicador: Emissions de CO2 equivalent\nÀmbit Mobilitat sostenible. Indicador: Espai viari per a bicicletes\nÀmbit Augment de la biodiversitat. Indicador: Superfície de paisatge recuperat\nL'objectiu del projecte era el desenvolupament d'un sistema d'indicadors a nivell estatal, d'àmbit municipal, i d'acord amb el treball que s'ha desenvolupat durant la implantació de l'Agenda 21 en els municipis pertanyents a la Xarxa de Xarxes de Desenvolupament Local Sostenible.\nEs va realitzar un treball de posada en comú de tots els indicadors utilitzats per cada xarxa i a partir d'una homogeneïtzació de criteris, en el marc de l'urbanisme ecològic, es va recollir la seva diversitat en una eina comuna. El sistema, aprovat el 2010 pel Grup de Treball d'Indicadors de la Xarxa és, doncs, un estàndard que pretén mesurar el grau de sostenibilitat en qualsevol municipi d'Espanya sota els mateixos criteris.\nEl resultat són dos documents d'indicadors, un per a municipis petits i un altre per a ciutats grans i mitjanes, que dibuixen un panell de 30 i 52 indicadors respectivament, majoritàriament compartits. Els indicadors estan organitzats organitzats en fitxes en els següents àmbits: ocupació del sòl, espai públic, complexitat urbana, mobilitat sostenible, metabolisme urbà, cohesió social i espais verds i biodiversitat. A cada fitxa es defineix l'indicador, es justifica la seva rellevància, es proposa una metodologia de càlcul, acompanyada en ocasions de subindicadors, i es ressenyen les fonts d'informació necessàries per al seu càlcul.\nA cada fitxa es defineix l'indicador, es justifica la seva rellevància, es proposa una metodologia de càlcul, acompanyada en ocasions de subindicadors, i es ressenyen les fonts d'informació necessàries per calcular.


La Generalitat estudia l'evolució de la pandèmia per a la celebració de les reunions de Nadal\n20M EPNOTICIA07.10.2020 - 17:04h\nPuig crida a "ser conscients de la responsabilitat individual" durant la pandèmia de coronavirus.\nS'han alçat 16.000 actes d'infracció en els últims mesos per l'incompliment de mesures, segons Interior.\nNadal en el Palau Provincial d'Alacant\nLa Generalitat Valenciana està analitzant l'evolució de la pandèmia de cara a les pròximes setmanes i a la celebració de les reunions i festes de Nadal, encara que de moment descarta aplicar més mesures restrictives per a "no marejar a la gent".\nAixí ho ha indicat el president, Ximo Puig, en roda de premsa després de la reunió del Centre de Coordinació Operativa Integrada (Cecopi) amb la unitat adscrita de Policia Nacional a la Comunitat Valenciana.\n"Es tracta d'actuar amb el màxim rigor i de no marejar a la gent: no podem traure un dia una mesura i un altre dia una altra", ha remarcat, per a recordar que la Comunitat Valenciana està en una situació positiva malgrat les xifres que deixa cada dia el coronavirus.\nPuig ha defés així que "no convé" aplicar més mesures restrictives, si bé ha reconegut que Espanya segueix en una situació difícil i que "desgraciadament, les notícies que arriben d'Europa no són positives".\nDesprés de tornar a demanar màxima prudència, ha cridat a "ser conscients de la responsabilitat individual" i ha posat com a exemple la festa d'estudiants en el col·legi major Galileu Galilei de València que va originar un brot. "Una festa pot significar un greu perjuí per a molta gent: tenim un campus tancat", ha lamentat en relació a la Universitat Politècnica de València (UPV) on està aquesta residència privada.\nEn tot cas, Puig ha remarcat que "a dia de hui" la decisió és no aplicar més mesures, mentre la Generalitat té en marxa "una anàlisi del que va a passar en les pròximes setmanes per a les festes de Nadal". Les mesures per a finals de desembre seran "més o menys restrictives en funció de l'avanç de la pandèmia", ha garantit.\n16.000 actes d'infracció\nPer la seua banda, la consellera d'Interior, Gabriela Bravo, ha destacat l'efecte dissuasori de la vigilància policial, amb quasi 16.000 actes d'infracció alçades en els últims mesos per l'incompliment de mesures. La majoria estan relacionades amb no portar mascareta i la resta pels controls per a evitar 'botellots' i aglomeracions, que continuen a pesar del tancament de l'oci nocturn.\nParal·lelament, els rastrejadors de l'Exèrcit realitzen una mitjana de 800 telefonades al dia per a seguir la traçabilitat del virus entre els valencians, unes peticions que atenen una mitjana del 67% de persones requerides. "L'actitud dels contactes és de certa disponibilitat a ajudar i facilitar les dades", ha ressaltat la també responsable de Justícia.


El futbol no és perfecte (Albert Llimós)\n3 min. 10/08/2020 20:42\n651x366 El futbol no és perfecte / DAVID RAMOS / GETTY El futbol no és perfecte / DAVID RAMOS / GETTY\nCom deia Johan Cruyff, el futbol és un joc d’errors. Que l’hi preguntin si no a Varane. És un joc on penalitzen més les pròpies equivocacions que no pas les virtuts que un desplega. Per això, per exemple, la importància de la pressió avançada per provocar l’error rival. Ofegar l’oponent a prop de la seva àrea dona més resultats que elaborar des de camp propi, enllaçant quaranta passades, i entrar fins a la cuina rival. Aquesta va ser una de les claus del gran Barça de Pep Guardiola. O, més ben dit, les quaranta passades servien per jugar en camp contrari i estar ben posicionats a l’hora de recuperar la pilota. El joc de posició (també) és això.\nEl futbol és imperfecte i hauria de seguir sent-ho així, també més enllà del mateix joc. Quan el VAR va arribar a la lliga espanyola, revestit de justicier infal·lible, me’l vaig mirar recelós. Particularment, era partidari de la implantació de l’ull de falcó, però no pas d’una tecnologia que podia acabar convertint els partits en interminables sessions d’un magnífic espectacle televisiu on el menys important fos el joc i on el gran damnificat per les constants interrupcions fos l’equip que pretengués jugar. A banda, esclar, d’estar plenament convençut que el VAR no eliminaria la polèmica ni les teories conspiranoiques d’uns i altres. L’última Lliga del Reial Madrid de Zidane n’és un exemple.\nContra el Nàpols, amb el gol anul·lat a Lionel Messi, va tornar a demostrar-se que la perfecció del VAR no sublima el futbol ni el fa un esport més perfecte. Ni crec que més just. Més enllà que la norma actual sobre les mans s’hauria de revisar, el fet que una de les 25.000 càmeres que hi ha instal·lades al terreny de joc captés el lleuger fregament de la pilota al braç de Messi, sense ni tan sols canviar-ne gens ni mica la direcció, no és motiu perquè el VAR s’activi. És un contrasentit. És més: els fora de joc per mil·límetres, aquells en què les famoses línies blaves i vermelles gairebé se sobreposen, tot el que és imperceptible a l’ull humà, a l’ull dels protagonistes, tampoc haurien de ser terreny per al VAR.\nI com que soc conscient que és impossible dir on es posen els límits, a partir de quants centímetres la màquina entra en joc, em reafirmo encara més en l’argumentari anti-VAR. El futbol no és un joc de màquines, sinó d’errors. Aplicar la llei al mil·límetre representa massa sovint anar en contra del sentit comú i l’essència que ha fet gloriós el futbol.


Castellbell i el Vilar ja te contenidor per abocar olis usats. – Castellvilarenc.info\nby Equip de Producció de Noticies 23/01/2014 23/01/2014\nDes d’aquest dijous al matí ,s’han col.locat contenidors per abocar olis usats al poble.\nAquest contenidors son de color carbassa i es pot lleguir la inscripció “Olis ” . A diferència dels de la resta que són fets de plastic,aquest es metalic i te un bidó a dins on quedarà abocat l’oli usat.\nEl de la foto esta instal.lat al borras ,just a l’entrada de torcidos , al altre banda i ha el de envasos que es de color groc.


