Què significa STOOIP? -STOOIP definicions | Abreviatura Finder\nInici › 6 cartes › STOOIP\nQuè significa STOOIP?\nEsteu buscant el significat de STOOIP? A la imatge següent, podeu veure les definicions principals de STOOIP. Si voleu, també podeu descarregar el fitxer d’imatge per imprimir o compartir-lo amb el vostre amic a través de Facebook, Twitter, Pinterest, Google, etc. Per veure tots els significats de STOOIP, desplaceu-vos cap avall. La llista completa de definicions es mostra a la taula següent per ordre alfabètic.\nSignificat important de STOOIP\nLa imatge següent presenta els significats més utilitzats de STOOIP. Podeu baixar el fitxer d’imatge en format PNG per utilitzar-lo fora de línia o enviar-lo als vostres amics per correu electrònic.Si sou administrador d’un lloc web no comercial, no dubteu a publicar la imatge de les definicions de STOOIP al vostre lloc web.\nTotes les definicions de STOOIP\nCom es va esmentar anteriorment, veureu tots els significats de STOOIP a la taula següent. Tingueu en compte que totes les definicions es llisten en ordre alfabètic.Podeu fer clic a enllaços de la dreta per veure informació detallada de cada definició, incloses les definicions en anglès i el vostre idioma local.\nSTOOIP Oli Original tanc accions en lloc\nSTOOIP Oli d'existències tanc originalment en lloc\nQuè significa STOOIP per a text\nEn resum, STOOIP és un acrònim o abreviatura que es defineix en llenguatge simple. Aquesta pàgina il·lustra com STOOIP s'utilitza en els fòrums de missatgeria i xat, a més de programari de xarxes socials com VK, Instagram, WhatsApp i Snapchat. A la taula anterior, podeu veure tots els significats de STOOIP: alguns són termes educatius, l'altre són termes mèdics i fins i tot termes informàtics. Si sabeu d'una altra definició de STOOIP, contacteu amb nosaltres. L'inclourem durant pròxima actualització de la nostra base de dades. Si us plau, informeu-vos que alguns dels nostres acrònims i les seves definicions són creats pels nostres visitants. Per tant, el suggeriment d'Acrònims nous és molt benvinguda! Com a retorn, hem traduït l'acrònim de STOOIP a espanyol, francès, xinès, portuguès, rus, etc. Podeu desplaçar-vos més avall i fer clic al menú d'idioma per trobar els significats de STOOIP en altres idiomes 42.


PREINSCRIPCIÓ I MATRÍCULA CFGM 22 – EMAiD\nPREINSCRIPCIÓ I MATRÍCULA CFGM 22Escola2022-03-30T14:23:22+02:00\nCICLES FORMATIUS DE GRAU MITJÀ (ARTS PLÀSTIQUES I DISSENY)\nPREINSCRIPCIÓ // presentació de sol·licituds: del 17 al 23 de maig de 2022\n*Per fer la preinscripció al nostre centre, l’aplicatiu us demanarà les següents dades.\nEls futurs alumnes haureu de realitzar la preinscripció al centre on voleu cursar els vostres estudis del 17 al 23 de maig de 2022, ambdós inclosos per via telemàtica al portal https://educacio.gencat.cat/ca/inici\n–DNI, NIE ó passaport (aquell document amb el que l’alumne/a s’ha identificat a la sol·licitud), per les dues cares, així com del/de la pare/mare i/o tutor/a legal de l’alumne/a.\n-Llibre de família on constin les dades de l’alumne/a i dels pares de l’alumne/a.\n-Certificat/títol que dóna l’accés al cicle formatiu (prova d’accés, exempció…).\nCFGM ASSISTENT AL PRODUCTE GRÀFIC INTERACTIU>>>


Agent rural fent tasques d'inspecció\nAquesta espècie, en perill d’extinció a Catalunya, és molt sensible a la presència de les persones; per això certes activitats, sobretot les relacionades amb l’oci, representen un risc\nAgent rural fent tasques d’inspecció | Agents Rurals\nFa més de 30 anys que una parella d’àligues cuabarrades crien dins la Zona d’Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) del Sistema Litoral Central, al municipi de Gelida (Alt Penedès). Aquest any 2018, malgrat patir una forta pressió humana, ja que aquesta ZEPA és molt propera a grans infraestructures i poblacions, la parella d’àguiles va aconseguir treure un poll. Però, al mes d’abril, quan el poll ja tenia uns dos mesos de vida, els progenitors el van deixar d’alimentar, i la cria va morir. Els Agents Rurals de l’Alt Penedès, després de confirmar la desaparició dels progenitors del poll de Gelida, van començar la recerca immediata dels possibles motius.