«Espero que el públic tingui curiositat per saber com sona la nova Anaïs Vila» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«Espero que el públic tingui curiositat per saber com sona la nova Anaïs Vila»\nLa cantautora santpedorenca presenta avui i demà a la Sala Petita del Kursaal «Contradiccions»\nsusana paz manresa 14.07.2020 | 22:34\nAnaïs Vila actua avui i demà amb Andreu Moreno, Pep Soler, Mateu Peramiquel i Oriol Guillén per estrenar les cançons del seu tercer disc abel gallardo\nAnaïs Vila actua avui i demà amb Andreu Moreno, Pep Soler, Mateu Peramiquel i Oriol Guillén per estrenar les cançons del seu tercer disc\n«Per fi!». La cantautora santpedorenca Anaïs Vila (1988) resumeix amb aquesta exclamació l'arribada a destí: avui i demà presenta, finalment, el seu tercer disc, Contradiccions (Temps Record, 2020), a la Sala Petita del Kursaal de Manresa. Ho havia de fer el 14 de març, al teatre Conservatori, dos dies després que la roda de suspensions pel coronavirus ho congelés tot. Presentar el disc a la Sala Petita, on ha posat de llarg els anteriors treballs, és, per a Vila, un espai ideal: «la proximitat m'agrada molt. En tinc molt bon record».\nEl 29 de gener va veure la llum Contradiccions, un disc que suposa una evolució temàtica i sonora en la seva trajectòria. I això serà el que, avui i demà (20 h), mostrarà a l'escenari acompanyada de la seva banda: els músics i productors del disc Andreu Moreno (bateria i bass synth) i Pep Soler (sintetitzador, sàmpler i coros). També el bagenc Mateu Peramiquel (teclat i coros) i el barceloní Oriol Guillén (guitarra elèctrica). Vila pujarà a l'escenari aixoplugada per la seva veu i, aquesta vegada, amb la guitarra elèctrica com a protagonista. Farà, diu, el concert que tenia previst fa quatre mesos: «vam tenir temps de fer dues preestrenes, al Barnasants i a la Font del Balç, de Gironella», i aquests dies la banda ha tornat a assajar per recuperar les sensacions que tenien afinades al març.\nLa cantautora està convençuda que el públic es trobarà amb un directe «potent i diferent» d'Anaïs Vila; tant pel so, que canvia l'acústic dels dos primers treballs per les guitarres elèctriques i sintetitzadors de Contradiccions, amb una instrumentació sense baix elèctric; com per la temàtica de les lletres, d'allò més personal a la crítica social: «em continuo mirant a mi però ara amb relació a com vivim, al nostre entorn», posant el focus en la gestió de les emocions, el materialisme o l'egoisme. Si ha de triar tres temes que «exemplifiquen aquest canvi sonor i temàtics», aquests serien, apunta, Friccions, Rerefons i Evolucions.\nL'objectiu? «Que el públic gaudeixi tant com nosaltres i estigui encuriosit per saber com sona aquesta nova Anaïs Vila». Una etapa marcada, precisament, per «la recerca a nivell sonor. No hem inventat res però sí que hem buscat la nostra sonoritat de manera molt més conscient». Si en la presentació del segon treball, Fosc, cançons per veure-hi clar (Temps Record, 2017), la cantautora havia tret el disc tot just una setmana abans, «i el públic venia al concert sense saber gaire el què», amb Contradiccions, explica, «els qui han volgut o pogut escoltar el disc ja saben com sona». Però un directe, diu, «mai no és el mateix».\nÉs conscient que «hi ha gent que té una certa por de tornar als teatres, a les sales, però són llocs segurs, ho corroboro. Es tracta de tornar a gaudir dels directes». I és que, en aquests dies de represa, Vila ha predicat amb l'exemple assistint a un parell de concerts: el de Jo Jet i Maria Ribot, a la Sala Gran del Kursaal, i un al Cruïlla, a l'aire lliure: «si demanem al públic que assisteixi als concerts, crec que nosaltres hem de ser els primers a consumir cultura. De fet, la cultura ens ha acompanyat durant el confinament a través d'una pantalla, i què més bonic que tornar-la a viure en persona».\nAnaïs Vila actua avui i demà a la Sala Petita del Kursaal (20 h). De 12 a 15 euros. www.kursaal.cat\nConcert d'Anaïs Vila al MMVV en un dels directes del festival. Cultures


Estanc Nuria Estanc Núria, Author at Estanc Nuria - Page 3 of 19\nFumar: un acte controvertit i perseguit per la Santa Inquisició\nLes cròniques expliquen que Cristòfor Colom va enviar en la seva primera expedició a les Índies a 2 exploradors que van tornar esparverats narrant la història d’uns homes ximeneia. Un d’ells va ser Rodrigo de Jerez, la primera persona a fumar en territori europeu, i d’amagatotis. Però un bon dia la seva dona el va agafar i com a bona cristiana el va denunciar a la Santa Inquisició. Això d’exhalar fum pels orificis no podia ser altra cosa que una manifestació del mateix Satanàs. El pobre mariner va ser degudament torturat i va confessar el seu pecat. I per això va pagar amb 7 anys d’empresonament (encara que hi ha qui diu que va acabar en la foguera com un havà, disculpeu l’humor negre).\nUns anys més tard, Francisco Hernández de Toledo va introduir la llavor a Espanya. Va ser qüestió de temps que el tabac es popularitzés per totes la corts del continent Europeu. I al segle XVII es va popularitzar a la Xina, el Japó i la costa occidental d’Àfrica.\nNo obstant, fumar o no fumar era un acte social controvertit. I des de sempre han existit fortes oposicions. Alguns pensaven que tenia propietats medicinals, altres que era pecat o simplement els desagradava. Anomenem dades curioses:\nEl primer fumador anglès, sir Walter Raleigh, va ser decapitat a la torre de Londres amb la seva pipa entre les dents.\nAl Japó, l’emperador va arribar a dictar penes contra els fumadors (alguns van ser executats).\nA Rússia es va arribar a castigar sota pena de tallar el nas. I si no s’abandonava l’hàbit et tallaven el cap.\nA la Xina, fumar era cosa de traïdors. Doncs era una influència de l’exterior.\nA Turquia va arribar a ser penat amb la decapitació, ja que es creia contrari a l’Alcorà.\nSigui com sigui, des dels seus inicis el tabac a estat subjecte a prohibicions per diferents motius. I de la mateixa manera, com és sabut per tots, en l’actualitat el tabac està fortament regulat.


La Marina Alta - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nPlantilla:Infotaula de comarca valenciana\nÀrea 759,30 km²\nDensitat 196606 hab..\nEl riu Girona en Beniarbeig i la Segària al fondo\nVista de la Segària des de la plana del Marquesat\nEl massís del Montgó, vist des de l'altiplà situat entre Dénia i Xàbia, n'és la montanya més simbòlica\nEl cap de Sant Antoni vist des de la plaja de l'Arenal, Xàbia\nVista del Penyal d'Ifac\nVista de l'illa del Portichol, davant les costes de Xàbia\nVista general de Teulada des de la partida de Benimarco\nLa Marina Alta és una comarca central i costera de la Comunitat Valenciana, en capital a Dénia. Limita al nort en La Safor, al nort i a l'est en el Mar Mediterràneu, al sur en La Marina Baixa i a l'oest en el El Comtat.\nLa Marina Alta és una comarca formada per la comarca històrica del Marquesat de Dénia ademés d'uns quants pobles al sur i la ciutat de Calp, que integraven la Marina antiga, la qual passà a nomenar-se la Marina Baixa. En l'actualitat tota la comarca, junt en la seua germana al sur és considerada part d'una sola unitat cultural, la Marina. Esta és la denominació més típica entre els oriunts; Aixina mateix els més grans del nort de la comarca fan referència en ocasió al "Marquesat". En l'actualitat la comarca inclou, ademés del Marquesat, les sub-comarques de la Rectoria, la vall d'Aixa-Pop i les Valls de Pego.\nÉs una comarca costera que igual marca un punt de transició entre el litoral pla i obert de la Safor, a on el cultiu de la taronja domina, i els penya-segats marítims de la Marina Baixa a on els cultius s'amaguen dins de valls interiors, i el nyispro i el raïm dominen.\nLa comarca es dividix abruptament en tres zones de plana separades per agrestes montanyes. La major zona d'horta es troba a voltant del riu Girona, és a dir, Dénia, El Verger i Ondara. Ací és el punt més meridional del cultiu intensiu de tarongers en la Comunitat Valenciana. Al sur, s'estén una plana al voltant del riu Gorgos, de Xàbia a Gata de Gorgos. Ací predominen els armelers i raïm. Finalment existix una plana marjalenca a l'extrem nort, entre Pego i la costa, el Parc Natural de la Marjal de Pego i Oliva.\nLa Marina Alta és dominada per tres montanyes importants – la Segària (500m), el Montgó (752m) i la serra de Bèrnia - que formen part d'un sol sistema: la serralada Bètica. Esta forma una série de valls de difíci accés a l'interior de la comarca, nomenades les Valls, que s'orienten majorment de l'oest a l'est, partint d'una llínea entre Pego a Xaló. Entre estes montanyes i la plana d'Ondara, hi ha una zona de més suaus relleus a on abunden pobles modests d'orige morisc en una sub-comarca nomenada la Rectoria. Al nort, este sistema encara persistix en la forma de la Segària i el Montgó, mentres que al sur crea la serra de Bèrnia i contínua en forma d'una massa montanyesa que arriba fins a la costa i forma els penya-segats de Xàbia i Calp. En les Valls, el cultiu és d'olives, cireres i armeles; a les montanyes entre Teulada i Benissa, el raïm.\nEn el punt més septentrional, un chicotet pont sobre el barranc del Molinell dona accés a la comarca des de la Safor. La costa conjuga plages d'arena fina i pedra al terme de Dénia i al nort del de Xàbia en cales, costa rocosa i penya-segats al voltant del Montgó i entre Xàbia i Calp. És a la mitat sur a on es troba la costa més accidentada: el Cap de Sant Antoni, el Cap de Martí, el Cap Negre i el Cap de la Nau. A l'extrem sur, el massís del Mascarat barra el pas entre Calp i Altea i és a través d'un túnel que hi penetren les carreteres i la llínea de ferrocarril que es dirigixen cap a Alacant.\nEls rius de la comarca són el Bullent i el Molinell – o Racons –, que fan de frontera al nort; el Girona, el Gorgos – o de Xaló – l’Alcalà i el de Castells. Ademéshi ha una série de barrancs: l’Alberca, l’Alter, el Bo, el Regatxol, el Teulada, les Sorts, el Mascarat, el Malafí i la rambla de la Gallinera. Tots són de caràcter torrencial, de manera que a sovint no porten aigua i, en les pluges fortes del autumne, poden desbordar-se, tal com fiu el Girona en octubre del 2007.\nLa comarca és de climatologia mediterrànea a on abunda el sol pero al ser una comarca marítima, pot patir tempestats fortes durat l'estiu i l'autumne. Cal remarcar que la zona més plujosa de la Comunitat Valenciana se situa a l'extrem nort de la comarca, a la desembocadura del riu Molinell, entre Pego i El Verger. La zona més seca és al sur i a les valls d'interior. La proximitat en les Illes Pitiüses i la seua posició al final del golf de Valéncia, envolta de mar, fa que a sovint el temps de la Marina Alta siga més insular que peninsular.\nEl transport de la comarca s'orienta del nort al sur i al voltant de la capital, Dénia. Gràcies al Montgó, l’autopista AP-7 no s'acosta a les poblacions més importants, sinó contínua a lo llarc de la plana entre les Valls, la Segària i el Montgó, comunicant-se en Pego, Dénia i Xàbia a través de les carreteres generals CV-700, CV-725, CV-734. En canvi, té accessos directes en Ondara, Pedreguer, Gata i Benissa. La carretera nacional N-332 seguix l'autopista en direcció nort – sur, passant per dins de Gata, Benissa i Calp; dispon d'un nou desviu per a El Verger i Ondara. La carretera CV-700 enllaça la comarca en Alcoy a través de la ciutat de Pego i la Vall de Gallinera.\nNomés Dénia i Calp disponen de transport urbà, en la forma d'autobusos municipals, encara que l'autobús Pego - Gandia recorre tota la ciutat abans de circular cap a la capital de la Safor. Dénia és el punt d'orige de molts dels autocars que creuen la comarca. Estos autocars, majorment de l'empresa ALSA, comuniquen Dénia, Xàbia, Ondara, El Verger, Benissa i Calp en Gandia, Benidorm, Alacant i Valéncia. El TRAM Alacant, conegut com el trenet de Dénia, ix des d'este núcleu i servix la Xara, Gata, Teulada i Benissa i Calp i arriba a Benidorm i Alacant. Antigament, existia una llínea Dénia – Gandia. Ademés, diversos carrils-bici enllacen Pego, El Verger, Ondara, Els Poblets i Dénia.\nA grans trets, els pobles del nort, fins a Gata, es dirigixen preferentment a Valéncia, mentres que els pobles del sur a sovint trien Alacant. El punt equidistant entre els dos és El Verger, a 91 quilómetro. En els dos casos el transport privat guanya àmpliament al públic en número de passagers.\nL'economia de la comarca ha segut i encara és en gran part agrícola: cítrics, raïm, cireres. La producció de la pansa i mistela, dos productes del raïm, enriquia Dénia, Xàbia, Benissa i Teulada en el sigle XIX. En el sigle XX, indústries com la producció de bosses i ceràmica a Pedreguer i Gata prengueren relleu al tradicional ofici de l'espart i la boga. Activitats com el cultiu de les taronges i els velluters (seders), típiques de gran part de la Comunitat Valenciana, també hi eren importants. En l'actualitat, les indústries de la construcció, instalació i manteniment tenen gran importància. El sector dels servicis també ha experimentat un gran increment gràcies al turisme sostengut des de la década dels xixanta en la costa.\nLa llengua nativa i predominant en la Marina Alta és el valencià, en la seua forma dialectal del valencià meridional. Alguns trets del valencià alacantí es presenten ocasionalment, com la pèrdua de la "d" intervocàlica i lèxic com "astò" [açò] i "àuia" [aigua]. Com tot el valencià meridional, la primera persona del present perfecte no existix, ans s'ampra sempre la tercera persona, tant en singular com en plural: "se n'aneu?" [Us en aneu?], "Ha dit" [He dit]. Igualment, es preferix el passat compost al passat simple: "vaig anar" i mai no "aní"; Igualment, alguns pocs verps mantenen la tercera persona sempre en simple, com "degué".\nEls pronoms febles, i en especial [en] i [ho], han pervixcut en molts casos, pero generalment s'ampra [hi] únicament en la frase [hi ha].\nEn tota la comarca, el castellà és la llengua preferent per als europeus i magrebins nouvinguts i en conseqüència, l'índex de conixement del valencià ha decaigut en els darrers quinze anys. El coneiximent del castellà ha patit el mateix efecte en menor grau gràcies a la creació d'empreses, periòdics, ràdios i clubs socials dedicats exclusivament a les comunitats nort-europees.\nthumb|Coques de mullador, la coca més típica de la Marina.\nArtícul principal → Cuina de la Marina Alta.\nAlguns plats típics de la gastronomia d'esta comarca són el mullador, l'espencat, coques dolces i salades, sobrassada i llonganissa (Valls de Pego, els pastissets d'armela o d'espinaques (Xàbia), els bunyols, el suquet de peix, el bull en ceba, les faves sacsades, la picaeta (salmorra, nous, tramussos i cacaues), la picada d'all i jolivert, puchero en mandonguilles, l'arròs a banda (Dénia), arròs al forn en fesols i penques, arròs en costra (Marjal de Pego), paella en gamba o mandonguilla, pa en tomata (Pedreguer), pebrots farcits d'arròs i magre. Begudes típiques són el burret (coca-cola i café-licor), vi de Xaló i mistela cultivada a la ribera del Gorgos. [[Fitxer:detall de casa teulada.jpg|thumb|right|Exemple de l'estil marinès, a Teulada.]]\nArtícul principal → Arquitectura de la Marina.\nLa Marina té dos estils propis de construcció. Els dos empren tradicionalment pedra lluïda en guix i pintat. El primer metro de terra és de pedra més gruixuda. Al voltant de les finestres i portes, es pinta un marc blanc o de colors. Un estil pinta tota lo restant en blanc; l'atre fica colors lluents com el blau, roig, groc i vert.\nLa Marina Alta desenrolla unes edificacions pròpies: els casups, les naies i els riuraus. Igualment té un gran numero de finques rústiques, masies, palaus urbans, castells, molins, torres de vigia, i mercats coberts que representen un patrimoni considerable\nEl castell i els barris antics de les Roquetes i Baix la Mar de Dénia.\nParc natural del Montgó: el Cap de Sant Antoni, la Torre de Gerro i la cova tallada al nort, i els molins de Xàbia al sur.\nParc natural de la Marjal de Pego i Oliva i el riu Bullent.\nPenyal d'Ifac a Calp.\nPas del Mascarat a Altea.\nVila vella de Xàbia: l'iglésia-fortalea i l'ermita de Loreto. Cales, l'illa del Portitxol, i caps de la Nau, Negre, de Sant Antoni i Prim.\nEls Pòrxens de Pedreguer.\nLa torre migeval dels Medinaceli en Verger.\nVila vella de Benissa: palaus, convent i iglésia de la puríssima chiqueta, nomenada Catedral de la Marina.\nVila vella de Teulada: palaus migevals, llonja gòtica i l'iglésia.\nPlaça de bous, vila vella i l'iglésia del convent d’Ondara.\nEls Pous de Xaló: el de les Figueretes, el de l'Assagador i el de la Basseta.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 BELTRAN I CALVO, Vicent, 2005, El Parlar de la Marina Alta, Universitat d'Alacant, Alacant ISBN 84-608-0333-3\nMaterial adaptat de la Viquipedia en Català.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=La_Marina_Alta&oldid=158296»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 17 gin 2020 a les 14:48.