Per què ha dimitit la vicepresidenta econòmica del Barça? - El triangle\nEls greus problemes econòmics que arrossega l’hòlding empresarial que presideix Susana Monje han forçat la seva dimissió com a vicepresidenta del FC Barcelona, càrrec que ocupava des de l’any passat, si bé des de l’any 2010 ja era la tresorera del club. El grup Essentium, que té la seva principal activitat en el sector de les infraestructures i l’immobiliari, arrossega un endeutament financer de més de 125 milions d’euros i fortes tensions de tresoreria que han provocat l’impagament reiterat de les nòmines en els últims mesos i les protestes dels seus 350 treballadors, que en diverses ocasions han sortit al carrer per manifestar-se.\nQueda molt malament que la vicepresidenta econòmica del Barça tingui conflictes laborals i problemes amb els bancs per no pagar el venciment dels compromisos del deute. Per això, Susana Monje, que estava molt exposada mediàticament pel seu càrrec al Barça, ha decidit presentar la dimissió. Les seves funcions les assumirà temporalment el president Josep Maria Bartomeu.\nPerò Susana Monje no té només conflictes amb la seva filial Assignia. El grup Essentium també havia entrat en el negoci del lloguer de iots de luxe als Estats Units i els treballadors també l’han denunciada per l’incompliment de les seves obligacions salarials. A més, han explicat que Susana Monje amaga una part dels seus negocis en paradisos fiscals, com les illes de Man i Malta.\nEl nom de l’exvicepresidenta econòmica del Barça també sortia en els famosos informes de la UDEF sobre els negocis de la família Pujol. Allà s’hi deia que les empreses dels Monje haurien servit per camuflar una part del “tresor ocult” dels Pujol, que controlarien el 18% del grup Essentium. Consta que Valentín Monje, el fundador del grup, i l’expresident de la Generalitat mantenen una llarga relació d’amistat, però la seva filla, Susana Monje, ha afirmat que no coneix cap membre de la família Pujol.\nPrev“A cal Síndic, s’aixafen drets”


Inici Bages Sant Joan de Vilatorrada\nPolèmica a Sant Joan de Vilatorrada per la retirada d’estelades dels espais electorals independentistes\nEl bàsquet català afina els canells per l’inici de la competició\nL’Ajuntament de Sant Joan de Vilatorrada entregarà 12 dispositius wifi als alumnes que no en diposen a casa seva\nMés de trenta dones participen en la segona edició de La Filadora a Sant Joan de Vilatorrada\nEl futbol territorial ja va tornar el cap de setmana passat, el bàsquet amateur ho fará el proper 17 i 18 d’octubre. Les mirades estaran posades en molts equips de casa nostra, però especialment en dos equips que jugaran la Copa Catalunya de bàsquet, la màxima categoria que organitza...\nL'home s'ha escapat aprofitant un trasllat a l'hospital Sant Joan de Déu de Manresa. Els Mossos busquen un pres del centre penitenciari de Lledoners que es va escapar aquest dimecres, cap a les deu de la nit, mentre era traslladat a fer una visita rutinària a l'Hospital Sant Joan de...\nSant Joan de Vilatorrada presenta una prova pilot de fanals que s’engeguen sols en un dels polígons industrials del poble. Ho van explicar a la Smart City Expo World Congress de Barcelona. El poble va estar convidat a participar a la sessió ‘Estratègies de ciutat intel·ligent’ organitzada per la...\nSant Joan de Vilatorrada aprova un protocol local per actuar davant les violències sexuals en espais públics d’oci. Amb aquesta aprovació, el poble és un dels primers a la comarca en tenir el seu propi protocol. Deixant de banda el del Consell Comarcal del Bages, ara Sant Joan ja té...\nEl cicle de Música i Romànic celebra 10 edicions amb concerts a Horta d’Avinyó, Castelladral i Sant Martí de Torroella\nAquest cicle l'organitza els Amics del Romànic del Bages i enguany celebra la desena edició amb algunes restriccions a causa de la covid-19. Per exemple, en alguns concerts, es dividirà el grup en dos. Mentre uns facin la visita a l’espai històric, els altres podran gaudir de l’actuació musical. Com...\nL’ANC impulsa una mobilització en cotxe a Lledoners per denunciar els tres anys de l’empresonament dels ‘Jordis’\nL'Assemblea Nacional Catalana (ACN) ha convocat per aquest divendres una marxa de cotxes fins al centre penitenciari de Lledoners i un acte polític a Manresa "per denunciar la repressió i persecució que pateix l'independentisme". Les accions reivindicatives es faran coincidint amb el primer aniversari de la sentència de l'1-O...


Conferència programada per el dia 20 de febrer - AULA D'EXTENSIÓ UNIVERSITÀRIA DE GENT GRAN. VILANOVA I LA GELTRÚ\nConferència programada per el dia 20 de febrer\nCardona Torrandell, memòria i record\nAquesta setmana , després del parèntesi de carnaval, seguim amb les la Xerrades de l’Aula ( dissabte 20 a les 16 hores i diumenge 21 a les 10 hores, pel Canal Blau). Aquesta setmana la xerrada porta com a títol “El que sé del meu oncle” i anirà a càrrec de l’Àlex Cardona i tractarà sobre el pintor Armand Cardona Torrandell. La proposta és repassar l’obra del pintor i actualitzar la seva figura.\nLa figura i obra d’Armand Cardona és immensa. Nasqué a Barcelona a l’any 1928. Visqué amb la seva família a Sant Pau d’Ordal fins al 1933 en què els seus pares, que eren mestres, van ser traslladats a Vilanova i la Geltrú on d’una manera gradual anà encarrilant la seva vida d’artista freqüentant els àmbits culturals, migrats en aquells moments, i també els cercles polítics de la resistència antifranquista.,.\nAls anys 40 , començà dibuixant historietes, amb bolígraf o amb llapis, en unes quartilles doblegades per la meitat, una espècie de còmics. La guerra civil i la guerra europea marcaren el caràcter i la consciència històrica de l’artista, i es veu reflectida en la seva obra des de les historietes d’adolescent fins als quadres de l’artista madur.\nEl 1952, en un curs a l’Institut del Teatre conegué els germans Joan I Ricard Salvat, que l’introduïren als cercles intel·lectuals de l’època a Barcelona i al món del teatre. D’aquesta coneixença nasqué més tard l’encarrec de decorats de Ronda de Mort a Sinera de Salvador Espriu, dirigida per Ricard Salvat. A la primavera de 1957 tingué lloc la seva primera exposició a les Galeries Laietanes de Barcelona, on presentà el seu primer cicle: Retaules de les gents. A partir d’aquí l’evolució artística de Cardona fou frenètica, deixant els motius inicials de gats, barques i màquines, i centrant-se en el rostre humà (Cicle de les testes) i en l’experimentació i el joc amb la matèria, els volums i les textures (etapa informalista, 1959-1962), i anà fent-se un lloc dins l’art d’ avantguarda estatal. A principis dels anys seixanta ja exposava per tot l’Estat i començava a guanyar-se la vida pintant sense dependre del mecenatge de la seva mare. La seva evolució és espectacular i amb moltes exposicions en diverses ciutats. Cardona es va forjar un nom i una personalitat important en el món de l’art català.-\nArmand Cardona va ser una persona un artista de vitalitat inesgotable, el pintor va recórrer gairebé totes les expressions artístiques i creatives. Lector empedreït, moltes de les seves obres són fruit de les lectures i d’unir la reflexió del text a una versió plàstica, adaptada i personalitzada pel tamís sempre ocurrent i creatiu de l’Armand. No amagava però, el seu sentit líric de la vida i de l’’obra pictòrica entesa com un compromís amb el seu temps i amb les persones. D’aquest compromís, sens dubte, neixen les diverses sèries de personatges que inspiraren l’autor. També, les escenografies per obres de teatre, sempre compromeses –en un temps difícil- en el moment de la seva màxima projecció i producció. Era, a l’entendre dels experts, un artista compromès amb una creació de caràcter social. Un artista plàstic que buscava la transformació d’una societat que amb les seves hipocresies i cinisme ofegava l’artista. Per tant, l’esclat, l’efervescència de les seves pintures, són cercles de llibertat que el mateix artista gaudia i oferia a la resta de la societat.\nEl convidat a la Xerrada, l’Alex Cardona en una entrevista sobre la figura del pintor va dir “Com a artista i com a persona, Cardona Torrandell va fer sempre el que va voler”\nCertament va ser així i el mateix Àlex destacava en una entrevista alguns elements interessant sobre el pintor-\n-Un concepte que no agradava massa a Armand Cardona era que l’etiquetessin com “autodidacte”. – Sí, ell odiava aquest terme. Tot i que existeixen centenars d’estudis a llapis amb els quals va anar polint el seu talent, ell considerava que era impossible “auto ensenyar-se”. Tot ho havia aprés de llegir, d’observar, de practicar. Llegir era una de les seves altres passions. Fins i tot Josep Pla el va rebre i va dir d’ell que l’havia sorprès perquè, “tot i que la major part dels pintors eren uns ignorants, Armand Cardona era molt culte”.\n– La seva mare va ser també cabdal en la seva formació, oi? – De fet, la relació amb la seva mare era molt especial. Ella es va fer càrrec de la seva educació (era mestra) i no va anar mai a escola. Ella s’en cuidava d’ell i, de gran, ell també tenia cura d’ella. La seva mare va ser la seva primera mecenes, qui va donar suport a la seva carrera artística. Van viure junts pràcticament fins que ella va morir.\n– Consideres que en sabem massa poc, a Catalunya, de Cardona Torrandell? – Sí, crec que als anys 70 estava situat on es mereixia, entre els grans de l’època: Guinovart, Tàpies, Subirachs. Ara no se’l recorda fora de Vilanova i la Geltrú (i potser aquí sabem qui és perquè la biblioteca municipal porta el seu nom…). I, de fet, quan es coneix la seva obra, qui era i com era l’artista, molts ens sorprenem. De fet, per exemple, al Museu d’Art Contemporani de Barcelona, que va apostar per ell als anys 60 amb una exposició monogràfica, actualment té obres seves en dipòsit, no estan exposades. Crec que cal que treballem més perquè es reconegui la seva figura. I són persones com en Xavier Capdet, el Jaume Bertran, el Francesc X. Puig Rovira o el meu pare, els qui, des de l’Associació Cardona Torrandell, mirem que no s’oblidi l’obra d’un artista. Considerem que cal situar-lo al lloc que es mereix en la història de l’art català contemporani.\nAixí doncs l’Àlex Cardona coneix bé la trajectòria artística i vital del pintor Armand Cardona i en va escriure el seu Retrat editat per l’ajuntament de Vilanova.\nSegur que serà més que interessant.\n14 febrer, 2021 CONFERÈCIES, Notícies