\nDe seguida es van localitzar nombroses vies d’escalada que s’havien instal·lat recentment als penya-segats frontals al niu i en una visual en línia recta de menys de 100 metres. Es calcula que diverses persones van estar treballant-hi durant uns dies en una zona de molt difícil accés, i van haver de fer neteja de la vegetació (desbrossada i tala d’arbres) per facilitar-hi el pas de persones i material. Tota aquesta activitat és incompatible amb la reproducció de l’àliga cuabarrada i va acabar ocasionant que la parella d’àligues abandonessin el seu poll, cosa que va provocar-ne la mort per inanició, fred i/o depredació. No s’ha pogut determinar l’autoria dels fets. Es dona la circumstància que per accedir al lloc cal passar per un corriol de pas prohibit durant l’època de cria d’aquesta espècie. Una unitat del Grup de Suport de Muntanya (GSM) dels Agents Rurals va ser mobilitzada per enretirar i comissar tot el material instal·lat. Es van enretirar 104 ancoratges, 13 reunions i diverses eines i cordes d’escalada corresponents a 23 vies d’escalada. Dins les ZEPA és totalment prohibida l’escalada. En cas de dubte, cal adreçar-se als Serveis Territorials del Departament de Territori i Sostenibilitat.\nAgent Rural del Grup de Suport de Muntanya (GSM) durant les tasques de retirada del material d’escalada | Agents Rurals\nDavant la pressió a què es troba sotmesa aquesta espècie, el cos d’Agents Rurals del Departament d’Agricultura, en col·laboració amb el Departament de Territori i Sostenibilitat i l’Ajuntament de Gelida, està regulant els accessos en aquesta zona per compatibilitzar els usos recreatius amb la pervivència de l’àliga. Algunes d’aquestes mesures són el tancament d’alguns corriols, la desviació d’alguns itineraris per allunyar les possibles molèsties i la col·locació de diferents rètols informatius. Els Agents Rurals han fet diferents xerrades informatives a escaladors, excursionistes, etc. i duen a terme, en col·laboració amb el Departament de Territori i Sostenibilitat, funcions de custòdia del territori de les espècies protegides a Catalunya. Això vol dir que tot l’any en fan el seguiment de les zones de cria i vetllen per les possibles pertorbacions que hi pugui haver al territori. Durant l’època de cria, a més, intensifiquen les actuacions a fi de minimitzar les molèsties i garantir que els polls tirin endavant.\nL’àliga cuabarrada (Aquila fasciata) és una espècie amenaçada de perill d’extinció a Catalunya i una de les poques espècies de rapinyaires que, en comptes de recuperar les seves poblacions, està en regressió, per això és d’atenció prioritària. Aquesta espècie és molt sensible a la presència de les persones. És per això que certes activitats humanes, sobretot les relacionades amb l’oci, representen un risc per a la seva reproducció. És el cas de les curses de muntanya, la BTT, l’excursionisme, l’escalada, la caça, etc., que els últims anys han anat en augment. L’Administració, al mateix temps que vetlla per la conservació d’aquests territoris, intenta compatibilitzar els usos amb els agents implicats.\nagents rurals escalada rapinyaires