El votant convergent tria Puigdemont per a Madrid, segons el CEO\nEls diputats de JxCat Laura Borràs, Josep Lluís Cleries, Ferran Bel i Míriam Nogueras, escoltant el debat d'investidura des del seu escó al Congrés dels Diputats | ACN\nEl PDeCAT, que reivindica el llegat convergent, es quedaria sense representació al Congrés dels Diputats i al Parlament obtindria entre zero i un escó\nper Gemma Aguilera Redactora 20 de novembre de 2020 17:33\nEl divorci entre el PDeCAT i Junts per Catalunya passarà factura electoral a la candidatura del partit de David Bonvehí, que es reclama independentista i que reivindica el valor del llegat de l’antiga Convergència durant les més de dues dècades de govern al país. La candidatura que encapçalarà l’exconsellera Àngels Chacón obtindria, segons la darrera onada del baròmetre del CEO, un 2,4% d’estimació de vot, i li atorga entre zero i un escó a la cambra catalana. Actualment, dels 34 diputats que té JxCAT, paraigua electoral que va tenir l’empara i els drets polítics del PDeCAT, només 4 mantenen el carnet del PDeCAT. Però aquests escons no van a parar al partit de Carles Puigdemont, que segons l’enquesta cau fins als 28-30 representants. En tot cas, el 2,4% d’estimació de vot que atorga el CEO als de Bonvehí és clau perquè se superi per primera vegada, segons l’enquesta, el 50% del vot independentista. Per contra, si el PDeCAT obtingués un escó, no seria decisiu per revalidar la majoria independentista que va permetre investir Quim Torra president de la Generalitat.\nAra bé, a Madrid Junts per Catalunya aguanta, tot i l’embranzida d’ERC, que esgarraparia dos diputats més fins a tenir-ne quinze. Segons el CEO, JxCat mantindria els vuit escons actuals, quatre dels quals són del PDeCAT. És a dir, que al Congrés dels Diputats, el PDeCAT, amb una estimació de vot de l’1,5%, desapareixia i el president a l’exili s’emportaria els votants convergents, un gruix que permetria a Junts mantenir la representació obtinguda el 2019. El CEO dona a Junts per Catalunya a Madrid una estimació de vot del 12,2% –el 2019 va obtenir el 13,7% dels sufragis.\nEl CEO, però, no té en compte l’efecte que pugui tenir en la campanya electoral el fet que els drets electorals, i per tant, la presència mediàtica abundant, correspon al PDeCAT i no a Junts, que arrencarà sense drets adquirits i amb menys presència en els mitjans de comunicació públics.


Plenari d’abril | Compromís per Vilafranca\nPàgina d'inici › Sin categoría › Plenari d’abril\nPosted on 7 Abril, 2018 by Compromís — Deixa un comentari\nEl proper dilluns 9 d’abril es celebrarà el proper plenari a l’Ajuntament.\nL’ordre del dia inclou, entre altres punts, l’adjudicació del servei de redacció del projecte del nou Edifici Polivalent, així com la concertació d’un crèdit bancari per tal d’escometre l’obra. A més hi ha una sol·licitud al Ministeri d’Interior per tal de cobrir les vacants de la plantilla de la Guàrdia Civil de Vilafranca.\nPodeu veure l’ordre del dia complet al següent enllaç.\nDes del Grup Compromís hem transmés algunes preguntes al plenari:\nEn primer lloc demanem a la Regidora d’Urbanisme i Obres si es demana la Declaració Responsable (obligada per llei) per donar la llicència d’obres a totes les obres majors, i si s’ha obert algun expedient per incompliment de la declaració. Podeu consultar la pregunta ací.\nTambé portem una pregunta referent als darrers robatoris que han tingut lloc al poble, demanant quines gestions s’han fet per part de l’alcaldia per tal de posar solució. Curiosament, i no és la primera vegada, en quant el Grup Compromís porta al plenari una pregunta sobre algun tema (en aquest cas els robatoris) el PSPV contraprograma amb algun punt al mateix plenari que va en la mateixa direcció (en aquest cas demanar cobrir les vacants de la Guàrdia Civil).\nPer últim fem un prec relatiu al mal estat d’una de les reixes de la travessia de la carretera. Demanem que es trasllade a la Conselleria corresponent el perill que comporta per tal que hi posen solució.\nAcí teniu l’enllaç a la pregunta sobre els robatoris i el prec sobre la travessia.\n‹ Plenari de desembre\nGuardia Real a Vilafranca ›


Cuidadores ‘submergides’ i vulnerables les 24 hores\nCuidadores ‘submergides’ i vulnerables les 24 hores La situació de les treballadores internes de cures que cobren en ‘negre’ reflexen els abusos d’un sistema desigual que es regeix sobretot per situacions de gran vulnerabilitat.\nSón les set del matí i els llums s’encenen en una petita casa de parets rugoses. Una jove de 25 anys d’origen hondureny es disposa a començar la seva jornada laboral que ocupa la major part del dia. La Rosa - nom inventat - és una cuidadora interna i viu amb una parella d’ancians. Dita situació no és res sorprenent. Moltes dones es dediquen als treballs de cura d’aquells més vells. Es tracta d’una feina esgotadora i menyspreada per alguns que es regeixen per la inconsciència, però dita feina deriva a situacions de vulnerabilitat i paternalisme.\nTreballar com una cuidadora interna és una feina que existeix des de temps improcedents, sigui amb una funcionalitat monetària o sigui per certa obligació, ja que sempre ha sigut una tasca associada a les dones de la família i vista com a quelcom obligatori, però això ha anat canviant.\nManifestació de treballadores internes a Bilbao\nAmb l’entrada de la dona dins el món laboral de forma consolidada i l’explosió del capitalisme durant els anys 80 amb la normalització de la pressió fiscal, cuidar d’aquells més ancians ha acabat sent una font econòmica potent amb una demanda in crescendo a causa de l’atenció continuada i els cuidats que molts ancians requereixen. Moltes són les empreses creades que presenten cuidadores internes que ofereixen el seu servei fins arribar a extrems de stakhanovisme. A la ciutat de Barcelona, la formació de cooperatives o empreses que ho ofereixen va en augment, tot i que si d’una forma les cuidadores internes augmenten és mitjançant l’economia submergida.\nMoltes cuidadores internes monetitzen la seva feina mitjançant el treball en negre i, donada la invisibilitat que tenen dins l’economia ‘real’, és difícil saber el número exacte de les persones que treballen sota condicions com tal, però segons l’Institut Nacional d’Estadística (INE) n’existeixen aproximadament 200.000 dins l’estat espanyol.\nAllò que diferencia a les cuidadores dins l’àmbit de l’economia submergida amb aquells que pertanyen a l’economia tal com l’entenem socialment és que aquestes ni cotitzen ni pertanyen a la Seguretat Social. Sota aquestes situacions precàries, cal afegir la càrrega de mostrar-se contínuament com a persones afectuoses, empàtiques amb una paciència descomunal i amb una clara vocació.\nDesigualtats bàsiques: La mancança d’un contracte laboral, si d’alguna forma es caracteritzen les feines en negre, porten a una situació de dependència laboral fins a arribar a la desaparició de drets feiners. Vivint en el domicili d’una persona amb una disponibilitat completa pel que fa a la feina per a la qual es contracta erosiona de forma considerable la independència individual de qualsevol. L’economia submergida sota la qual estan sotmeses no garanteix ni el salari mínim de 900 euros ni l’establiment de 36 hores consecutives lliures de descans del mateix treballador tal com assegura el Ministeri de Treball i Seguretat Social. I així viuen o malviuen algunes.\nEl problema del sistema: La Rosa va arribar a Espanya amb 20 anys i, des de llavors, s’ha dedicat a les feines de cura. Amb una joventut pel davant, l’hondurenya combina una feina atuïta amb les ganes de conèixer món. Dites tasques dins l’economia submergida, tal com Rosa hi treballa, són criticades dins l’àmbit polític, ja que, segons un estudi de la Fundació de la Caixa d’Estalvis (FUNCAS), l’economia submergida resta un 23% de la recaptació fiscal que equival a un 6%del PIB. Així doncs, no fan cap bé en la població. Tot i que possiblement, per a no dir certament, el vertader problema no és el treball en negre per se, sinó un sistema que oprimeix i no brinda les mateixes oportunitats a les persones depenent del lloc d’origen i estatus. Per tant, amb l’economia submergida no és més que un exemple d’esclavitud del segle XXI.\nCriticar el treball en ‘negre’ des d’una posició social avantatjosa econòmicament i socialment mostra la inconsciència existent en un país induït pel capitalisme més ranci i pur. Donar opinions en relació els problemes que l’economia submergida causa només mostra la incompetència d’un país que no sap garantir ni els drets més bàsics a una població que demana ajuda de manera indirecta i és que, encara que no ho pugui semblar, treballar d’aquesta forma és l’expressió de supervivència més clara en una societat global i canviant constant que no transvalora els seus valors.\nLes cuidadores internes submergides en l’economia viuen en situacions de submissions aparentment irreversibles potenciades per la manca d’empatia des de la política d’Espanya. Són 24 hores a disponibilitat d’algú que no pateix les mateixes desigualtats i, així doncs, veiem que la història es repeteix i els poderosos sempre acaben guanyant i aquells que intenten tenir un futur brillant acaben en norris. ···