«Una societat culta no permet la desigualtat social, no avantposa la producció de béns al benestar de les persones ni dels recursos naturals, no avalua el seu nivell educatiu amb informes (PISA) elaborats per un organisme (OCDE) que té per objectiu maximitzar l'expansió econòmica, el comerç i la liberalització de capitals i serveis»\n‘La lògica de la producció no és ni lògica de la vida ni la lògica de la societat. N’és només una petita part i ha d’estar al seu servei.’ En un deliciós assaig (Small is beatiful, accessible en llengua castellana), l’economista E. F. Schumacher qüestiona els fonaments d’una societat que basa la riquesa en el creixement, la producció i el PIB. Ens ve a dir que escollir un model de societat o un altre és una opció moral, és a dir, cultural. Des del meu punt de vista, una societat culta no permet la desigualtat social, no avantposa la producció de béns al benestar de les persones ni dels recursos naturals, no avalua el seu nivell educatiu amb informes (PISA) elaborats per un organisme (OCDE) que té per objectiu maximitzar l’expansió econòmica, el comerç i la liberalització de capitals i serveis. Des del meu punt de vista, que Gas Natural Fenosa obtingui beneficis de 1.502 milions d’euros (2015) i s’escudi en la falta d’un reglament per justificar talls de subministrament energètic és una mostra d’incultura (i de més coses), per més que l’empresa col·labori amb el MNAC, el Liceu o el Macba.\nAquest article tracta d’aquesta mena de cultura que té a veure amb el coneixement i la saviesa més que amb l’acumulació d’informació, que ens sana perquè ens fa més bones persones i no perquè haguem anat més vegades al teatre. Una cultura la supervivència de la qual no té res a veure amb l’IVA ni amb la seva valoració en el mercat.\n1. El fruit d’una cultura que es ‘mesura’ i ‘gestiona’ (des dels àmbits privat, empresarial i públic) i d’una creativitat professionalitzada i industrialitzada no pot ser sinó una societat que ‘consumeix’ cultura i converteix la cultura en objecte, sigui de consum individual o de polítiques públiques (no sempre culturals: també identitàries, turístiques, etc.). M’agrada sentir veus crítiques amb aquesta idea de cultura:\n‘La cultura no pot ser una esfera separada de la societat. No pot ser només una opció d’oci, ni un sector de la indústria, ni un apartat del PIB. Hem convertit la cultura en un recurs potentíssim del capitalisme alhora que ens empobrim culturalment. Desapropiar la cultura és treure-la d’aquesta captura sectorial capitalista i entendre-la com una cosa viva que forma part intrínseca de la vida humana. Per això, crec que hi ha un sentit del servei públic al qual no podem renunciar, però que no necessàriament vol dir estatitzar ni burocratitzar la cultura’ (Marina Garcés, El País Semanal, 7-09-2015).\n—A ‘Indústries culturals, diuen. I els obrers on són?‘ (VilaWeb, 29-11-2016), Joan M. Minguet demanava uns obrers de la cultura que no pensessin des dels paràmetres de la patronal de les indústries culturals (vendes, plus-vàlua, demanda, consum).\n2. Hi ha una altra cultura, aquella el valor de la qual ‘no resideix en la bellesa de les seues formes, l’autenticitat del seu caràcter o la puresa de la seua condició, sinó en la seua capacitat per a condensar i expressar la forma d’entendre el món, la forma de relacionar-se amb el món i les estratègies de cohesió social, de transferència de coneixement i de conservació de la memòria del col·lectiu humà que la genera’ (Josep Vicent Frechina, Pensar en vers, Els llibres de Caramella, 2014).\n3. Els marcs legal vigents a Catalunya tendeixen a tractar la cultura com un objecte (consumible, patrimonialitzable, industrialitzable) o un espai (urbanitzable, edificable). I impedeixen una visió dinàmica de la cultura, entesa com un sistema de gestió de recursos amb comunitats i normes vinculades a la noció de bé comú. No és aquest l’espai per aprofundir-hi i, per tant, n’apuntaré només quatre exemples:\n—La mercantilització de la vida social. En trobarem un exemple en la regulació i professionalització del lleure i els espais d’oci que incideixen en la manera com el vivim i posen en tensió processos informals d’activació de capital social característics de la sociabilitat informal (Enric Saurí i Marta Rovira en parlen a ‘Diversitat i integració en l’associacionisme cultural català’, Canemàs, revista de pensament associatiu núm. 10, 2015)\n—La professionalització de la creativitat: amb l’Acord del Castell de Sant Boi per un Consell de les Arts de Catalunya amb poders executius (de l’11 de juny de 2004) 20.500 creadors i agents culturals, 384 empreses culturals i 33 organitzacions professionals de tots els sectors de la cultura proposen un model de gestió en què els recursos públics en matèria de creació cultural estiguin a mans dels professionals de la cultura. I defineix un model de cultura que exclou explícitament del seu àmbit tota cultura i creativitat que no sigui professional.\n—La llei 2/2003, municipal i de règim local de Catalunya, limita les competències pròpies dels municipis en matèria de cultura a les pedres i objectes patrimonialitzats (el patrimoni històrico-artístic), els esdeveniments i espectacles, com també els contenidors (les activitats i les instal·lacions culturals i esportives), el lleure i el turisme (per bé que estableix de manera genèrica i sense concreció que el municipi també pot exercir activitats complementàries de les pròpies d’unes altres administracions públiques en matèria de cultura; en qualsevol cas, ni una referència a drets culturals).\n—Un estudi sobre rituals islàmics a Catalunya analitza les iniciatives per ‘domesticar’ el ritual d’Id al-ad·ha, o del sacrifici, aplicant una consideració de tipus higiènic, de manera que el sacrifici s’acaba incorporant com a pràctica en un recinte tancat (l’escorxador) exercida per professionals de la matança. Els autors en destaquen dos efectes: el reforç de la dimensió mercantil i la delegació de la funció de sacrifici a mans d’una persona que no és de la família (serveis tècnics de matança), cosa que contribueix a buidar de contingut significatiu la ritualitat (que feia del sacrificant un transsumpte del profeta Ibrahim) per enfortir únicament els aspectes de comensalitat.\n4. L’acció de les administracions públiques no va gaire més enllà de la consideració de la cultura com a objecte o producte i, per tant, s’hi relaciona fonamentalment a través de la subvenció (a empreses, a persones, a associacions), del premi (declaracions patrimonials incloses) i de la inversió en ciment (una inversió, per cert, sense control: les polítiques públiques en la matèria no han comptat amb els ateneus i altres equipaments del teixit associatiu; i sovint–l’ època del conseller Tresserras n’és la principal excepció– s’ha menystingut la racionalització i planificació nacional dels equipaments culturals).\nLa Carboneria, ara tancada.\n5. Nicolàs Barbieri alerta que, a Catalunya, les polítiques públiques no han desplegat els drets culturals –ni els marcs legislatius idonis– més enllà de les accions de foment d’accés a la cultura. Si seguim la Declaració de Friburg, per drets culturals podem entendre el dret d’escollir la identitat pròpia, d’accedir al patrimoni cultural, de pertànyer, o no, a una comunitat, d’accedir i participar en la vida cultural, d’expressar-se en la llengua escollida, de l’autoria, de l’educació i la informació, de participar en l’elaboració, execució i avaluació de polítiques culturals.\n6. Una escletxa: el 2003 la UNESCO dóna oficialitat a un nou concepte de patrimoni en què posa èmfasi en la seva dimensió social i on la ciutadania té un paper actiu, no només perquè transmet i recrea objectes, coneixements i representacions, sinó perquè els individus (i les comunitats) són agents principals en el reconeixement d’allò que és patrimonial. Aquesta noció de patrimoni (adjectivat com a ‘immaterial’, i que és objecte de debat i controvèrsia) potser podria permetre’ns de valoritzar aquella ‘transferència de coneixement i de conservació de la memòria’, aquella cultura que és una manera de viure, d’entendre i relacionar-se amb el món i no únicament una opció de l’oci.\nAl mateix temps, portar fins el límit el concepte de patrimoni cultural immaterial significa dotar d’identitat pública, de reconeixement polític, les persones i les comunitats formals i informals de persones (i no pas les institucions, tinguin la forma que tinguin) i legitimar així els seus drets culturals.\nPer fer-ho, cal desprendre’ns d’una visió reduccionista d’aquest patrimoni immaterial, la que pot portar-nos a una competició per ‘patrimonialitzar’ objectes (molt sovint amb finalitats de promoció turística). I és que pot resultar que ens dediquem a patrimonialitzar festes per la seva escenografia (i espectacularitat) i no per allò que celebren (i la manera com ho celebren). I pot resultar que des de la cultura ens oblidem de preservar, per exemple, el coneixement de les herbes remeieres i el seus usos tradicionals (davant un ordenament legal que afavoreix la patent farmacològica), que ens oblidem de preservar una justícia amable i de proximitat (la justícia de pau) davant de la professionalització de la justícia o que ens oblidem de preservar formes de propietat comunal dels recursos naturals.\n7. Una proposta: tenim l’oportunitat que la cultura deixi d’identificar-se amb el rànquing dels llibres més venuts o amb la xifra de vendes d’espectacles musicals o teatrals. Per fer-ho hauríem de voler que el periodisme cívic, les noves formes de criança, el cooperativisme, el teatre amateur, el dret a la identitat pròpia, la pesca tradicional, la participació i accés a les polítiques culturals o la biodiversitat agrícola (són només alguns exemples) fossin béns culturals. Ens cal que les persones siguem subjectes (i no públics ni consumidors) de cultura. I, sobretot, ens cal voler deixar de ser espectadors passius per esdevenir persones cultes (o espectadors emancipats, que en diu Jacques Rancière).