El Temps de Crònides: divendres, 6 / de maig / 2011\nEl disc "D'aquí, d'allà i de més enllà"\nAra fa deu anys que vaig publicar el meu primer disc D'aquí, d'allà i de més enllà. I per celebrar-ho i com que està ja esgotat i no pot aconseguir-se enlloc, el vull oferir a tothom qui vulgui a Internet.\nAl marge dels possibles encerts del disc, cal reconèixer que està ple d'errors, tant d'interpretació com de producció. Ara no hagués publicat un disc d'aquestes característiques. Fa deu anys era un neòfit. No vaig tenir ningú que m'ajudés en la producció. I, a més, el disc el vaig enregistrar en dos dies. Mesos després, just abans de publicar-lo, vaig regravar dos temes que no m'havien fet el pes quan els vaig enregistrar per primera vegada.\nTanmateix, és el meu primer disc i li tinc cert afecte, si és que se li pot tenir afecte a un disc. També li tinc afecte a en Macario Santamaría, director de la discogràfica Tecnosaga, que va dipositar la confiança en mi a l'hora de publicar-lo i va apostar per ell. Fa deu anys encara podies publicar un CD no comercial sense haver de pagar les despeses d'edició, sense comptar les d'estudi, disseny, etc. Això ja duraria poc temps. Afecte pel qui va ser l'enginyer de so, en Quim Soler, en el petit estudi del Centre Artesà de Gràcia, sense ordinadors de cap mena. Afecte per en Víctor Estrada, ara un prestigiós thereminista, que em va transferir la còpia de DAT (què és això?) a CD. Afecte per en Sedo Garcia, el luthier que em va construir la viola de roda amb la qual vaig gravar el disc. I també afecte per en Sincoco (el nom real no el podem posar de manifest aquí), que va fer el disseny de la coberta, sense disposar, la veritat, de gaire material: ni de bones fotografies ni de bones idees per part meva. La portada antiga era aquesta:\nEl disc contenia un llibret amb una explicació històrica i organològica de la viola de roda en català i en castellà. En l'escrit també hi havia errors. Per exemple: vaig escriure Jesus Raoliz enlloc de Jesús Reolid, nom del gran constructor de violes de roda i altres instruments de corda (des d'aquí li demano disculpes). Però, segons crec, fins aleshores no s'havia fet mai un disc que on hom pogués informar-se del que és una viola de roda i com sona en estat pur.\nJa sé que no té gaire importància, però com a curiositat cal dir que D'aquí d'allà i de més enllà és el primer disc de viola de roda sola de la història de la humanitat. Sempre fa il·lusió pensar que has fet una cosa per primera vegada, encara que no sigui gaire important pel progrés de la humanitat. Quan l'any 1984 en Valentin Clastrier va publicar La vielle à roue de l'maginaire, establint les bases del que és la viola de roda contemporània, en un tema es va acompanyar de la guitarra. I en molts altres de la seva veu. Per tant, no va ser aquest el primer disc de viola de roda sola. La vielle a roue de l'imaginaire, per cert, és d'una qualitat musical innegable, i el repertori que s'hi ofereix és, per als qui ens dediquem a aquest instrument en la seva vessant contemporània, un veritable suplici interpretatiu degut a la dificultat tècnica.\nLa versió que ara entrego està revisada i millorada, si bé algun error ha estat impossible de solucionar. Tanmateix, deu n'hi do els que he pogut arreglar. L'he remasteritzat i equalitzat de nou. He tret un tema, "Die Rommelpot", ja que, al meu parer, no ofereix cap mena d'interès. I els dos blocs de "Quan l'univers sencer estava concentrat en un punt" han quedat reunits en un sol bloc o "track". Malgrat aquesta restructuració, el disc manté la mateixa filosofia d'anar intercalant un tema meu amb un de tradicional d'arreu d'Europa (sobretot de Romania i Bulgària, que en aquella època era un gran amant de les músiques d'aquests països).\nTambé, amb el permís de Sincoco he canviat la portada, que ha quedat en aquesta, molt més simple:\nEl disc el podeu escoltar aquí:\nI el podeu descarregar aquí. Espero que us agradi. La veritat és que ara està molt millor.\nPublicat per Marc Egea i Ger a 6:00 p. m. 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: jesús reolid, macario santamaría, marc egea, quim soler, sincoco, tecnosaga, valentin clastrier, víctor estrada, viola de roda contemporània, viola de roda solo