El Charco Suites Lanzarote Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nC/ Jaciento Borges 56, Arrecife, Lanzarote, Espanya, 35500 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nBarri Arrecife Costa Calero\nMés informació sobre El Charco Suites\nDissenyat tant per oci com per negoci, Aparta-Suite El Charco està situat idealment a Arrecife; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAparta-Suite El Charco ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Aparta-Suite El Charco no troba competidors en cap categoria.


Oques Grasses, Zoo i Sara Roy lideren les nominacions als Premis Enderrock 2022 per votació popular - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nOques Grasses, Zoo i Sara Roy lideren les nominacions als Premis Enderrock 2022 per votació popular - Diari de Barcelona\nOques Grasses, Zoo i Sara Roy lideren les nominacions als Premis Enderrock 2022\nJoan Dausà, Ginestà, Lildami, Miki Núñez i Maria Arnal i Marcel Bagés, entre els aspirants a dos guardons\nOques Grasses, Zoo i Sara Roy lideren les nominacions als Premis Enderrock 2022 per votació popular de la 24a edició dels Premis de la Música. Oques Grasses ha rebut cinc nominacions mentre que Zoo i Sara Roy, tres nominacions cadascun. Els segueixen, amb una doble nominació, Joan Dausà, La Fúmiga, Ginestà, Lildami, Nil Moliner, Miki Núñez, Alba Reche, Maria Arnal i Marcel Bagés i El Pony Pisador. La gala de lliurament dels Premis Enderrock 2022 - XXIV Premis de la Música Catalana tindrà lloc el proper 3 de març a l'Auditori de Girona.\nEl director editorial del grup Enderrock, Lluís Gendrau, ha destacat que després de dos anys de pandèmia s'està a molt poc que es tornin a obrir les sales de concert i és una molt bona notícia pel sector musical català. "És una trobada històrica per tot el que passarà a partir d'ara i ens porti a una certa normalitat", ha indicat.\nEnguany s’han comptabilitzat 37.286 vots (10% més que l’edició anterior) en les dues rondes de votació. Gendrau ha desgranat que el 44% de les votacions ha estat per a artistes femenines i grups mixtes, mentre que el 82% són formacions de Catalunya i el 8% restant del País Valencià. Els premiats de cadascuna de les quinze categories de votació popular es faran públics el dijous 3 de març durant la Nit Enderrock a l'Auditori de Girona, juntament amb els Premis de la Crítica i els reconeixements especials d’Honor i Trajectòria.\nEls grups i artistes amb més nominacions per votació popular són Oques Grasses, Zoo i Sara Roy. Oques Grasses aspira al premi en les categories de millor artista del 2021; millor disc de pop-rock del 2021 per 'A tope amb la vida'; millor cançó de pop-rock del 2021 per 'La gent que estimo' amb Rita Payés; millor directe del 2021 i millor videoclip del 2021 per 'Bye bye'.\nZoo ha rebut tres nominacions en les categories de millor artista del 2021; millor disc de música urbana del 2021 per 'Llepolies' i millor videoclip per 'Llepolies' amb Marala i Taktel. I Sara Roy aspira també a l'apartat de millor disc de cançó d'autor per '(A)mar', millor artista revelació del 2021 i millor cançó d'autor del 2021 per 'Tot és més fàcil' amb Miki Nuñez.\nTenen una doble nominació Ginestà, Joan Dausà, La Fúmiga, Lildami, Nil Moliner, Miki Núñez, Alba Reche, Maria Arnal i Marcel Bagés i El Pony Pisador.\nGRÀCIES \_uD83D\_uDC99\_uD83E\_uDD7A\_uD83D\_uDE4F\_uD83C\_uDFFB https://t.co/6xJ9l1NEVm\n— Miki Núñez (@mikinunez) February 9, 2022\nIndústria Musical Catalana\nDurant l’acte també s'ha fet el lliurament dels Reconeixements a la indústria musical catalana als segells Propaganda pel Fet! (25 anys), Discordian (10 anys), Snap! Clap! Club (10 anys) i Great Canyon (5 anys); les sales Salamandra (25 anys) i Luz de Gas (25 anys); els festivals Jazz Terrassa (40 anys), Blues de Cerdanyola (30 edicions), Primavera Sound (20 anys), Petits Camaleons (10 anys) i Eufònic (10 anys); el management Unpictured (10 anys); l'equipament La Marfà (10 anys); l'Associació de Sales de Concerts de Catalunya (20 anys) i l'emissora Ràdio Capital (20 anys).\nEl president de l'ASACC i gerent de Razzmatzz, Lluís Torrents, ha agraït el reconeixement a Enderrock. Ha assenyalat que han estat "una de les baules de la cadena més castigades, tot el món cultura ho ha estat i sembla que tornem a caminar a partir de demà", ha ressaltat, en referència a l'obertura de les sales de concert.\nEl responsable de comunicació d’Estrella Damm, Jordi Laball, ha anunciat aquest dimecres el Premi Enderrock Estrella 2022, que s’atorgarà a la xarxa de Cases de la Música per "haver estès i coordinat arreu un model pioner al voltant de la creació musical, que combina la gestió publica i privada".\nEl Clap de Mataró, La Mirona de Salt, la Salamandra de l’Hospitalet de Llobregat, l’Stroika de Manresa, El Vapor de Terrassa i l’Espai Orfeó de Lleida configuren actualment una xarxa de suport a joves músics i a propostes emergents en complicitat amb altres actors com el Mercat de Música Viva de Vic, la Fira Mediterrània de Manresa o el concurs Sona9.\nLa gala serà retransmesa en TDT per les entitats adherides -tant ràdios com televisions- a La Xarxa de comunicació local, la qual emetrà l'acte a la seva web i a través de la seva plataforma de continguts XALA, així com a TV3 i iCat. Enguany, els operadors televisius, inclosa TV3 per primer cop, emetran el conjunt de la gala per streaming, en consonància amb el desig d'Enderrock d'arribar al màxim d’audiència possible en el marc de l'actual paradigma de consum audiovisual digital.\nEl cartell musical de la gala són la banda valenciana de reggae Auxili, el grup de pop clàssic Blaumut, la popular banda de fusió Els Catarres, la formació de cançó-pop Ginestà, el duet olesà de pop electrònic Lal'Ba, la veterana cantautora Marina Rossell, el grup festiu femení Maruja Limón, el nou projecte liderat per membres de The Pinker Tones –Navet-, l’exitosa cantant barcelonina Suu, el quartet valencià de pop-folk Vienna i el rock d’autor de l’ebrenc Xarim Aresté.


Reset RTVV - Onada Edicions\nUn grup de professionals de la comunicació i la recerca hem unit les nostres forces per a redactar aquest llibre. Un treball que conté una anàlisi reflexiva i també una proposta de futur. El sistema comunicatiu valencià de les darreres dècades s’ha caracteritzat pel control polític, la centralització i la forta dependència dels grups espanyols, la mancança de pluralitat informativa, el progressiu deteriorament de la professió periodística, i l’escassa presència de la cultura i la llengua pròpia. El País Valencià té, a hores d’ara, una estructura informativa arcaica i provincial, amb xifres de lectura en el llindar del desenvolupament mediàtic, i sense cap diari, ràdio ni televisió, ni pública ni privada, de caràcter autòcton. L’objectiu més peremptori de les polítiques de comunicació ha de ser el reforçament de l’espai públic. És necessari un pacte civil i polític, més enllà de les majories electorals, al voltant de la llengua, la cultura i les esferes públiques de la comunicació com ara el sistema escolar, les ràdios i les televisions. Defensem que la RTV pública constitueix un baluard de defensa enfront dels grans oligopolis de la informació i les desigualtats informatives que se’n deriven, perquè atorga a la informació un valor sociocultural, i perquè assegura la cohesió social i territorial per damunt de les ofertes temàtiques i segmentades. Per això, entre moltes altres qüestions que el lector trobarà en les pàgines d’aquest llibre, proposem la creació d’una nova RTVV com a resultat d’un pacte de mínims —parlamentari i cívic— sobre el qual establir polítiques compartides per tot l’espectre sociocultural. Proposem, doncs, un pacte fundacional concretat en tres aspectes: institucional, economicoempresarial i sociocultural, que actue com a garantia que (la nova) RTVV no serà un televisió partidista ni governamental.\nReset RTVV no és només un llibre que analitza la petita història de la ràdio i televisions públiques al País Valencià i la història política que hi ha darrera el seu tancament, sinó que és també un llibre esperançador de cara al futur, d’una societat que es vol activa i gens conformista i que vol construir el seu futur d’una nova RTVV que “no serà una televisió partidista ni guvernamental”.\nBooktràiler de “Reset RTVV”\nUna proposta per a una nova RTVV\nRessenya a Directe.cat\nRafa Xambó: ‘RTVV podrà tornar a emetre el 9 d’octubre de l’any vinent’. Entrevista a Vilaweb\nToni Mollà: ‘És possible crear una nova RTVV en menys d’un any’. Entrevista a El Temps\nToni Mollà: ‘Econòmicament, tancar RTVV és com haver tancat la Ford’. Entrevista a Quadern\nPer una televisió pública de qualitat i en valencià. Article al blog Quadern de reflexió\nquantitat de Reset RTVV\nISBN : 978-84-15896-62-3\nData primera Edició : Octubre de 2014