‘La República dels contes’. Coneix La República dels contes, on tot és possible. Sabem d’un lloc que a vegades apareix i a vegades desapareix, un lloc ple de màgia i llibertat on qualsevol història es pot fer realitat. Un munt d’històries acompanyades per oques escaladores, princeses pacients, peixos artistes, serps gegants i flors increïbles. Honestedat, igualtat, treball en equip i creativitat. Se’n podrà gaudir dissabte i diumenge a les 19 h al teatre Sans (Palma).\n‘Queixalades de verd’. Conjunt de contes amb ingredients sembrats a les Illes Balears. Contacontes creat per donar a conèixer i difondre l’alimentació sana i la cultura (literària i gastronòmica) de les terres que banya la Mediterrània. Els més petits descobriran que els aliments i la dieta equilibrada són un element clau per viure millor i estar plens de salut. Serà al jardí de la Misericòrdia de Palma a les 11 h.\n‘Feim de paleontòlegs’. La feina del paleontòleg, sovint, és com la d’un detectiu. Ha de deduir què va passar en el passat, a partir de l’estudi de peces fòssils i l’elaboració d’hipòtesis. Activitat en què s’identificaran i es classificaran fòssils, se simularan processos de fossilització i es veurà com sedimenta la roca. El taller és recomanat per a nins de 8 anys i serà a les 11.30 h al CaixaForum (Palma).\nMòbil de fulles de tardor. Amb les fulles que cauen dels arbres, colors i molta creativitat es podrà decorar l’habitació amb un trosset de tardor. L’activitat és per a infants de 3 a 5 anys i es durà a terme a les 12 h a la biblioteca Can Sales de Palma.\nTallers de ciència-ficció. L’Associació d’Amics de la Ciència Ficció realitza tres tallers infantils gratuïts, emmarcats en els actes de commemoració del 15è aniversari del ParcBit. Així, d’una manera lúdica i divertida els més petits podran gaudir d’unes activitats que els apropen a la ciència i la ficció i, a la vegada, podran conèixer de prop amb la seva família el ParcBit i les seves empreses. Per un costat, a les 10 i a les 12 hores hi haurà el taller Construeix i aprèn a utilitzar la teva espasa làser i a les 11 hores el taller Fes-te la teva capa Jedi. Els dos tallers estan dirigits a nins a partir de 4 anys i seran a l’ edifici Son Espanyol de Parc Bit de Palma.\nPer què no hi ha pingüins al desert?. En aquest taller, els nins podran descobrir que el fet que en un medi determinat es puguin trobar uns éssers vius i no uns altres no és qüestió d’atzar, sinó que és el producte d’una relació profunda entre les condicions físiques d’aquest medi i els éssers vius que l’habiten. Es durà a terme a les 11.30 h al CaixaForum (Palma).\nNexus Robòtica Educativa. Nexus Robòtica Educativa és un concepte educatiu innovador, on els alumnes aprenen matèries com matemàtiques, física, informàtica, anglès, tecnologia, enginyeria, etc. Es potencia la creativitat, el treball en equip i la motivació de l’alumne a través de recursos com els que proporciona Lego Education, entre d’altres. Activitat per a infants de 3 a 12 anys acompanyats per un adult. Serà a les 16 h a Abacus Palma.\n‘Les aventures de T. Sawyer’. La companyia valenciana La Teta Calva continua consolidant el prestigi que ha acumulat en la seva curta, però intensa i premiada, trajectòria. Ara posa rumb ara a les ribes del Mississipí per oferir-nos la seva pròpia lectura de Les aventures de Tom Sawyer. Els seus autors, María Cárdenas i Xavo Giménez, subratllen la ingènua rebel·lia del personatge creat per Mark Twain, una de les icones infantils de la literatura universal. La història transcorre en un vaixell atrotinat i amb el blues com a ‘banda sonora’. Coherents contra els prejudicis masclistes que va combatre Twain, converteixen Sawyer en una nina intrèpida i somiadora. Es representarà l’obra a les 18 h al teatre Principal de Palma.\n‘La Reina del Hielo’. El món dels contes i tots els seus personatges estan revolucionats. Pinocho, com a batle de Molaplus al país de Pekebaila, i els representats de les estacions han estat convocats al regne del gel perquè solucionin els problemes que estan sorgint entre ells. En aquest indret màgic hauran de nomenar la pròxima Dama de la Primavera. Espectacle amb les cançons més belles de Carlos Bocca i les princeses de Frozen que ens recordarà la importància del respecte pel medi ambient i de la feina en equip i el valor de comportar-se bé amb els que ens envolten. Es podrà veure a les 17 h a Trui Teatre (Palma).\nMàgic Berni & Mimi. Espectacle infantil de màgia en el marc de la II Fira de feines de tardor del Capdellà. Serà a les 16 h a la plaça de la Vinya.\n‘Emoji. La pel·lícula’. Cinema infantil en català. Aquesta pel·lícula d’animació revela el món secret mai vist de l’ smartphone. Amagat dins de l’aplicació de missatges hi ha Textòpoli, una activa ciutat on viuen totes les teves emoticones preferides, que esperen ser seleccionades. En aquest món cada emoticona té una sola expressió facial, excepte Gene, una exuberant emoticona que va néixer sense filtre. Serà projectada a les 17 h al Teatre d’Artà.\n‘La flor romanial’. La coneguda rondalla sobre una flor capaç de curar la malaltia del rei és musicada en aquesta ocasió per Arsis Produccions. Es podrà escoltar a les 10 h a la Biblioteca Municipal de Lloseta.\n‘La fàbrica de les paraules’. L’Hora del Conte amb Inseparables. Bonica i tendra història basada en la il·lusió d’uns personatges somiadors que viuen en un país on les paraules s’han de comprar per poder pronunciar-les... Es tracta d’un llibre bell i màgic que desprèn sensacions i emocions a toc de text, transmetent als nins que la importància de les coses materials és relativa i que amb una mica de literatura i una bona imaginació és possible aconseguir el que es desitja. Es contarà dimarts 14 a les 18 h a la Biblioteca Pública de Sant Lluís, dimecres 15 a les 18 h a la Biblioteca Pública del Castell i dijous 16 a les 18 h a la Biblioteca Pública del Mercadal.\n‘La màgia d’en Cotonet’. Concert teatralitzat a càrrec de La fada despistada, recomanat per a infants de fins a 10 anys i emmarcat en el programa Jardí Màgic. És la història de com es varen conèixer en Cotonet, un núvol petit i poruc que el que millor fa és plorar, i la fada que no sap cantar i és bastant despistada. Serà a les 18 h a la biblioteca de Can Sales de Palma.\n‘Arquitectura talaiòtica’. Taller familiar a càrrec d’ALDARQ en què els infants descobriran com vivien els habitants més famosos de les balears, els talaiòtics. Activitat per a famílies amb infants a partir de 6 anys, un adult més un o dos infants. Serà de les 17 a les 18.30 h al Casal Son Tugores d’Alaró.\n‘Com somien els nins del món. La fada despistada’. La companyia Vinclesomia presenta aquest contacontes sobre una fada força despistada a les 17.30 h a la biblioteca Guillem Colom de Sóller.\n‘Improaventures’. Espectacle familiar de la companyia Teatre de Xoc en què els més petits (a partir de 4 anys) creen les seves històries fomentant la imaginació i la creativitat. Es participar en aquesta experiència a les 18 h a la biblioteca Marià Villangómez de Formentera.\nDADES COVID-19 | Catalunya supera els 3.000 ingressats per covid-19\nEl 57% de catalans volen un ajornament electoral i el 41% el rebutja, segons una enquesta de 'El Español'