Chata Derdák Mlynky Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 9 allotjaments a Mlynky.\nMlynky Prostredný Hámor 349, Mlynky, Mlynky, Eslovàquia, 053 76 - Veure al mapa\nEspai comú 6 llits individuals, 3 llits de llitera\nDissenyat tant per oci com per negoci, Chata Derdák està situat idealment a Mlynky; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Chata Derdák asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent esquí, pesca, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Chata Derdák.\nTots els comentaris (15) Parelles (1) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (5) Grups (1)


ERC reitera el seu compromís amb Súria i la seva gent - Bages\nArran de la sorprenent notícia del trencament de l'actual equip de govern de l'Ajuntament de Súria, el grup municipal d'ERC Súria volem lamentar profundament la situació en la qual queda el nostre consistori i les conseqüències negatives que se'n deriven i afectaran directament a tots els suriencs i surienques.\nDos dies després de conèixer la notícia, Esquerra Republicana, amb la portaveu Marta Viladés al capdavant, ja ens hem reunit amb tots els grups municipals. Després de les primeres converses, també amb l’alcalde, Albert Coberó, i la resta del grup socialista, hem pogut constatar la manca de predisposició per arribar a acords.\nEn aquest sentit, assenyalem la falta de lideratge de la força amb més representació al consistori, actualment sense cap proposta clara ni realista per acabar la legislatura amb un govern fort i cohesionat. S’evidencia que el pacte del PSC i el GIIS ha estat un fracàs. Un govern sense rumb i desorientat, en uns moments en què, més que mai, era necessari lideratge, un projecte clar i un full de ruta ambiciós per la Súria del futur.\nDos anys després de les darreres eleccions municipals, no s’ha realitzat cap dels projectes estratègics per al nostre municipi. Seguim amb molts problemes amb la recollida de residus, deficiències importants a la via pública i amb la construcció de la biblioteca -que havia de ser el projecte clau de la legislatura i de progrés pel nostre municipicompletament aturat. Sobre el centre de dia som l’únic partit que defensem la creació d’aquest equipament des de les eleccions del 2007, però és necessari estudiar quina tipologia, quin model i quina ubicació és millor per a la gent gran del nostre poble. Estem perdent moltes oportunitats i no ens ho podem permetre.\nERC Súria, en les anteriors eleccions municipals, vam aconseguir els millors resultats de la nostra història. Actualment som la segona força al nostre municipi, a poc més de 100 vots del grup socialista, i des del primer moment hem actuat amb lleialtat, fent una oposició contundent però constructiva, defensant les nostres propostes i prioritzant sempre Súria i la seva gent. Esquerra Republicana som l’alternativa a l’actual model que representa el PSC a Súria. La situació actual no ens permet, per responsabilitat, defugir de cap escenari, ja que Súria necessita estabilitat i certeses. No obstant, i davant de certes veus interessades en fer córrer aquest rumor, el que sí que volem desmentir de forma rotunda és que des d’Esquerra Republicana haguem estat treballant amb el grup de GIIS per tirar endavant una moció de censura.\nEmplacem la resta de forces polítiques a continuar dialogant per mirar de trobar la millor solució a la indefinició actual, i per sobre de tot, ens posem a disposició de tots els suriencs i surienques, tal com titulava el nostre programa electoral. Seguim treballant amb coherència, il·lusió i sobretot responsabilitat. Serem allà on el poble de Súria ens demani i actuarem sempre amb responsabilitat i pensant només en Súria i la seva gent.