Ahir diumenge 3 de març de 2013, es va fer la tercera edició de la Cursa dels Gitanos de Taradell. En el recorregut de 22 quilòmetres els vigatans Xevi Vidal i Laia Andreu es van imposar amb un temps d’1 h 43’01” i 2 h 05”47’ respectivament. Els van acompanyar al podi Albert Pujol i Marc Clapés, en la categoria masculina, i Anna Ramírez i Alba Carbonell, a la femenina.\nEn el traçat més curt, de 10 quilòmetres, els vencedors van ser David Bayés, de Roda de Ter, i la vigatana Eugènia Miró, amb un temps de 46”51’ i 56”11’. David Marsol i Xavier Madrona van completar el podi masculí, i Pilar Fernández i Mònica Comas, el femení.\nLa cursa va registrar un nou rècord de participació, amb més de tres-cents atletes.\nEl nostre enviat especial i corredor a la cursa David Soler (Xumi), ens explica a través del Facebook d’Oson@corre com ha anat la cursa als corredors de Oson@corre:\nAvui, 3a cursa dels Gitanos, amb èxit de participació i amb una organització a l’altura de les millors curses en que he pres part. Jo he corregut pel Cet-Enclusa (espero que el míster Victor Vilalta no es molesti), hi han participat una bona part de companys d’Oson@corre tant en la cursa de 10km com a la 22km, en la cursa llarga en Marc Collell ha acabat en 13a posició amb un temps de 1:58:38.\nLa Laia Andreu que dir de la Laia, doncs si 1era dona com no, amb un temps de 2:05:47 i 26a posició de la general, en Xevi Huguet ha acabat en 89a posició amb un temps de 2:23:15, en Gabriel Calabuig ha acabat en 93a posició amb un temps de 2:25:59, l’Oscar Pamos ha acabat en 127a posició amb un temps de 2:38:02.\nPel que fa la cursa curta, en Boris Corre ha acabat en 6a posició amb un temps de 53’17(gran Boris), en Jordi Roca ha acabat en 78a posició amb un temps de 1’10’34, la Marta Picas ha acabat en 129a posició amb un temps de 1’27’47 i pel que fa la meva participació he acabat en 5a posició amb un temps de 51’12, amb unes sensacions molt bones, millor del pensat ja que la muntanya no m’atrau especialment.\nTambé donar les gràcies a tota la gent del Cet-Enclusa pel suport donat.(Em sembla que no m’he deixat a ningú).\nFotos i organització de la cursa: Manel Alcubierre\nInforma: Xumi (David Soler)\n« Mitja Marató Pla de l’Estany a Banyoles Raül Arxé a la Mitja Marató Pla de l’Estany a Banyoles »\nEtiquetes: Boris Arroyo, Cursa Gitanos Taradell, Dani Bayés, David Soler, Eugenia Miró, Gabriel Calabuig, Jordi Roca, Laia Andreu, Marc Collell, Marta Picas, Oscar Pamos, Xevi Huguet, Xevi Vidal\nAlfredo Lombardo (08:07:16) :\nVaig fet caldo “això si ANETO” i ara toca somriure ..\n.joder perquè el fotògraf no es posa en la baixada…\nDavid soler (13:15:27) :\nDoncs facil, el fotògraf era en Manel Alcubierre, i passan per davant seu amb va dir:que et pen.saves que venies a gaudir, i jo li vaig dir que cabron!!!!.\nmiseta (14:40:57) :\nFelicitats a tots…hi ha cares per a tots els gustos.\n4 rient o semirient, algú amb cara de mala hòstia i algú mirant al terra…\n(En Gabriel, fa cara de passar-s’ho d’allò més bé)


ClimaDat: Mesurar en xarxa per mesurar el clima a diferents escales\nMesurar en xarxa per mesurar el clima a diferents escales\nDel clima global, al local\nEl sistema climàtic terrestre, és un sistema complex format per un conjunt de subsistemes que determinen el clima de la Terra. El projecte ClimaDat es basa en l'estudi global del canvi climàtic, mitjançant l'anàlisi global de les relacions entre l'atmosfera, la hidrosfera, la criosfera, l'antroposfera i la biosfera terrestre.\nComponents i subcomponents del sistema climàtic de la Terra (Font: IPCC, 4AR)\nClimaDat és un Sensor Climàtic\nLa Península Ibèrica es veu afectada per vàries influències climàtiques, tot i originar-se en altres punts del planeta. ClimaDat vol estudiar i analitzar les respostes dels ecosistemes particulars de cada estació de medició per tal d’entendre com influències climàtiques globals, originades a kilòmetres de distància, afecten al clima local.\nPosibles fenòmens climàtics globals que poden afectar al clima local de la Península Ibèrica (Font: continguts de IC3 i disseny d'Expografic)\nÉs per això que les vuit estacions de ClimaDat estan distribuïdes estratègicament seguint el clima peninsular, formant una xarxa densa de punts que permet multiplicar la informació. Les dades obtingudes a un site estan relacionades amb les obtingudes d’un altre site. Pot passar, per exemple, que el vent que arriba al Delta de l’Ebre, hagi passat abans pel nord de la Península, de manera que les dades que s’obtindrien al Delta, es complementarien amb les obtingudes al site de Xurès.\nMesurar en xarxa permet escurçar el temps d’observació\nPer a poder observar les respostes ecosistemes davant les influències climàtiques, calen desenes d’anys, però gràcies al sistema d’obtenció de dades en xarxes, és possible escurçar el temps que fa falta per observar aquestes respostes i així tenir resultats científics amb molta més rapidesa.\nPublicado por ClimaDat en 16:53\nEtiquetas: canvi climàtic , clima\nEduardo 24 de mayo de 2012, 17:25\nEm sembla un projecte molt interesant. Cal que hi hagi iniciatives com aquesta avui día si volem un millor futur. Gràcies\nDani Mora 24 de mayo de 2012, 17:30\nEspero que projectes com aquests serveixin per a canviar algunes coses i que els governs es prenguin més seriosament la sostenibilitat a l'hora de fer política...\nSemire 24 de mayo de 2012, 18:43\nEnhorabona per aquest projecte tan interessant!\njocelot 24 de mayo de 2012, 18:43\nque gran projecte! això de mesurar l'efecte real del clima per mitjà de xarxes em sembla molt interessant! Serà possible obtenir dades més reals ja que els podrem comparar amb altres més ràpidament! és una proposta que serà molt útil per a nosaltres y també per a les futures generacions!! éxits!!\nM³0 1 de junio de 2012, 19:14\nEl sistema de xarxes interconnectades que permetin recollir dades per extrapolar-los i aconseguir una visió global de com funcionen els nostres ecosistemes i estudiar el clima d'una manera mes general pot semblar una proposta lògica i fins i tot previsible. Peró saber que aquest es un projecte innovador i unic al mon ens ha de fer agrair l'esforç de IC3 i la Fundació La Caixa. I al seu torn, ha de servir perqué no es quedi en alguna cosa puntual i que algun día es converteixi en un exemple a nivell mundial del que es deu i pot fer en materia d'estudi, previsió i, sobretot, divulgació en una materia tan transcendental i delicada per tots com la climática. Per favor, solament es pot demanar CONTINUITAT. El I+D+i ha de ser el motor que mogui aquest món en aquests temps de crisis. Estem davant una gran oportunitat per canviar-ho tot, d'arrel, aprofitem-la. Projectes com aquest ens fa albergar esperançes.\nUn dels reptes (que pel que sembla i per sort primordial en ClimaDat) d'aquest projecte ha de ser la divulgació que comporti una conscienciació al major numero de membres de la societat (tant d'entitats -governamentals o no- com d'usuaris). En aquests temps en els quals el límit entre el que tots podem fer per i para al medi ambient i la perillosa idea que ja no hi ha marxa enrere. Reforçar aquests valors ha de ser el motor que mogui aquest tipo d'esperançadors projectes. La informació és poder. I tots necesitem que aquest "poder" es difongui al major ambit social possible per preservar el que encara estigui a les nostres mans ja que de vegades sembla que els nostres mandataris tenen altres prioritats sense pensar que li deixarem als quals ens sobrevisquin. Sembla que ClimaDat l'está intentant, o sigui que tota la sort del mon en aquesta ardua tasca.\npd: perdó pel meu català, són gairebé vint anys desde la ultima vegada que ho vaig estudiar ;)\nEl Delta de l'Ebre, el primer site de ClimaDat\nMesurar en xarxa per mesurar el clima a diferents ...\nClimaDat, una xarxa de medició del clima i el canv...


Jaume Piera va destacar el rol de la comunitat en les activitats d'investigació científica\nCiència ciutadana. En la seva última visita a Xile, l'enginyer i biòleg Jaume Piera va subratllar que la sistematització de les aportacions de particulars pot ajudar a facilitar el treball acadèmic.\nJordi Solé, Projecte MEDEAS, participa en el seminari conCiencia Respiramos sin darnos cuenta\nJordi Solé Ollé, Projecte MEDEAS (H2020-RIA GA Nº 691.287), participa en el seminari conCiencia Respiramos sin darnos cuenta amb la presentació de la Transició energètica i sostenibilitat dins dels límits del planeta. El Consell de Lanzarote, a través de l'Oficina Reserva Biosfera organitza la celebració del seminari en el marc de la celebració del 25 aniversari de la declaració de l'illa com a Reserva de la Biosfera.\nMEDEAS assisteix a les Jornades d'Energia Sostenible\nMEDEAS assisteix a les Jornades d'Energia Sostenible de la Universitat Politècnica de Catalunya, Campus Diagonal Besòs-UPC. L'esdeveniment forma part de la Conferència sobre Transició Energètica organitzada per l'Escola d'Enginyeria de Barcelona (EEBE)\nMembres del projecte COSMO han participat en el Tercer Seminari de Teledetecció i exercicis SAR, realitzat en el Centre Nacional de Coordinació de Salvament (NMOC) a Madrid. Els participants de l'ICM / CSIC van presentar tres treballs relacionats amb els avenços del projecte, incloent un visualitzador de corrents oceànics, la reconstrucció de velocitats de superfície a partir d'observacions de satèl·lit i la probabilitat d'arribada de residus per abocaments accidentals a la costa Mediterrània. Participants ICM: Emilio García, José Antonio Jiménez, Joaquim Ballabrera.\nCurs de Remote Sensing of the Cryosphere\nLa Estrella Olmedo i la Carolina Gabarro estan ara mateix a Svalbard (Noruega) en un curs de Remote Sensing of the Cryosphere, que s'imparteix a la Universitat i està organitzat per la ESA.\nReunió de treball a St. Pol de Mar (DOFT i Servei d'Instrumentació)\nEn aquesta reunió començarem a planificar l'evolució, necessitats i oportunitats pel departament pels propers cinc anys. A diferencia de les darreres jornades aquesta vegada l'objectiu és iniciar un debat sobre la nostra estratègia de futur que s'anirà desenvolupant els propers mesos.\nReunió al International Space and Science Institute (ISSI) en BERNA\nCampanya oceanogràfica a la Confluència de Brasil-Malvinas: RETRO-BMC\nNou Projecte: Corrents Oceàniques i Seguretat en el Medi Marí (COSMO)\nEl Departament d'Oceanografia Física i Tecnològica va presentar una proposta de recerca en la darrera convocatòria del Proyectos de I+D+I dins del Programa Estatal de Investigación, Desarrollo e Innovación Orientada a los Retos de la Sociedad. El projecte, anomenat Corrents Oceàniques i Seguretat en el Medi Marí (COSMO) ha estat acceptat pel ministeri. Un dels objectius de COSMO és la creació d'una base de dades de trajectòries de dispositius flotants que compili, homogeneïtzi, validi , distribueixi i compari diferents conjunts d'observacions que actualment es troben disperses entre diferents entitats públiques. Les dades obtingudes s'utilitzaran per validar els sistemes de prediccions de trajectòries utilitzades en les operacions de Recerca i Rescat portades a terme per Salvamento Marítimo.\nCarolina Gabarró nomenada delegada espanyola en el Comité Cientific Internacional de l'Artic\nLa Carolina Gabarró ha estat nomenada delegada espanyola en el Comité Cientific Internacional de l'Artic (IASC, Internation Arctic Science Comitee), en el grup de treball de la Criosfera, juntament amb Francisco Navarro (UPM). Aquest Comité té com a missió promoure i facilitar la cooperació en tots els aspectes de la recerca a l'Àrtic, per tal de fomentar una major comprensió científica de la regió de l'Àrtic i el seu paper en el sistema de la Terra.


S'obren les inscripcions als 6 cursos gratuïts de competències digitals de la Seu - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nS'obren les inscripcions als 6 cursos gratuïts de competències digitals de la Seu\nS'obren les inscripcions als 6 cursos gratuïts de competències digitals de la Seu Regió7\nAquest matí han començat les inscripcions en línia als 6 tallers gratuïts de competències digitals que realitza el Punt Òmnia de la Seu d'Urgell. L'oferta comença la setmana del 17 de setembre i està adreçada a totes les edats.\nEn aquesta nova temporada es tornarà a impartir el taller d'estimulació cognitiva, que busca treballar i estimular la ment a través d'exercicis i fitxes de càlcul, de llenguatge, de relacionar o de memòria biogràfica, i també jocs en línia com la sopa de lletres, torres de Hanoi, les 7 diferències o el braintraining. Està adreçat tant a persones de més de 65 anys com a adults en general i es farà els dilluns de 16 a 17.30 hores.\nEls altres tallers són primers passos-processadors de text, els dilluns de 10 a 11.30 hores, calendaris, els dimarts de 15 a 16 h, àlbums digitals, els dimarts de 16 a 17 h, fotografia digital, els dimecres d'11 a 12 h, i mou-te pel mòbil, els dijous de 15 a 16.30 h.\nLes inscripcions en línia es poden fer avui i demà, a partir de les 9 del matí, amb suport al Punt Òmnia. Les dates per fer-ho de manera presencial són els dies 12 i 13 de setembre, a partir de les 9 del matí, a l'Oficina d'Atenció Ciutadana de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell. Es farà només una inscripció per persona i curs.