La 59a Fira de Mostres de Girona suspesa per primer cop en la història - Ràdio Palafrugell\nLa ciutat de Girona no rebrà la 59a edició de la Fira de Mostres a causa de les mesures del PROCICAT.\nL’edició no es reprogramarà, queda suspesa fins a la pròxima edició.\nDes dels estudis de Ràdio Palafrugell hem entrevistat a Coralí Cunyat, la directora de la Fira de Mostres de Girona. Coralí Cunyat ens ha explicat com estava tot muntat per celebrar aquesta 59a edició, que finalment a causa de la pujada del risc de rebrot per la COVID-19, no ha estat possible.\nTot i que l’organització de la Fira de Mostres de Girona, ha intentat fins a l’últim moment poder celebrar aquesta 59a edició, no ha estat possible. Les darreres restriccions marcades pel govern català han impedit que es pugui celebrar l’esdeveniment comercial. Fira de Girona havia anat adaptant-se a les diferents etapes que la ciutat ha anat passant durant aquesta pandèmia. Les novesmesures del PROCICAT, però, han estat la darrera estocada d’una mostra que ja s’havia anunciat en format reduït però de qualitat, de proximitat i multisectorial, i complint amb les mesures necessàries per accedir al recinte.\nEn primer lloc, Coralí Cunyat comparteix amb nosaltres com s’havia organitzat la 59a edició de la Fira de Mostres de Girona i com els hi ha afectat aquesta suspensió.\nSeguidament, l’encarregada de dirigir la Fira de Mostres qualifica el sector com un motor econòmic del territori. Generen despeses directes, però a més a més, fan venir visitants d’arreu de la comarca, del país o d’altres països. Indirectament, genera beneficis a l’espai responsable i a les empreses que hi participen.\nConvé ressaltar que la 59a Fira de Mostres de Girona no es reprogramarà en el calendari.\nCoralí Cunyat avança que s’esperaran a la pròxima edició si les circumstàncies ho permeten.\nAltrament, la directora de la fira i tot l’equip encarregat tenen previst poder dur a terme tots els esdeveniments del pròxim any 2021. “Depenem de les decisions de les autoritats sanitàries. Però, ara com ara, la nostra activitat està suspesa”\nEn definitiva, Coralí Cunyat aprofita la conversa amb Ràdio Palafrugell per donar les gràcies a totes les empreses que havien expressat la seva voluntat per participar en la Fira de Mostres. A continuació, adjuntem la conversa sencera amb Coralí Cunyat.\nEtiquetes Ajuntament de Girona COVID-19 Fira de Mostres Girona Girona PROCICAT


J. L. Obrador NOTICIA29.06.2021 - 18:02h\nLa societat de Juan Roig té previst invertir aquest any 35 milions dels 220 milions d'euros del Casal Espanya Arena.\nL'excavació del terreny està en -2 metres, s'han executat els murs pantalla i es començarà a consolidar a final d'any.\nEl nou CEIP Les Arts, reedificat en una parcel·la pròxima per a escometre el pàrquing, s'inaugurarà el curs pròxim.\nParcel·la sobre la qual s'alçarà el Casal España Arena, un any després d'iniciar-se les obres.\nUn any després d'iniciar-se les obres del Casal España Arena de València, el nou pavelló multiusos que permetrà acollir a la ciutat no sols grans competicions de bàsquet, sinó també concerts i esdeveniments culturals i d'oci de primer nivell, la parcel·la sobre la qual s'alçarà avança en l'excavació. Ja s'han executat els murs pantalla i es preveu començar amb la fonamentació de l'estructura a la fi d'enguany. A més, el col·legi públic Les Arts, que des de novembre de 2020 s'està reedificant en una parcel·la pròxima per a alliberar els seus actuals terrenys per al futur aparcament, també avança en la seua construcció i es preveu que la seua inauguració es duga a terme el pròxim curs escolar.\nSegons han informat des de Licampa 1617, la societat de Juan Roig creada amb el seu patrimoni personal per a dur a terme el Casal España Arena té previst invertir més de 35 milions d'euros en 2021 per a avançar en el projecte. Aquesta quantitat se suma als aproximadament 20 milions d'euros ja invertits des de l'inici de les obres, i que formen part del total dels 220 milions d'euro previstos per al finançament complet de l'actuació. Fins hui, apunten des de l'empresa, més de 40 proveïdors han participat en el projecte, la qual cosa ha permés donar ocupació a més de 100 persones.\nVista general de les obres del col·legi públic Les Arts.\nDe l'import previst per a enguany, una part està destinat a la construcció d'infraestructures complementàries, com el nou edifici del col·legi públic Les Arts, les obres del qual van començar a mitjan novembre de 2020 i que es preveu inaugurar en el pròxim curs escolar. La inversió total del nou centre educatiu, també sufragada per Roig, ascendeix fins als 8 milions d'euros. En els terrenys alliberats per l'antic col·legi es construirà un dels aparcaments del futur pavelló Arena.\nEn aquests moments l'obra de l'Arena ha emplenat ja l'excavació prèvia de terreny a -2 metres i s'han finalitzat els murs pantalla, i actualment s'està extraient l'aigua procedent del nivell freàtic, la qual està sent reconduïda a séquies pròximes a la parcel·la per a proveir d'aigua a les hortes.\nExcavació en la parcel·la de l'Arena.\nLa previsió és finalitzar l'excavació del terreny fins als set metres de profunditat i realitzar la fonamentació especial durant l'estiu, per a poder així iniciar la fase 2 en el segon semestre d'enguany. Aquesta fase contempla l'estructura de formigó i metàl·lica del recinte.\n"Durant aquest primer any hem estat realitzant l'excavació prèvia, que ha suposat extraure 80.000 metres cúbics de terra. A part, hem executat els 13.200 metres quadrats de pantalles de contenció a 19 metres de profunditat", explica el coordinador general de la construcció, Ismael Padilla.\nA més, els tècnics continuaran mantenint el nivell freàtic per davall de la cota d'excavació i s'extrauran els 160.000 metres cúbics de terres que queden per a arribar a la cota definitiva. "A final d'any començarem la fonamentació de l'edifici", afig Padilla.\nObres d'excavació en la parcel·la.\nL'arquitecte redactor del projecte, Juan Pedro Romera, afirma que, malgrat tindre la seua capacitat internacional, el del Casal España Arena "és un projecte que genera ciutat. No engloba únicament la parcel·la de l'Arena, on es construirà el recinte, sinó que esguita diferents parcel·les dins del mateix barri".\nSegons detalla, aquest projecte "té la idiosincràsia d'utilitzar el clima i les condicions meteorològiques de València al seu favor. És per això que apareixen grans metres quadrats d'espais exteriors coberts a manera de terrassa. És un edifici en el qual de sobte un dia hi ha un partit de bàsquet i l'endemà es lleva de la pista principal la tarima de fusta, baixen els focus i apareix un concert", exposa.\nCaracterístiques del Casal España Arena de València\nSituat en una parcel·la de 21.500 metres quadrats de superfície a l'altura de l'avinguda Antonio Ferrandis, al costat dels carrers Ángel Villena i Bomber Ramón Duart, el futur Casal España Arena de València preveu consolidar una superfície construïda de 47.000 metres quadrats. La nova casa del València Basket tindrà capacitat per a 15.600 espectadors en partits de bàsquet i per a 18.600 persones en mode concert.\nRecreació de la façana exterior del Casal España Arena de València.\nAmb una inversió total de 220 milions d'euros, la seua inauguració està prevista per a l'any 2023. A més, proporcionarà al barri un parc públic de 20.000 metres quadrats i 1.300 places d'aparcament.\nEl seu impacte econòmic en termes de Producte Interior Brut (PIB) per a la ciutat es xifra en més de 10 milions d'euros anuals. Quant a llocs de treball, preveu induir la creació de més de 300, entre directes i indirectes.\nA més, el projecte contempla la construcció d'un aparcament subterrani i part en altura amb aproximadament 1.300 places, la construcció de manera annexa de la nova seu del València Basket Club, una sala multiusos per a múltiples disponibilitats de 1.200 metres quadrats, zones de restauració, àmplia oferta de localitats, terrasses i zones premium.\nRecreació panoràmica del futur pavelló.\nEntre les principals característiques del plec de condicions que regula aquesta concessió, destaca que Licampa 1617 pagarà anualment un cànon a favor de la Corporació Municipal de 200.000 euros anuals actualitzables. Així mateix, una vegada finalitze el període de la concessió de 50 anys, el recinte revertirà a favor del municipi sense que supose cap cost a la ciutat.