El CATN prepara un informe sobre els requisits per a entrar a formar part de la UE - VilaWeb\nDimecres 02.07.2014 19:38\nEl CATN prepara un informe sobre els requisits per a entrar a formar part de la UE\nPi-Sunyer diu al parlament que a Catalunya no li seria gaire difícil · Els nous informes del CATN es presentaran el 14 de juliol\nEl president del Consell Assessor per a la Transició Nacional, Carles Viver Pi-Sunyer, considera que a Catalunya 'no li seria massa costós' complir els requisits fixats per ser membre de la Unió Europea des del punt de vista dels organismes reguladors i les estructures administratives. Així ho apunta un informe que prepara el CATN i que presentarà aquest mes de juliol. S'hi analitzen els organismes reguladors que caldrien per formar part de la UE en cas d'una Catalunya independent. El CATN, juntament amb altres institucions, analitza els 'screenings' o tests que han hagut de passar els últims tres estats que han entrat a la UE per avaluar els requisits.\nEn la seva compareixença a la comissió parlamentària d'estudi del dret de decidir, Viver Pi-Sunyer ha apuntat que Catalunya compliria els anomenats requisits de Copenhague, creats específicament per als països de l'Est però que després s'han aplicat a tots els estats que han volgut entrar. Aquests criteris són polítics (democràcia, estat de dret, drets humans) i econòmics (mercat viable), a més de la voluntat d'assumir els mandats de la UE.\nAquestes són les condicions prèvies per a la consideració d'un estat com a possible candidat. I el CATN creu que a Catalunya no li seria massa costós de complir també amb el test en matèria d'organismes reguladors i estructures administratives, si és que finalment els hagués de passar. Això és el que analitza un dels informes que el consell ha de presentar aquest juliol, i que avalua els 'screenings' que van passar els últims tres estats que van integrar-se dins de la UE.\nEl president del Consell Assessor per a la Transició Nacional, Carles Viver Pi-Sunyer, ha comparegut davant de la comissió d'estudi per donar compte dels últims quatre informes que va presentar el consell: administració tributària, cooperació, internacionalització del procés i relació amb la UE.\nViver Pi-Sunyer ha fet especial èmfasi en el que analitzava el futur d'una Catalunya en el marc de la Unió Europea. En aquest sentit, ha recordat que el CATN conclou que un nou estat català quedaria dins de la Unió o si més no sortiria temporalment per després fer una integració ràpida, mantenint en tot moment el dret europeu en aquest temps transitori abans de tornar a formar-ne part.\n'Ens hem tirat un tret al peu'\nEn aquest sentit, Viver Pi-Sunyer ha reconegut que els sobiranistes 's'han tirat un tret al peu' en aquest tema insistint que Catalunya quedaria dins de la UE automàticament. Al seu parer, aquesta possibilitat és 'difícil', essent més probable una sortida transitòria per després tornar-hi a entrar.\nEl president del CATN i el portaveu del PSC al Parlament, Maurici Lucena, han protagonitzat pràcticament l'única picabaralla de la sessió. El socialista li ha recriminat que els informes del CATN només analitzin l'opció de la independència, i no d'altres vies, i ha qüestionat la solidesa jurídica del seu contingut, expressant opinions que, al seu parer, no valen el mateix que la de representants de la Comissió Europea que han avisat que una Catalunya independent quedaria fora de la UE. Ha citat els noms de José Manuel Durao Barroso i de Romano Prodi.\nEn la seva rèplica, Viver Pi-Sunyer ha dit que li dolia que Lucena pensés que treballaven sense honestedat. 'L'objectivitat difícilment existeix però hem d'intentar ser el màxim d'honestos possibles', ha apuntat. També ha remarcat que ell en cap cas havia dit que no s'haguessin de tenir en compte les opinions de Barroso o de Prodi, ha assenyalat que s'havien de tenir presents, però que no eren opinions oficials de la Comissió. Pel que fa a l'anàlisi d'altres opcions, ha insistit que les altres vies estan 'més explorades' i a més no depenen de la Generalitat, mentre que la independència és l'àmbit 'més ampli de llibertat d'actuació des de Catalunya'.\nQuatre informes el 14 de juliol\nViver Pi-Sunyer ha avançat que el proper 14 de juliol presentaran com a mínim quatre nous informes que ja tenen enllestits. Els vuit restants es faran públics abans d'acabar el mes de juliol, tot i que ha reconegut que hi ha dos més endarrerits que potser passen a la primera quinzena de setembre.


El moro, de personatge folklòric a qualificatiu racista | La Teiera\n← El Priorat en temps de guerra\nTestimoni de la presència dels llops a Montsant →\nLa figura del moro és molt present a la nostra cultura popular: protagonista de contes que ens transporten a terres llunyanes on les catifes volen o de rondalles ubicades en imaginats temps medievals, referent de construccions arquitectòniques bastides en temps immemorial, present en les celebracions amb balls que recorden antics enfrontaments, imatge exòtica de recurs per a disfresses de Carnaval…, els moros són, en definitiva, els altres a la nostra tradició popular.\nGeogràficament, el concepte abasta un territori amplíssim: s’aplica tant als habitants del Magreb –d’aquí vindria el nom– com als turcs, als pobles de l’Orient Mitjà i a d’altres encara més llunyans, tots associats a la religió musulmana.\nLa història d’enfrontaments —des de la lluita per la dominació del territori en temps medievals fins al control de les rutes marítimes— fins al segle XVIII o les guerres colonials del XIX pel control europeu dels territoris africans han deixat una forta petjada en la nostra cultura.\nMés enllà d’afirmar que el moro és, sens dubte, l’altre per excel·lència, la categoria és absolutament imprecisa. «Nosotros, los moros, no sabemos dónde empieza y termina lo moro, tampoco cómo se es moro ni cómo se deja de serlo. Sin embargo, cualquiera que esté leyendo esto sabe qué es un moro, tiene una idea clara y podría, incluso, dibujarlo», expliquen Ainhoa Nadia Douhaibi i Salmia Amazian. I és que, efectivament, el moro és una construcció social, una diferenciació secular —ara categoria— que agrupa pobles i cultures diversos amb trets diversos, agrupats pel color de la pell o la pertinença a un món àrab i/o musulmà, una altra construcció colonial de límits imprecisos però prou útil per a la geopolítica europea, com afirmen les mateixes autores.\nGegant moro de Reus, figura del voltant de 1800\nEntre l’exotisme dels contes i el record del conflicte, la figura del moro ha estat idealitzada o temuda. Llegendes com el salt de la reina mora de Siurana perpetuen el record d’una dominació feudal musulmana –aquesta fou terra de moros– que queda molt lluny en el temps. En podeu trobar a Llegendes de moros i cristians (2003), entre moltes altres publicacions. Més recents en el temps són algunes construccions de vigilància i defensa vora el mar –moros a la costa!– i les narracions de pirateria i d’atacs a les poblacions del litoral, o la poc coneguda història de la balandra corsària Misericòrdia, finançada pels comerciants reusencs, a finals del segle XVIII. Encara més propers són els testimonis orals que les últimes generacions han anat transmetent sobre les guerres colonials a l’Àfrica des de la segona meitat del segle XIX o sobre el paper de les tropes marroquines emprades per Franco a la Guerra Civil.\nA les festes, tenim balls de cavallets i de galeres, de moros i cristians, relats de pirateria, com el Ball de Marcos Vicente, o de cavallers que tornen de la guerra contra els moros, com el de Mossèn Joan de Vic. La llista de representacions festives seria molt llarga. L’exposició Ballar el moro (2014), presentada per primer cop al II Congrés de Balls Parlats, a Tarragona, o les actes del congrés La dansa dels altres aporten una considerable informació sobre aquest conjunt de manifestacions. Tenim gegants moros, des de fa segles, en viles i ciutats. I, per Carnaval, disfressar-se moro és un recurs prou a l’abast.\nEn el present, però, les persones procedents o amb orígens familiars a l’altra riba de la Mediterrània han esdevingut part de la nostra vida quotidiana. I, sense la llunyania que propicia l’acceptació de l’exotisme, els tòpics i les imatges folklòriques, o els records de passats llunyans o recents, esdevenen recança; i la por a la diferència, arma política.\nEls mites i les mentides històriques continuen ben presents a la nostra societat: és absolutament habitual que es parli de la reconquesta cristiana medieval, idea que va impregnar l’ensenyament durant dècades i un dels pilars del nacionalcatolicisme franquista. Apareixen noves llegendes urbanes, rumors contemporanis adreçats a fomentar el rebuig vers les persones migrades o l’odi contra tota aquella que per aparença o indumentària s’hi associa, encara que hagi nascut a la pròpia ciutat. S’oblida que totes les religions han generat fanatismes i violència —«Totes les doctrines comencen amb uns màrtirs i acaben amb una inquisició», afirmà Joan Fuster. Es mesura l’altre en funció de la seva posició social: no és el mateix ser un turista àrab o un jugador de futbol que que venir a treballar a la verema o a collir fruita. I el concepte de moro, més enllà de les definicions de diccionari, esdevé insult en boca de racistes i xenòfobs.\nEns podem preguntar fins a quin punt la presència del moro en l’imaginari col·lectiu té algun paper en la construcció de l’altre en la societat actual. Certament, la distància geogràfica i temporal és inherent a la majoria d’aquests personatges festius, que apareixen representats segons un models tòpics no necessàriament propers a cap realitat passada o present.\nEl moro folklòric del passat, com els dracs o els diables, pot ser reconegut i representat. Són màscares o carcasses, són personatges de fantasia literària. En aquest sentit, potser no cal deixar d’explicar rondalles ni llegendes ni tampoc canviar la toponímia. No ens cal deixar de ballar per festa major. Això sí, hem de treballar perquè en la composició social dels nostres grups festius no hi hagi fractures culturals. Que tothom hi participi i hi interpreti el paper que li abelleixi.\nPerò, alhora, hem d’entendre que el que avui és llegenda i joc festiu en algun moment fou eina d’adoctrinament, de canalització de les pors o de generació d’odi. Perquè la cultura popular no és neutra ni innòcua. La cultura popular ha propiciat la transmissió de mites i creences que sustentaven la desigualtat i justificaven la injustícia. I en el present, la difusió de nous relats llegendaris sobre les persones immigrades o d’imatges simbòliques –moro, musulmà, terrorista– no s’atura.\nNo es el mateix emprar moro com a categoria genèrica que s’aplica a persones diverses: homes i dones de diferents generacions, nascudes al Magreb o a Catalunya, de llengua àrab o amazic, creients, més o menys practicants o no, d’ideologies vàries… Un qualificatiu genèric que serveix per a construir ara mateix una comunitat a la qual atribuir suposats comportaments col·lectius que afecten a tots els seus membres. Ho exemplifica prou bé l’escriptor Saïd el Kadaoui a Radical(s) (2020) quan parla de la seva pròpia experiència després dels atemptats de Barcelona.\n2 respostes a El moro, de personatge folklòric a qualificatiu racista\n7 Març 2021 a les 11:21\nNota: En els darrers mesos he reflexionat, he estat llegint i rellegint textos, a partir de la meva col·laboració en l’exposició «Mirant l’altre. Les imatges de la diversitat al Museu de Reus» que es podrà visitar duran aquest 2021 al Museu Salvador Vilaseca (Raval de Sta Anna) de Reus. La mostra fa referència als altres en la cultura popular sintetitzant idees i presentant objectes que formen part de les col·leccions del museu. Aquest article recull alguns apunts i observacions resultat d’aquest treball de preparació, amb voluntat de contribuir al debat sobre el paper de la cultura popular en la diversitat.\n9 Març 2021 a les 14:38\nMolt interessant com a resum global, Salvador. Valoro molt que entenguis que el “moro” permet (igual que passà antigament) construir tota una comunitat en sentit genèric (un gran calaix d’alteritat on s’hi posa gent d’ètnia i procedència molt diversa: així ho palesen els testimonis que no tenen clar què és i què no és “moro” però sí quins són els estereotips o el cànon de representació multisecular).\nPerò també m’interessa i comparteixo el teu parer que no cal arraconar, per suposadament alienadors o discriminatoris, els elements festius d’aquest entorn de la mateixa manera que no s’eliminen els embassaments franquistes ni s’estripa un procés de bruixeria del segle XVI; aquests elements seran una eina discriminatòria o d’adoctrinament encara avui només si deixem que així sigui.


Culrojos pel món - Vilafamés: de febrer 2014\nXVI Maratón Espadán 2014 (2)\nLes sensacions després d'acabar el Marató d’Espadà podrien ser com les dels acudits que comencem: “Tinc una mala noticia i una bona”.\nLa mala: la baixa temperatura junt al fort vent del principi em fa abrigar-me més del compte. Error. Abans de les dues hores de cursa les temperatures augmenten considerablement i la bullida és monumental.\nA partir del km 25, inexplicablement se me forme una ampolla en el taló dret. Ni les sabatilles, ni els calcetins són nous, però són coses que passen. Poc a poc va en augment i els últims quilòmetres se me fan interminables, doncs he de modificar la xafada i reduir el ritme.\nLa bona: després de 4h 37m arribe el 91 de la classificació general i el 25 de la categoria veterans A. En condicions normals pense que haguere baixat de 4h 30m que ere la meua previsió inicial.\nAixí que el que no se contente és perquè no vol ;-)\nXVI Maratón Espadán 2014 (1)\nEl pròxim 23 de febrer es celebrarà la 16a edició d'aquest marató que organitza el Club de Triatlón Alto Palancia amb la col·laboració dels ajuntaments de Segorbe, Vall de Almonacid, Almedíjar i Castellnovo.\nSerà la primera vegada que em posaré el pitral en aquesta temporada i també serà la primera participació en aquesta cursa de 42,950 km oficialment homologats per la FEMECV. Amb un desnivell de 1.850m D+ i 8 avituallaments repartits pel recorregut de la serra espadà.\nXIV Cursa Cabanes.\nSegona cursa del any, aquesta vegada va ser Cabanes, l’organitzadora. 23km 740+.\nMolt bon ambient, bonic recorregut, molta gent coneguda…i un bon entrepà de llonganisses, jijijij.\nTenia l’idea de que era un recorregut ràpid, i ara ja entenc perquè, llevant les dos pujades fortes que hi ha, la Ferradura i un altra, tot el demés pica cap avall, i es ahi on jo perc ritme i motivació….el monte esta ple de cabretes¡¡¡¡\nUna bona pujada només començar tot d’asfalt, ja va ficant a cadascú al seu lloc, fins que ja comença la senda, pista…i com no les pedres de punta i la pedra solta,…. on abans del primer control, 5K em retortelle el peu, això em fa frenar, no vull fer-me mal.\nFinalment 2:48:24 8ª classificada Sènior Femení.\nCronoescalada de Les Tosses\nDes de gener de 2013 que no provava de fer la cronoescalada de Les Tosses i ja tocava.\nDesprés d’unes setmanes de càrrega tenia la sensació d’haver millorat l’umbral de pulsacions i haver obtingut algo més de potència a les cames.\nAixí que després de rodar una hora pel Pla, vaig decidir fer la crono, rebaixant en 10 segons el millor temps que tenia fins ara.\nEn aquesta ocasió: 2,830 km i 323m D+ en 19m 39 sg\nMarató de Vilafamés - (esborrany 2a part)\nSi la setmana passada vam testejar la 1a part del recorregut, aquest dissabte li ha tocat el torn a la segona mitat.\nPossiblement aquesta 2a part del marató siga més tècnica i és faça més dura per als corredors. Tot i que a priori ixen menys metres de denivell, el tipus de terreny i el quilòmetres acumulats en cursa es poden fer notar: 19,56 km i 856m D+\nAixí com la 1a part està completament traçada i neta, en aquesta segona mitat hi ha algun tram de senda nova que caldria obrir i netejar per fer el recorregut més atractiu i muntanyenc.


UN ESTIU A L EMPORDA. MÀRIUS CAROL. 9788416334124 Llibreria Carrer Major\nEn Marc és un experimentat periodista que es veu obligat a deixar la corresponsalia a Londres per incorporar-se a la redacció amb un càrrec. El seu retorn coincideix amb la mort del seu oncle que li deixa una magnífica masia envoltada de vinyes a lEmpordà, on ell havia passat els estius.Mentre en Marc intenta posar ordre al mas i de pas a la seva vida, descobrirà una postal dirigida al seu oncle i signada per Romy Scheneider. En Marc anirà descobrint pistes sobre la possible relació entre lactriu i el seu parent mentre es debatrà entre el retorn a la professió o la definitiva retiradaa lEmpordà. Dues dones totalment diferents interferiran en la seva vida i lajudaran a decidir el seu futur.\nVista previa: UN ESTIU A L EMPORDA


rebaixes: PERDRE PES...aquarel·la\n“Perd pes, li deien, sembles una bola “.\nUn xic tontot, ell, un sant, un home bo\nque tot s’ho creu, que poc pensa,\nse li acudí llençar lluny l’abric\ni tot el que en l’hivern el consolava...\nI, sí, s’aprimà... Tot és u tanta roba... !!\nQuan sortí al carrer amb la pell de nou nat\nningú el perdé de vista... –“On va eix boig !!\nAfaram estrany, llunàtic, inconscient... !!!.\nCom s’esposa a una pulmonia...\nJa és dins la caixa cap al Canyet !! “-.\nNingú volia morir amb la despulla.\nI tot d’una, acusat de desordre públic\nla poli l’emmanillà com gos sense amo.\n-“ Si sols és per perdre pes “- deia embogit.\nI amb les manilles idealitzava de nou\nel guanyar pes.... Per que aquelles noses...!!\nPerdre pes.... l’hi aconsellaren,..\nPerdre llibertat... l’emmanillaren...\nDE REBAIXES 18.- ANTON.- T.E.-23-4-18.\nEtiquetes de comentaris: aquarel·la, llibertat, pes, rebaixes


Dormirem plans - COLONIES ESTIU PYRENE\nBy Raül Cavaller16 juliol, 2018 No Comments\n05:30′ AM i ha començat a ploure al campament… el cel tot groc i l’aire càlid del Sud. El primer matí les tendes estan ben animades, avui nosaltres despertem a la Terribas.\nTravessa 7×7 hem estat els primers en esmorzar, última comprovació de material, foto d’inici i ens posem en marxa. Tenim previst fer el cim del Puigpedrós, baixar cap al circ d’Engorgs i passar la primera nit al Refugi Folch i Girona, a 2.300m. Estem animats, la pluja fina no ens impedeix mantenir el bon humor. Som 20 nois i noies, quan comencem a tibar amunt es fa una fila desendreçada i mica en mica ens perdem seguint el GR11.\nDesprés hem anat apareixent els altres camps. El dia no convidava a gaire… però com diuen: al mal temps bona cara, esmorzem fort i corredisses pel campament preparant-nos per començar.\nEquitació Iniciació som 14 cavalls… per 12 nois i noies i 2 monitors. El primer dia conèixens, les selles, el tancat… una bona feinada. Comencem a treballar per parelles, i se’ns fa més fàcil carregar. Quan estem preparats per començar a treballar a la pista que tenim muntada al Prat de la Mata de l’Ós comença a ploure més fort… déu ni do quina cortina d’aigua!\nMinairons ja sabíem que ens mullaríem i anem ben preparats per fer la cursa Orientació, però en 1 hora hem quedat molls. Retornem cap al campament i la Marta, l’Oriol i l’Arnau fan foc. En 15’ la llar va a tope i comencema entrar en calor. Hem passat la resta del matí amb jocs de taula guardats de la pluja.\nEl grup de Big Bike tampoc ens hem escapat: quan ha apretat la pluja érem camí de Meranges… ens hem quedat ben xops i glaçats… retirada a temps, tornem al campament amb la idea de retomar si para per la tarda.\nEls 3 grups d’Aventura Júnior potser som els que menys hem patit: hem descobert el bosc de Fontanera fent una cursa d’Orientació a peu. Arribem fins al Refugi de la Feixa així que el pateo és important.\nDesprés de dinar s’ha anat obrint i hem pogut reeemprendre les activitats amb la roba seca.\nMuntar a cavall, pelar patates, netejar el sotabosc, donar pedals… el campament comença a ser una petita ciutat, a estones també caòtica…\nPerò si algú podia fer avui un anunci del Decathlon aquests som el grup de WILD ADVENTURE. Descens en bici de muntanya des dels 1.900m de Fontanera fins als 1.000 metres a Ger, a la plana ceretana. Ens ha plogut fort a mitja baixada i a baix alguns estàvem gelats. Pedalant hem arribat fins a Bor, i arrossegant-nos ens hem ficat per la Tuta Gran per fer d’espeleòlegs durant 2 hores. Tornem a pujar a la bici plensa de fang i arribem a Prats per muntar a cavall fins al riu Segre. Amb tanta pluja els camins semblen rius, quina passada!\nHem agraït com feia temps no ho fèiem el sopar, quina ganassa.\nRebem un whatsapp: Travessa 7×7 ja hem arribat al Folch i Girona 👍🏼\nSembla que avui tots dormirem plans… shhhh… ZzzzzzZZZZZZzzz ZZzzzZZZ….\n7 x sempre


Entrevista a la startup Wecaria — Servei de Gestió de la Innovació — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nSou a: Inici / Notícies / Entrevista a la startup Wecaria\nXavier Espinal, llicenciat per la UPC en enginyeria electrònica i automatismes i amb un postgrau en gestió i optimització de procesos i Marc Busom, amb dues carreres, un postgrau, tres màster i actualment especialista en anàlisis de dades, integren l'equip fundador de Wecaria, projecte emprenedor gestat en el Programa Emprèn del Campus de Terrassa que té com objectiu revolucionar la manera en com els tallers disposen de les dades en temps real dels vehicles dels seus clients.\nEn què consisteix el servei que ofereix Wecaria amb Panopticar als tallers mecànics?\nEl servei de Wecaria cap els tallers consisteix en un software, anomenat Panopticar, que els permet disposar de dades, en temps real, de l’estat dels vehicles dels seus clients. Un cop disposen de les dades, Panopticar els ajuda a crear campanyes de marketing, promocions i avisos de tota mena dirigits específicament als clients exactament quan ho necessitin. Per exemple, quan un cotxe tingui un problema amb el motor, el taller sabrà quin problema és al moment i automàticament s’enviarà una notificació al propietari del vehicle informant-lo del problema, de les causes i de quina manera procedir.\nL’objectiu és, a més a més d’oferir al taller una eina potent orientada a fidelitzar els seus clients, permetre que els propietaris dels vehicles tinguin un major control sobre l’estat i despeses del seu vehicle i la seva pròpia seguretat. A més, agreguem funcions de caire familiar per tal que, per exemple, els pares puguin tenir constància de l’estat dels seus fills quan agafin el cotxe, notificacions i ubicació en cas d’accident, etc.\nA l'esquerra, Marc Busom i a la dreta, Xavier Espinal\nAmb tot, el taller podrà fer ús del Big Data i, mesura que anem desbloquejant noves funcionalitats, també de la intel·ligència artificial, per maximitzar l’eficiència del seu negoci, fidelitzar els seus clients i conèixer-los, perfilar-los i garantir-ne la seva seguretat a les carreteres.\nCreieu que el Covid, com ha passat en altres sectors, ha impulsat la digitalització dels tallers mecànics facilitant l'adopció de la vostra eina?\nSens dubte. La digitalització avança a tots els sectors, i els tallers tenen deures pendents. L’emergència que ha representat la Covid-19 ha forçat paulatinament als tallers a digitalitzar-se per dues raons ben clares.\nLa primera és per la necessitat de digitalitzar processos que fins ara es feien presencialment. És evident, amb el que estem vivint, a què ens referim.\nPerò a més, el taller oficial ha d’afrontar un segon repte: la reducció dels desplaçaments, la crisi econòmica i les tarifes més elevades que solen mantenir en relació amb els, per entendre’ns, tallers de barri, els impulsa a l’adopció d’eines que els permetin fidelitzar els clients. A tot això, la crisi econòmica preveu una reducció en el nombre de vehicles nous venuts, i les estadístiques posen de manifest que el parc de vehicles està envellint a Espanya, i com més vell és un vehicle, menys probable és que acabi anant a un taller oficial.\nEn Xavi, un dels dos cofundadors, és membre d’una família amb una llarga trajectòria en el sector de l’automoció amb tallers i concessionaris a diversos punts de Catalunya.\nPrecisament, des de dins del sector, va veure clara la necessitat de disposar de dades dels vehicles en temps real per tal de poder dur a terme campanyes i promocions realment efectives que, a més, oferissin als propietaris dels vehicles diverses avantatges tant en termes econòmics com en matèria de seguretat.\nDoncs de moltes maneres. Des de posar-nos a disposició professionals i tutors que ajuden a concebre el negoci des de diversos punts de vista, passant per esdeveniments i actes com el Demo Day, que per nosaltres va tenir una importància clau en tant que vam ser els guanyadors del premi a Millor Projecte.\nEl Programa Emprèn UPC és una oportunitat que agraïm molt haver tingut, pels contactes, aprenentatges i sinergies que ens emportem.\nEn quina fase us trobeu actualment en el desenvolupament de la vostra solució?\nEstem finalitzant la primera versió del software pels tallers, de l’app i del hardware que permet obtenir dades dels vehicles, i ja tenim algun grup del sector interessat en fer ús de la nostra solució. Amb això, necessitarem buscar finançament de forma imminent per tal de poder desenvolupar la solució completa i augmentar-la amb noves funcions.\nQuins són els següents passos per Wecaria a l'hora de fer créixer el model de negoci?\nLes necessitats del mercat, juntament amb les últimes innovacions, seran les que determinaran els següents passos. Ara per ara, però, tenim ja previstes futures actualitzacions al nostre software. Des de la creació d’algoritmes de Machine Learning orientats a l’automatització de preses de decisió dins del taller, passant per l’increment de funcionalitats a l’app dels usuaris que vagin més enllà del control i seguretat del vehicle. Tot això, un cop haguem obtingut finançament.\nContràriament al que inicialment havíem pensat (som de la generació que creu que internet pot ser l’única font) a la Biblioteca hem trobat recursos molt interessants que ens han ajudat i que no teníem accés, entre altres coses, a comprendre la comunicació entre els elements d’un vehicle i la centraleta, les diverses codificacions que hi ha al respecte, etc.\nI per acabar, quin consell donaries als estudiants que tinguin una idea negoci i que la vulguin desenvolupar durant els seus estudis?\nÉs difícil donar un consell, perquè el que a tu et pot anar bé és possible que a una altra persona no, i viceversa. Però potser el més important sigui que cal dedicar moltes hores, molta il·lusió i molt entusiasme al projecte, però estar sempre obert a modificar-lo parcialment transformar-lo totalment. Sovint pensem que la primera idea que tenim és perfecta, però l’autocrítica, amb finalitats constructives, juntament amb l’estudi del mercat i de les seves necessitats brinden oportunitats realment interessants.