Xarxa Interterriorial de Seguretat Ciutadana\nActually: + Castelldefels, Sant Boi, Sant Vicenç dels Horts, Santpedor, Santa Coloma de Gramanet.\nActually: 12 Cities\nSeguretat Global i sensació de seguretat\nEl 2012, en l'Àrea Metropolitana de Barcelona i liderat per les ciutats més influents de la regió, neix una iniciativa pionera en Europa i probablement en el món.\nEs tracta d'aprofitar el fort impacte i socialització de les tecnologies smartphone per, des de la cooperació ciutadana en xarxa, articular el sistema de seguretat més potent i ampli en cada circumstància i temps. A més es tracta d'un sistema en contínua evolució, en la primera línia de la seguretat urbana i ciutadana: la nostra administració local\nÉs una iniciativa ciutadana, conscient de la importància de la nostra implicació en la seguretat col·lectiva. Amb això sumem: ciutadans, en les seves diferents rols socials, policia de proximitat (Guàrdia Urbana) i la implicació determinant de les institucions municipals.\nAltres aplicacions importants neixen amb posterioritat des de la seguretat de l'Estat. En la nostra opinió, perfectament complementària a «M7 Seguretat Ciutadana». Una iniciativa i resposta del món local a la seguretat global.\nDurant cinc anys hem provat i evolucionat el sistema, l'Aplicació d'ús ciutadà, el sistema de gestió policial, la cooperació interdepartamental, la coordinació entre territoris, etc. L'èxit obtingut amb aquesta ambiciosa iniciativa ciutadana, ens obliga a liderar una posada en escena global. Presentar a les Institucions Europees, un model de cooperació transversal en matèria de seguretat basat en els mateixos principis de la construcció d'una Europa Social i federal: la Unió.


Reconeixement del potencial logístic de la regió metropolitana de Barcelona\nInici Pensament i opinió Publicacions Reconeixement del potencial logístic de la regió metropolitana de Barcelona\nL’elevada capacitat de l’AMB per al desenvolupament del sector logístic i per guanyar una posició estratègica i de referència en l’espai de la Mediterrània, va fer que el PEMB el tractés en diferents ocasions. Com, per exemple, en la 6a Jornada Tècnica del 2008: 'Llogística, sector estratègic per a una economia global'\nAquest informe del 2009 - impulsat per la Comissió d'Estratègia del PEMB - posava l’accent en les capacitats reals de l’àrea logística que es configura en l’espai format per la zona portuària, la zona aeroportuària i la zona franca logística, entre d’altres.\nL’informe plantejava tres aspectes fonamentals:\nFeia una anàlisi de la importància del sector logístic en l’economia catalana i, en especial, de l’àrea metropolitana de Barcelona.\nAportava elements d’anàlisi sobre la tendència global del transport de mercaderies, de les noves pautes del sectors empresarials vinculats a aquesta activitat – amb una nova dimensió global - i la incidència del transport de mercaderies sobre les xarxes viàries.\nFeia una extensa descripció d’altres àrees logístiques importants d’Europa.\nDirector de l'informe:\nMiquel Puig Raposo, director general d’Abertis Airports SL (divisió aeroportuària d’Abertis). Periode: 2004-2007\nParaules clau: #aeroport #informes tècnics #logística #mercaderias #port #publicacions PEMB #sector logístic #transport #transport de mercaderies #zona franca


L'Ajuntament de Montellà i Martinet fa una consulta popular per reordenar l'edifici de serveis polivalent — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / L'Ajuntament de Montellà i Martinet fa una consulta popular per reordenar l'edifici de serveis polivalent\nL'Ajuntament de Montellà i Martinet ha fet una consulta popular per saber l'opinió dels veïns del municipi sobre la proposta de reubicar la nova guarderia municipal, l'escola de Primària, i la nova llar d'avis i centre de dia. La idea de l'equip de govern és d'aprofitar el nou edifici que s'ha construït al costat de la casa consistorial per posar l'escola de Primària. Llavors, en l'actual edifici que alberga la casa consistorial s'hi posaria, a l'ala oest, la nova guarderia, i a l'ala est, la llar d'avis i el centre de dia. La resposta dels veïns estarà llesta per a la setmana que ve. El consistori ha establert un sistema de butlletes que els veïns omplen i dipositen al consistori.\nSegons informa l'ACN, la proposta de rordenació d'aquest edifici s'ha fet per optimitzar al màxim l'espai, ja que en un principi el nou edifici anava destinat a una guarderia per 30 alumnes, però aquesta xifra s'ha reduït a una guarderia per una desena d'alumnes. Llavors l'equip de govern va pensar que seria millor aprofitar el nou espai per ubicar-hi l'escola de primària, i reordenar l'edifici de serveis on està l'Ajuntament per fer-lo servir com a guarderia, en una banda, i com a llar d'avis per l'altra. Els dos nous serveis (la guarderia, i la lar d'avis) entrarien en funcionament al municipi una vegada els veïns hagin donat el vistiplau, ja que en principi són majoritàriament favorables al projecte.\nPer fer realitat aquest projecte, el consistori hauria d'ampliar l'ala on aniria la guarderia per darrere per instal·lar els serveis que obliga ensenyament. D'altra banda, pel que fa a la llar d'avis, només s'haurien de tirar els embans al terra, i el Departament de Benestar Social s'encarregaria d'adequar tot l'interior. A més per cada nova plaça de guarderia que es creï, la Generalitat dona 5.000 euros a l'Ajuntament. I finalment, l'últim pas que voldria donar el consistori seria el de posar-se d'acord amb el Departament d'Ensenyament perquè es faci càrrec de les despeses de construcció de l'edifici on haurà d'anar la nova escola.\nEn principi, l'alcalde, Josep Castells, ha indicat que hi ha hagut dues reunions amb Ensenyament i que s'han mostrat força d'acord a assumir-ne el cost, tot i que encara s'han de tancar les negociacions. La part final d'aquesta reordenació es culminaria amb la instal·lació d'una passera des del carrer Cerdanya a les dependències de l'Ajuntament, per tal què les persones amb mobilitat reduïda poguessin accedir-hi sense dificultats.