Avui només ha vingut una dona a classe ! Fins ara, això no havia passat mai, sempre n'havien vingut 4 o 5 com a mínim.\nQuan li he preguntat a la que ha vingut per on eren les seves companyes, m'ha comentat que estaven a la Fira.\nAvui és dimecres i les atraccions són a meitat de preu ! Anar-hi amb 3 o 4 fills, m'ha dit, surt caríssim !!\nElla no hi ha anat perquè el seu fill ja és gran: té 21 anys !\nI les vocals ?\nTinc un parell d'alumnes que, quan han d'escriure una paraula, acostumen a escriure només les consonants. Per exemple escriuen MNT en lloc de MENTA.\nHe deduït que ho deuen fer perquè saben una mica d'àrab i en aquesta llengua no s'escriuen les vocals curtes !\nNomés ho fan excepcionalment, per facilitar la lectura als nens o persones que estan aprenent a llegir, posant accents diacrítics, a sobre o sota de les consonants, per indicar com s'han de pronunciar.\nEn àrab no existeix el so E i O !! Per això molts alumnes marroquins no diferencien la E de la I ni la O de la U.\nMireu quina néta més maca !\nDurant la classe d'avui, una alumna ha sortit a fora perquè li ha sonat el telèfon. Quan ha tornat a entrar, portava un somriure d'orella a orella. Li acabaven d'enviar una foto de la seva néta que té un anyet i viu a Gàmbia.\nFoto: Ana Cañizal


El Manresa, el Berga i el Súria són els guanyadors del 16è Vila de Gironella - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Manresa, el Berga i el Súria són els guanyadors del 16è Vila de Gironella\nredacció gironella 28.03.2016 | 07:42\nEl Gironella i el Cardona prebenjamins en un dels partits del torneig SALVADOR REDÓ\nDes de divendres fins dissabte a la nit es va celebrar la reeixida setzena edició del Vila de Gironella, torneig que va aplegar equips de moltes de les nostres comarques, com ara el Berguedà, el Bages, el Moianès, la Cerdanya i Osona. En el torneig, organitzat d'una forma impecable per l'entitat local, l'Atlètic Gironella, hi va haver un altre cop tres categories. Divendres va ser el dia per als alevins i l'endemà va ser el torn per als futbolistes de les categories dels benjamins i els prebenjamins.\nEn alevins, la victòria final en el torneig va correspondre al Centre d'Esports Manresa. El conjunt de la capital del Bages es trobava en emparellat en un grup en la fase prèvia amb l'Avià, el Baganès, la Pirinaica i el CF Puigcerdà; va passar ronda tot marcant 24 gols i sense rebre'n cap. En els quarts de final el Puig-reig li va plantar cara (2-0) i en la semifinal es va retrobar un altre cop amb el Puigcerdà (4-0). Ja en la final va batre el Berga B amb un marcador de 2-0.\nEn benjamins, el campió va ser un Berga resolutiu que en els vuitens va batre la Pirinaica per 5-0, en els quarts, el Vic per 4-0 i en les semifinals es va desfer per un mínim 1-0 de l'EF Ripollès. En la final, de nou els berguedans van retornar a l'eficàcia golejadora i van tombar el Sant Salvador de Cercs amb un marcador ampli de 5-2.\nEn la categoria dels més petits, el Súria va ser el campió en vèncer en la final per 3-0 l'Avià. El conjunt surienc va ser molt superior en els quarts al Vic (4-0), però al partit de semifinals li va caldre arribar fins a la tanda de penals per deixar fora de la final el Moià.


Vídeo xat Sèrbia - Sales de xat en Sèrbia - Kangaroochat\nPàgina d'inici › Per país › Vídeo xat sèrbia\nStari Grad ,Belgrade ,Central Serbia ,Sèrbia.\nGaudir de totes les funcionalitats que té Kangaroochat, una de les millors xerrades per posar-se en contacte amb el poble de Sèrbia. Accedir a la sala de xat Vídeo xat Sèrbia i es trobarà amb moltes persones agradables i divertides. El disseny de la xerrada és per als usuaris del xat, ia través de la retroalimentació, hem millorat tots els dies. Esperem que us agradi i tenir un bon moment.\nVols lligar amb gent de Sèrbia? Tenim una alternativa ideal per a vostè per ser feliç la resta del dia, ja que es troba aquesta persona especial i meravellosa, que ha estat buscant sense èxit, a prop de la seva ubicació. Entre Vídeo xat Sèrbia i trobar dins dels seus 7344847 habitants, la persona especial que el destí ha triat per a vostè.\nÉs vostè un dels que que volen tenir un milió d'amics? A continuació, començar a accedir a Vídeo xat Sèrbia, el punt de trobada en línia de tota la gent que odia estar sol i realment gaudeixen de fer nous amics. Digues als teus amics de la vida real per unir-se a aquest divertit xatejar per passar una bona estona.\nMostrant 222 Vídeo xat Sèrbia\nVídeo xat Sèrbia per ciutat important\nPrem el botó de 'entrar al xat' sense pensar-ho massa! Hi ha molta gent de Belgrado, en aquesta bella ciutat de Sèrbia, que estan tractant de trobar algú com tu. Atreveix-te! La seva ànima bessona pot ser enmig d'aquest 1273651 habitants.\nVols fer amics de Niš, en Sèrbia? O, ¿li agradaria trobar la seva ànima bessona entre els quals 250000 habitants d'aquest lloc? És el mateix que si vols un o altre: la veritat és que es pot trobar gent encantadora i especials en aquesta divertida xerrada. Accés i et divertiràs, això és segur.\nLi agradaria tenir una cita amb algú de Novi Sad, aquesta ciutat de Sèrbia amb 215400 habitants? Doncs bé, deixar d'esperar en aquest moment! Venir en aquest moment per a aquest xat divertir-se i trobar algú que fan que el cor llauna més fort.\nAmb una població de exactament 155591 habitants, Zemun que podria ser la millor ciutat per trobar a aquesta persona que vostè està buscant. Accedir a aquest divertit xatejar per conèixer gent d'aquest lloc i potser la sort li va somriure avui.\nFer nous amics de Kragujevac, en Sèrbia, i tornar a visitar aquest fascinant ciutat de 147473 habitants, després d'haver establert contacte prèviament amb la gent d'allà. Aquesta és una molt bona manera de submergir-se en la cultura de qualsevol lloc del món que vulgui visitar.\nSap vostè Čačak, aquesta ciutat de Sèrbia, amb 117072 habitants? Si vostè està pensant a visitar aquesta meravellosa ciutat, podem posar-li en contacte amb la gent d'allà perquè pugui conèixer algú especial, que us mostrarà les atraccions turístiques més importants i amb els quals es podria tenir una connexió. ¿Vostè s'atreveix? A continuació, accedir al xat en aquest moment.\nVídeo xat Sèrbia per l'estat\nNo seria meravellós si poguéssim conèixer gent de Central Serbia, en Sèrbia, per anar amb ells al cinema, a anar en bicicleta amb, en caminar amb el seu gos, o qualsevol altra afició que té? A continuació, deixar de preguntar-se, accés en aquest moment i fer-ho realitat.\nÉs vostè de Pokrajina Vojvodina? Vols augmentar el seu cercle d'amics, o perquè les persones amb les que pot sortir cada cap de setmana, al cinema, a una muntanya, a la platja o a una festa? Després unir-se a la nova forma de conèixer gent d'aquest lloc! La gent de Sèrbia i molts llocs ja estan en aquest xat. Unir-se a nosaltres també! Feu clic al botó 'Accés xat'.\nPreparar la maleta per anar a Altres ciutats a Sèrbia, un lloc extraordinari en un país que és tan plural i divers com és Sèrbia. I per no estar sol, conèixer a gent d'aquest lloc en aquest divertit i xat agradable. Feu clic a 'Accés xat' i gaudir.\nusuaris de major classificació en Sèrbia\nKragujevac ,Šumadijski Okrug ,Central Serbia ,Sèrbia.\nPančevo ,Juzhno Banatski Okrug ,Pokrajina Vojvodina ,Sèrbia.


2015/2015_03_03_Esglesia_de_les_Saleses.jpg dimarts, 3 de març de 2015\nPersonatges Dr. Ramon Corts\nFormava part del monestir de l´Ordre de la Visitació de Santa Maria. La primera pedra es va col•locar el 28 de març de 1875. Les monges van entrar-hi el 1878, però l’església no es va consagrar fins a 1885, fa 130 anys.\nEl modernisme ja trucava a la porta. L’església està concebuda amb una combinació de materials: maó, vidre, lpedra tallada i maçoneria.\nConserva la major part dels elements originals, tot i els fets de la Setmana Tràgica, el 1909, i els de la Guerra Civil, amb els bombardejos de la flota italiana, tant el monestir com el temple van sofrir grans destrosses, a més de diversos assalts i incendis. L’any 1991 se’n va restaurar l’interior i més tard l’exterior.\nL’església correspon a la parròquia actual de Sant Francesc de Sales i s’hi celebren misses cada cap de setmana. L'antic convent va ser convertit l'any 1943 en un col•legi dels Germans Maristes.\nL’any 1882 es va construir l’església de les Saleses. Va ser un encàrrec de l´Ordre de la Visitació de Santa Maria perquè formés part del seu monestir.\nL’obra la va dirigir l’arquitecte Joan Martorell i va comptar amb la participació d’Antoni Gaudí, llavors un dels seus deixebles. L’estil de l’església és historicista però ja s’hi poden veure els elements distintius del modernisme.\nDr. Ramon Corts explica els elements modernistes.\nL’església va passar moments complicats durant la Setmana Tràgica i la Guerra Civil. L’any 1936 es van cremar el convent i l’església, i les monges van haver de marxar. L’any 1945 es va transformar en la parròquia de Sant Francesc de Sales.\nLa singularitat de l’edifici va inspirar altres construccions religioses de l’època.\nDr. Ramon Corts explica que la Catedral de Barcelona té la mateixa agulla i acab dient les funcions actuals de l’església.