Notícies - Una exposició i una conferència volen sensibilitzar sobre la problemàtica de la Sida a l'Àfrica\nUna exposició i una conferència volen sensibilitzar sobre la problemàtica de la Sida a l'Àfrica\nLa mostra pot veure's fins el 13 de març a la Biblioteca del Mil·lenari\nel 27/feb/06 Eudald Caseras PDF\nSensibilitzar sobre la problemàtica de la SIDA i lluitar perquè la malaltia no acabi poc a poc amb el continent africà, són alguns dels objectius de la xerrada 'L'última mirada. La sida a Moçambic', que ha tingut lloc aquest dilluns a la Biblioteca del Mil·lenari. Aquesta trobada, a càrrec del president de la Fundació NEPP, el doctor Jordi Domingo Ribes, s'ha celebrat en el marc de l'exposició fotogràfica 'Mirades de Moçambic' que es pot veure a la mateixa biblioteca fins el 13 de març.\nLa sensibilització sobre la problemàtica de la Sida a Moçambic i la necessitat de canviar la mentalitat i la cultura dels moçambiquenys per lluitar contra la malaltia, han estat alguns dels objectius de la xerrada "L'última mirada. La Sida a Moçambic".\nLa conferència ha anat a càrrec del doctor Jordi Domingo Ribes, president de la Fundació NEPP i cap de psiquiatria de l'Hospital General de Catalunya, que ha carregat contra la política d'administració de retrovirals per part d'Occident, i ha incidit en la importància d'intentar canviar la cultura de la població moçambiquenya per tal de que disminueixi la freqüència de contagi de la malaltia.\nActes com els d'avui, que ens recorden que a l'Àfrica encara avui s'infecten moltes persones, i que al Nord no disminueix, ens diuen que hem d'estar molt alerta amb aquesta malaltia.\nPer la seva banda, el tinent d'alcalde de Polítiques Socials i Joventut, Toni Ramon, ha recordat que la Sida ha deixat de ser notícia a Occident, i que actes com aquests ens recorden que cal estar alerta. A més, ha recalcat la importància de posar tots els mitjans possibles per intentar redreçar la situació.\nJordi Domingo Ribes\nCanviem el sistema d'ajudes i intentem entrar a la cultura d'aquesta gent. Si ho fem podrem arribar a aturar la Sida a l'Àfrica.\nLa xerrada del president de la Fundació NEPP ha tingut lloc amb motiu de l'exposició "Mirades de Moçambic", un recull d'una trentena fotografies de Vicente Holgado que es poden veure a la Biblioteca del Mil·lenari fins al proper dia 13 de març.\nLa Fundacció NEPP és una fundació privada sense ànim de lucre que ofereix suport humanitari assistencial i sanitari a persones amb deficiències físiques o psiquíques de qualsevol lloc del món. A Moçambic, la fundació NEPP du a terme un projecte de suport assistencial i sanitari a un hospital estatal dedicat a malalts de Sida i tuberculosi.


Trencant el règim des dels municipis | En lluita\nTrencant el règim des dels municipis\nActe de presentació de Guanyem Barcelona./Foto: Guanyembarcelona.cat\nDavant la forta crisi de règim i amb les eleccions municipals a la cantonada, l’impuls de candidatures municipals rupturistes és una gran oportunitat per a les persones que volen canviar el món. Però què entenem per municipalisme de ruptura?\nLa traducció d’aquesta idea no es tan senzilla com podria semblar. Ser rupturista al meu entendre suposa la capacitat d’aconseguir no ser assimilat pel sistema dins un procés social mes ampli que intenta aconseguir la seva superació. No podem pressuposar que ho aconseguirem en aquest intent, però el fet de poder-nos mantenir fidels a aquest fi ens acabaria emmarcant en un espai enfrontat al règim i no en la seva regeneració.\nPer tota candidatura que preveu un fort recolzament electoral, avui dia és imprescindible un programa de ruptura si no vol ser assimilada pel sistema. Un programa no només participatiu i ciutadà, sinó amb demandes que no puguin ser absorbides per les dinàmiques de la política institucional. Tot i allunyar alguns vots, es necessari mantenir un compromís ferm amb els moviments i els sectors més conscienciats garantint no renunciar a les demandes socials claus sota cap concepte.\nEl municipalisme alternatiu i els moviments\nLa política (influir en com es prenen les decisions sobre la societat) es a tot arreu i va molt més enllà de la institució. A l’Estat espanyol els moviments socials juguen un paper importantíssim com agents polítics.\nLes candidatures ciutadanes que avui estan triomfant no venen del no res, durant els últims anys hi ha hagut una gran acumulació de forces en base a les lluites socials i laborals. Han estat les persones que han fet el pas del “no ens representen” (moviment del 15M) al “sí que es pot” (la PAH, les marees per l’educació o la sanitat públiques, etc.) per acabar en la construcció d’alternatives polítiques ( CUP, Podem, Guanyem Barcelona, etc.). Les noves candidatures estan recollint el que la lluita social ha sembrat.\nEl municipalisme permet la confluència per la base de moltes persones compromeses que venen o es troben des dels moviments socials fins als partits tradicionals d’esquerres. A nivell local, les barreres existents entre sigles es minimitzen i la voluntat de teixir un projecte transformador permet la unitat efectiva i real de les persones implicades.\nSuposa això que els projectes electorals treuen força a les lluites? Depèn. Si un projecte institucional vol absorbir els espais autoorganitzats per posar en el centre el treball institucional, llavors sí. Però si una candidatura posa al centre les lluites socials, donant a aquestes el protagonisme alhora de lluitar per aconseguir demandes o millores està contribuint molt a donar visibilitat a la força que te l’autoorganització popular i la lluita.\nNo tots els moviments són iguals i cal entendre les seves contradiccions, fortaleses i debilitats. La creació d’un projecte polític municipal hauria de ser capaç d’evitar ser un tap per les demandes més avançades i trencadores dels moviments. Alhora hauria de poder ser capaç de no assumir els seus enfocaments o dinàmiques més conservadores.\n¿Com donem força als moviments des de el municipalisme?\nPer posar les candidatures al servei dels moviments cal una campanya i programa amb un missatge explícit de la necessitat de lluitar fora de la institució. Per exemple, es pot donar veu o incloure en les llistes a les persones implicades en lluites reals. En campanya i dins la institució es necessari ser altaveu de les manifestacions, activitats, accions i demandes per les que estan lluitant els col·lectius.\nUna victòria electoral d’un projecte municipalista compromès amb les lluites pot inundar d’ànims els moviments socials. Si es manté aquest mateix compromís i es connecten les demandes i persones implicades en aquestes lluites es forma una xarxa sòlida de moviments socials que retro alimenta tot el teixit associatiu.\nQueda molt camí per recórrer i cal traduir els vots en força real als carres, centres d’estudi o de treball sí volem canviar-ho tot. Necessitem continuar lluitant i sembrant empoderament en la societat per enfortir les alternatives polítiques i profunditzant en la solidesa de les seves propostes. Cal que contribuïm a que la gent cregui en les seves pròpies forces i no en delegar la seva lluita.


LINK PRODUCCIONS ET PROPOSA UN CAP DE SETMANA MUSICAL I HISTÒRIC AMB EL FESTIVAL SOM CULTURA | linkproduccions.com LINK PRODUCCIONS ET PROPOSA UN CAP DE SETMANA MUSICAL I HISTÒRIC AMB EL FESTIVAL SOM CULTURA – linkproduccions.com\nHomeSin categoría Festivals LINK PRODUCCIONS ET PROPOSA UN CAP DE SETMANA MUSICAL I HISTÒRIC AMB EL FESTIVAL SOM CULTURA\nLINK PRODUCCIONS ET PROPOSA UN CAP DE SETMANA MUSICAL I HISTÒRIC AMB EL FESTIVAL SOM CULTURA\n17 Novembre, 2017 By moon No comments yet\nEnguany des de Link Produccions ens encarreguem de la producció i la comunicació de la segona edició del Festival Som Cultura, una proposta del Club de Cultura i Identitat del Patronat de Turisme Costa Brava Girona que al llarg del mes de novembre ofereix una selecció d’activitats culturals genuïnes per descobrir l’àmplia oferta cultural, patrimonial i d’espectacles de les comarques gironines.\nLa programació del Som Cultura ofereix dues propostes dels dos festivals produïts per Link, el festival ÍTACA, al Baix Empordà, i Portalblau, a l’Escala.\nREVIU EL PALAFRUGELL OBRER AMB CESK FREIXAS\nDissabte 18 novembre, 18.30 h, Palafrugell\nDissabte reviu el Palafrugell obrer i gaudeix d’una actuació musical de Cesk Freixas. Us proposem una ruta guiada a càrrec de SB Creacions per conèixer els efectes de la Primera Guerra Mundial i la revolta obrera que va viure el municipi baix empordanès. En acabar, actuació musical del cantautor català Cesk Freixas a la Fraternal.\nEL QUARTET DE CORDA DE LA GIORQUESTRA EN EXCLUSIVA A L’ALFOLÍ DE LA SAL\nDiumenge 19 de novembre, 12.00 h, l’Escala\nL’Escala serà l’escenari aquest diumenge al matí d’un concert exclusiu i limitat dels caps de corda de la reconeguda Giorquestra. Presenten una actuació basada en Vistes al mar, una de les obres emblemàtiques catalanes per a quartet de corda per Eduard Toldrà i inspirada en els poemes de La ginesta de Joan Maragall. L’activitat inclou una visita guiada, prèvia al concert, a l’emblemàtic edifici de l’Alfolí de la Sal i una degustació d’anxoves de l’Escala.\nÍTACA ES DESCONFINA AMB L’EDICIÓ LIMITADA. L’ESPECTACLE HA DE CONTINUARELS


IB3 | L’ordenança de terrasses a Palma recupera entre un 4 i un 12% d’espai per als vianants\nL’ordenança de terrasses a Palma recupera entre un...\nPortada > política > L’ordenança de terrasses a Palma recupera entre un 4 i un 12% d’espai per als vianants\nL’ordenança de terrasses a Palma recupera entre un 4 i un 12% d’espai per als vianants\nDesprés de mesos de negociació, s’ha aconseguit un acord entre restauradors, veïns i Ajuntament\nPalma ja té un esborrany de l’ordenança que regularà les terrasses. Després de mesos de negociació, s’ha aconseguit un acord entre restauradors, veïns i Ajuntament. Cap part s’hi sent completament satisfeta, però tots coincideixen que és un bon punt de partida.\nLes terrasses de Palma, a dos metres de les façanes\nAmb la nova normativa es recupera entre un 4 i un 12 per cent d’espai lliure per als vianants. Al carrer de la Fàbrica de Palma, el punt més complex de la negociació, es deixaran dos metres de via lliure a cada costat entre les façanes i les terrasses. Es redueix l’ocupació 40 centímetres i es guanya un 3,83 per cent d’espai per als vianants. Al carrer de Blanquerna, la distància serà de dos metres i mig per cada costat. Aquí es redueix 50 centímetres d’ocupació i es guanya un 5 per cent d’espai lliure.\nRestauradors i veïnats no acaben d’estar satisfets amb la mesura, però accepten l’acord. El batle ha explicat que és la millor ordenança per al conjunt de la ciutadania.\nLa nova ordenança també elimina les microocupacions, els tendals i obliga a recollir els estris de la via pública a la nit. La reducció de l’ocupació suposarà també una disminució d’ingressos per al Consistori. Totes les parts encara tenen temps de presentar al·legacions a l’esborrany de l’ordenança.\nEl metro de Palma arribarà a l’Hospital de Son Espases\nEl Pla de Mobilitat també contempla recuperar el tramvia a Palma per connectar els municipis de la badia fins a...


Binibloc: Fly me to the moon\nUna de les meves facetes més frikies ha trobat fa poc una jugueta nova per entretenir-se. Deu ser el fet de passar els estius just davall de la senda d'aproximació de l'aeroport de Menorca o el fet de tenir família fent feina al ram, però el cas és que des de petit que em fascina tot allò relacionat amb els avions. Fins al punt un pèl malaltís que ja fa anys que apunt sistemàticament tots els vols que faig.\nIdò bè, resulta que no som l'únic boig d'aquest tema, ja que acab de descobrir un lloc web que fa exactament el mateix que jo però d'una forma més organitzada. I ja em teniu, a estones lliures, migrant tot el meu quadern de vol. De moment, la cosa aquesta em diu que ja he fet l'equivalent al viatge d'anada a la lluna. Ara vaig pel de tornada.\nAlex ara, si tens ganes, pots mirar sa teva peuada ecològica. Jo vaig deixar de calcular-la quan feia sis mesos que feia feina a El Salvador: 2 viatges transoceàcincs anuals d'anada i tornada de 2 escales cada viatge i, a més, ses anades a menorca. massa depriment.\n26 d’abril de 2010 a les 12:32


Lleida/Lérida 2018 – Geolodía\nInicio|Geolodía 2018|Lleida/Lérida 2018\nGeoruta Vall Fosca, la vall de l’energia\nSábado 12 de mayo. De la Pobla de Segur a Sallente\nCom l’edició anterior, el Geolodía de la província de Lleida d’aquest any té lloc al Geoparc Conca de Tremp- Montsec.\nUn Geoparc Mundial de la UNESCO és un territori amb un patrimoni geològic d’importància internacional que és gestionat tenint en compte un concepte holístic, és a dir, integrant els patrimonis natural i cultural. Alhora treballa en tres pilars bàsics: la conservació, l’educació i el desenvolupament sostenible.\nEls Pirineus és la serralada més septentrional de la península Ibèrica i forma l’istme (llengua de terra) que la uneix al continent europeu. Es van formar durant el plegament alpí que es va iniciar fa més de 85 milions d’anys, resultat de la deriva continental de la placa Ibèrica durant el Mesozoic i la seva col·lisió final amb la placa Europea durant el Cenozoic.\nL’itinerari es realitzarà amb autobús amb punt de sortida i tornada a la Pobla de Segur i té un total de 4 parades.\nEs proposa fer pícnic al mirador de Capdella.\nEl dinar anirà a càrrec dels assistents.\n7.50h Punt de trobada a l’estació de tren de la Pobla de Segur\n8.30 – 9.30h Parada 1: Congost d’Erinyà\n10.00 -11.30h Parada 2: Mines de Castell\n12.00h Parada per usar els serveis.\n12.30- 13.45h Parada 3: Sallente\n14.15 -15.30h Dinar pícinc al mirador de Capdella i visita església\n16.00h Arribada a la Pobla de Segur\nMostrant la Geologuía es podrà visitar l’Epicentre – Centre de Visitants, de forma gratuïta el dies 12 i 13 de maig.


Holiday home Strandskadevej H- 4604 Orsted Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Strandskadevej H- 4604Estruplund, Orsted, Dinamarca - Veure al mapaNotable7,5Basada en1comentariHoliday home Strandskadevej H- 4604Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosMolt bona ubicació 7,5Veure al mapa7,5UbicacióParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Estruplund, Holiday home Strandskadevej H- 4604 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Strandskadevej H- 4604 asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, forn microones, renta vaixelles, plat de dutxa, rentadora per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Strandskadevej H- 4604 és una selecció idònia per a la vostra estada a Estruplund.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióforn microonesrentadoraempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxarenta vaixellesIdiomes ParlatsDanès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Sol og Strand t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


La pròxima convocatòria de proves de llengua catalana de Política Lingüística serà el gener de 2021\n18 juny 2021 12:46\ndBalears | 18 juny 2020\nLa propera convocatòria de proves que organitza la Direcció General de Política Lingüística per obtenir un certificat oficial de coneixements de llengua catalana serà el mes de gener de 2021. El termini d’inscripció serà entre els mesos d’octubre i novembre d’enguany, si no hi ha cap novetat. A la pàgina web de la Direcció General (http://dgpoling.caib.cat) es pot seguir la informació actualitzada.\nLa crisi generada per la pandèmia de la Covid-19 i la suspensió dels terminis administratius derivada de l’estat d’alarma han impedit finalment una segona convocatòria de proves de llengua catalana enguany, tal com estava previst en un principi.\nPer margarita moya gomila, fa 4 mesos\nHem d'entendre que enguany, segons el text de més dalt, enguany, a causa del covid no hi haurà una segona convocatòria d'examens de català (juny, septembre,,).En aquest cas, on es podrà examinar un si necessita fer-ho per raó de la seva feina? Moltes gràcies\nPer María, fa 8 mesos\nMe gustaría saber el período de inscripción para el exámen de catalán de nivel B1 y B2 gracias.