Les dones poden estar obligats a registrar-se per al projecte | CAT.Lamareschale.org\nLes dones poden estar obligats a registrar-se per al projecte\nAnem a discutir.\nEl projecte de sistema de realitat no s'ha activat des de la dècada de 1970.\nEl 1982, el Tribunal Suprem va dictaminar que les dones no s'han d'inscriure en el projecte, ja que no se'ls va permetre servir a funcions de combat.\nAixò va canviar l'any passat quan el Pentàgon va llançar la política de 65 anys d'edat.\nFamós intensa i d'elit Escola Ranger de l'Exèrcit (menys de passar la meitat dels estudiants) també va permetre a les dones per inscriure l'any passat per primera vegada.\nFins al moment, tres dones han passat.\nEls que estan a favor\nMoltes persones que donen suport l'esmena fan el cas que es tracta d'un pas positiu cap a la veritable igualtat de gènere.\nMembre del comitè representant Jackie Speier (D-Califòrnia) va dir: "Si volem que la igualtat en aquest país, si volem que les dones siguin tractades exactament igual que els homes són tractats i que no han de ser objecte de discriminació, llavors hauríem de donar suport a un servei militar obligatori. "O, com un comentarista en TheHill.com va posar, 'la igualtat de drets significa igualtat de responsabilitats'.\nRep. Chris Gibson (R-Nova York) va intervenir amb un punt sòlid, el que explica que, fins i tot si es van redactar les dones, això no canvia el fet que tots els treballs militars es basen en criteris específics.\nQualsevol persona que no compleixi amb els requisits per a la infanteria de combat o un altre paper-home o dona-que encara estigui actuant en posicions de suport.\nEls que estan en contra\nCom era d'esperar, hi ha un contingent vocal fent que l'argument que tot i els canvis en les polítiques que s'han produït durant l'any passat, les dones encara no pertanyen realment en posicions de combat.\nAquestes persones estan citant un estudi controvertit cos de marina (PEEP el resum aquí) que van examinar l'impacte de la integració de gènere en l'eficàcia en combat, i van indicar que de tots els homes unitats funcionen millor.\nUn altre argument que realitzen els detractors és que el projecte és una idea antiquada que ha de ser abolit tota manera, després de tot, el servei selectiu no ha estat necessari des de la Guerra del Vietnam.\nEl president del comitè, Rep. Mac Thornberry (R-Texas), ha estat jugant Suïssa, dient que ell pensa que el Congrés ha d'intervenir en els pros i els contres del projecte de sistema actual abans de prendre qualsevol decisió.\n(Totalment vàlida, Mac, però si vostè no ha notat, el Congrés no ha estat rebent molt fet darrerament :: :: tos nominació al Tribunal Suprem :: tos :. :)\nEns va deixar saber quin costat estàs en els comentaris.\nEl meu violent ex mha segrestat: com una dona va sobreviure a una experiència traumatitzant i aterrorizante\n7 formes destalviar diners en vacances\nNo més dolor de peus\nQuè és ser dona en el moviment de la vida negra\nAddicte als llibres dautoaprenentatge\nNo hi ha cap raó per què una venda de coure feminista hauria de conduir a amenaces de violació\nOn Hillary Clinton es troba en tots els grans problemes per a les dones\nRealitza decisions: No hi ha segona oportunitat\nDóna lloc a les Regles Oficials de Sorteig del Llibre


Creixerà el turisme alemany a la CB – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nCreixerà el turisme alemany a la CB\nBy Paul Marca|2014-03-10T12:10:36+02:0010 de març de 2014|Sense categoria|Comentaris tancats a Creixerà el turisme alemany a la CB\nEl Patronat de Turisme Costa Brava Girona preveu que el nombre de turistes alemanys que aquest any visitaran la Costa Brava augmentarà respecte a l’any passat. Així ho calcula després de les trobades que aquests dies té amb operadors turístics alemanys a la fira internacional de turisme de Berlín, ITB, segons informa el diari El Punt Avui.\nPer tant, segons informa el Patronat, aquesta temporada l’operador turístic alemany FTI preveu portar entre un 30% i un 40% més de turistes alemanys i l’operador Dertour, en el primer trimestre del 2014 ha registrat un augment del nombre de reserves a la destinació gironina del 15% al 20% respecte al mateix període de l’any anterior. Pel que fa a l’agència de viatges i companyia d’autocars Ostwest, que continua sent líder a Catalunya, augmenta la contractació i les reserves a la Costa Brava Sud.\nPatronat i oficines de turisme de Lloret de Mar i Castell-Platja d’Aro participen, del 5 al 9 de març, en aquesta fira des de l’estand de Catalunya. Durant aquests cinc dies, a l’espai de la Costa Brava i hi fan reunions i també distribueixen material promocional de l’oferta turística de la Costa Brava i el Pirineu de Girona a professionals del sector turístic i al client final.


Multihomed - Acacha Wiki. Informàtica i telecomunicacions\nMultihoming és una tècnica utilitzada normalment per afegir redundància i per tant incrementar la fiabilitat (reliability). Vegem alguns exemples:\nServidor multihomed: normalment fa referència a un servidor que té múltiples IPS. En el cas d'un servidor d'Internet amb múltiples IPs públiques, es pot donar els cas que cada Ip pública pertany a un ISP diferent i per tant, tenim una redundància d'accés al servidor que ens permet accedir per dos IPs diferents (si un ISP falla, queda l'altre IP).\nRouter Multihoming: un encaminador amb accés a múltiples ISPs. Igual que l'anterior, és un encaminador que té 2 o més adreces Ip públiques que li permeten connectar-se a dos o més ISPs.\naka Multi-Homed Servers\n1.1 Migració servidor d'una IP pública a un altre. Canvis en DNS\n1.2 Overcoming Asymmetric Routing on Multi-Homed Servers\nAl canviar l'adreça pública d'un servidor connectat a Internet amb una IP pública, provoca que hagem de canviar la configuració del servidor de DNS per apuntar cap a la nova IP. El problema està en que els canvis als servidors DNS d'Internet no s'apliquen automàticament degut a les caches i TTL dels servidors DNS. Això provoca que pugui tardar varies hores (o dies) en propagar-se un canvi a tots els DNS de la xarxa.\nVegeu un exemple. La wiki que esteu consultant, en el seu moment va haver de migrar la seva IP de.\nSi ens es possible tenir les dos IPs durant la migració, podem assegurar-nos que el servidor no deixa mai de respondre si contesta correctament a les dos IPs. Els servidors de DNS ja actualitzats contestaran a la nova IP (185.13.76.40), en canvi els encara no actualitzats respondran a l'antiga (109.69.15.140).\nEl problema és que tenim dos IPs al mateix servidor (Servidor Multihomed), cada IP correspon a la IP d'un ISP diferent i si utilitzem la típica configuració basada en gateway per defecte (default gateway), aleshores només la IP que està associada al default gateway funcionarà correctament.\nLa solució passa per aplicar Policy Routing. En el meu cas el procediment ha estat afegir una targeta de xarxa al servidor (es tractava d'una màquina virtual i això ha facilitat la tasca). La nova targeta agafa la nova IP del servidor i es configura per a ser el default route per la nova connexió.\nEl que cal fer és crear una taula de rutes extra a la taula de rutes per defecte. Aquesta taula de rutes l'aplicarem només a les connexions per l'antiga IP\nPrimer ens assegurem i fem un flush (per si existia)\n$ sudo /sbin/ip route flush table 80\nComprovem la taula esta buida:\n$ sudo ip route show table 80\nAfegim una entrada a la taula:\n$ sudo /sbin/ip route add table 80 to 109.69.15.128/28 dev eth2\neth2: és la interfície de xarxa on hi ha l'antiga IP\n109.69.15.128/28: Adreça de xarxa i mascara de l'antiga IP\nAmb això afegim accés capa 2 a la xarxa a la que pertany la IP per la interfície 2 (esta ruta també està igual a la taula de rutes per defecte). Utilitzeu ipcalc per comprovar els valors:\n$ ipcalc 109.69.15.129/28\nAra configurem el gateway (default route) per a aquesta taula de rutes:\n$ sudo /sbin/ip route add table 80 to default via 109.69.15.129 dev eth2\nOn és l'adreça del gateway.\nComproveu tot està Ok\ndefault via 109.69.15.129 dev eth2\n109.69.15.128/28 dev eth2  scope link\nAra afegim la norma de policy routing:\n$ sudo /sbin/ip rule add from 109.69.15.140/28 table 80 priority 80\nOn 80 ha de ser un valor inferior a la prioritat de la taula de rutes per defecte (253, fitxer /etc/iproute2/rt_tables) per tal que s'apliqui abans aquesta taula de rutes que l'altre.\nFeu un flush de la cache per aplicar el canvi:\n$ sudo /sbin/ip route flush cache\nEl servidor ja contesta a les dos adreces IP.\nNOTA: En el meu cas l'antiga IP es deixava d'utilitzar i per això no he fet els canvis permanents\nS'utilitza policy Routing.\nObtingut de «http://acacha.org/w/index.php?title=Multihomed&oldid=151663»\nS'ha visitat aquesta pàgina 4164 vegades.\nDarrera modificació de la pàgina: 25 gen 2013 a les 20:09.


Comença el nou curs 2019-20 dels programes educatius de l’Obra Social de Sant Joan de Déu. Un any que ve carregat de novetats.\nPer començar, diem adéu amb certa nostàlgia a la nostra marca Escola Amiga, que ens ha acompanyat els darrers anys, per donar la benvinguda al nou nom del programa: #educaSJD. La nova marca busca englobar els diferents projectes que realitzem en els centres educatius amb l’objectiu treballar amb l’alumnat el valor de la solidaritat.\nUn any més, a través de les xerrades a escoles i instituts treballem per buscar ponts de proximitat amb els més joves i sensibilitzar-los en àmbits com la salut mental, el sensellarisme, la gent gran i dependent, persones migrants, la infància hospitalitzada, el final de la vida, la discapacitat o la prevenció d’addiccions.\nCom a novetat, en la línia de continuar impulsant la implicació dels més joves, s’han dissenyat quatre models d’Aprenentatge Servei, que ens permetran replicar en nous centres educatius els diferents models de servei comunitari que durant anys hem realitzat en col·laboració amb escoles i instituts. Altaveu!, Voluntariat Magic Line, InClou Cultura i Projectes SJD, donaran l’oportunitat als més joves de donar veu, treballar pels col·lectius vulnerables i acostar-se a la seva realitat alhora que treballen competències i es formen com a ciutadans solidaris i responsables.\nEl programa es complementa amb materials educatius, propostes d’activitats per treballar els diferents àmbits a l’aula que el professorat pot descarregar al web www.batecs-sjd.org. Un portal de vídeos testimonials de curta durada, amb vivències que conviden a la reflexió des de diferents mirades. Històries de vida d’usuaris, professionals, familiars i voluntaris que acosten als joves la realitat de les persones més vulnerables del seu entorn. A la mateixa pàgina, els vídeos es relacionen amb recomanacions de recursos (pel·lícules, llibres, cançons, enllaços …) útils per a complementar la tasca docent i entendre la situación dels col·lectius en risc d’exclusió.\nFinalment, i amb la voluntat d’apropar-nos a la comunitat educativa, s’ha creat el compte de Twitter @educaSJD_ca. Un canal de comunicació per informar de l’actualitat del programa, a més d’oferir consells i recomanacions sobre #educacióenvalors.\nSi ets professor o professora i t’interessa que el teu centre participi en el programa, posa’t en contacte amb nosaltres a educa@solidaridadsjd.org.


Ràdio Balaguer - Aquest diumenge es celebrarà la Festa Major del Castell del Remei.\nAquest diumenge es celebrarà la Festa Major del Castell del Remei.\nA partir de les 10 del matí es donarà inici a la festa reunirà al voltant de la plaça un mercat d'artesania i de productes de proximitat i un espai de foodtrucks, però a més, moltes activitats paral•leles com passejades en carruatges d'època, exposicions i concursos fotogràfics, activitats infantils, a més de les visites guiades tant a l'espai del santuari com al celler.\nA 2/4 d'11 tindrà lloc la inauguració oficial amb el pregó a càrrec del catedràtic de la UB Sebastià Serrano Farrera, a les 11 la missa solemne cantada per l'Orfeó Nova Tàrrega i a les 12 del migdia la cercavila amb els geganters de Penelles i la ballada de sardanes amb la Cobla Tàrrega.\nA més, a partir de 2/4 d'1 del migdia esta previst un aperitiu musical amb Irene Garcés i Ignasi González. La festa acabarà a 2/4 de 3 del migdia amb el tradicional toc de sirena de la finca.