Adapten la Diada de la Catalunya Nord al confinament Adapten la Diada de la Catalunya Nord al confinament – El Món\nAdapten la Diada de la Catalunya Nord al confinament\nLa faran telemàtica per mantenir "viva" la reivindicació\nACN 05/11/2020 11:18 am\nLa Catalunya Nord ha adaptat la Diada que commemora els 361 anys del Tractat dels Pirineus i que “va partir Catalunya en dos” al confinament i la farà telemàtica. S’han suspès els actes presencials previstos, com l’exposició fotogràfica ‘Els moviments d’extrema dreta arreu d’Europa’ de Jordi Borràs, la manifestació, els parlaments, la cantada d’himnes al Castellet de Perpinyà i els concerts de la Casa Musical però la Diada es mantindrà “viva” a la ràdio i a Internet. En aquest sentit, Ràdio Arrels oferirà una programació especial a partir de les quatre de la tarda amb la lectura del manifest i amb les intervencions de diverses personalitats.\nD’altra banda, a través de la xarxa, es difondrà un vídeo especial de la Diada i es convida a tothom a “inundar” les xarxes socials amb vídeos, fotos i publicacions sobre la reivindicació i la Catalunya del Nord amb l’etiqueta #semcatalunyanord. Al manifest d’enguany, s’alerta de l’arribada de “l’extrema dreta” a l’Ajuntament de Perpinyà i de les primeres mesures preses que “indiquen que es vol fer de Perpinyà un aparador del Rassemblement Nacional” i “encoratgen la societat civil dels Països Catalans, i la societat civil nord-catalana en particular, a no fer ni un pas enrere en la lluita contra l’extrema dreta”.\nEl manifest també torna a reclamar un estatut particular per a la Catalunya del Nord, la ratificació per part de l’Estat francès de la Carta Europa de les Llengües Regionals o Minoritàries i es continuen denunciant “les traves” que l’Estat posa en l’ensenyament del català al territori. A més, es denuncien les restriccions de confinament dictades per l’Estat francès, que “limiten el dret a la llibertat de manifestació i plantegen una contradicció rellevant”. “L’Estat prohibeix el dret a sortir al carrer a manifestar-se i a reunir-se en acte polític però, per exemple, permet que les grans superfícies comercials obrin amb gran afluència de gent“, afegeixen.


M'agradaria escriure'ls una carta d'agraïment. Segur que al treballadors de la radio els agradarà saber que ens proporcionen tan de plaer i companyia a moltes persones.\nM'havia trobat descol·locada. Per mi la vida cobra sentit amb la música. De vegades tem quedar-me sorda. Però això deu ser una por antiga, de quan patia de les oïdes, una idea que em creua fugaç el pensament. La música, la ràdio, les veus que escoltava misteriosament i que, amb la meua ignorancia de criatura, creia que dintre hi eren els que parlaven, i que per això els sentíem, tot i que tenia un dubte, no m'explicava com podia tindre cabuda tanta gent a un espai tan reduït. I més d'una vegada em va sobtat la tia Remei guaitant pel panell ple de foradests que tancava l'aparell darrere. Sí, era l'objecte més misteriós de la meua infantesa. I portada per la meua curiositat no véia el moment de fer el que vaig fer al despertador de casa, desarmar-lo peça per peça per veure què tenia a dintre. El pitjor va ser quan després no vaig saber compondre'l i la pobra de ma mare s'hi quedà sense. No sé com no em va calfat el cul ben calent.\nBo, i atés que és diumenge, toca correcció de redaccions, això suposa un grapat d'hores i em costa d'arrencar. Em costa i tanmateix dilluns de matí m'havien de portar la redacció de casa. Arribat el moment ja tenen el full a la mà preparat per a donar-me'l a llegir en veu alta a tota la classe. Comente una per una les seues redaccions amb un tò irònic enmig d'un gran silenci, algunes hi són aplaudides, mentre que d'altres...La setmana que ve, quan arribe amb les redaccions baix el braç, vaig notar el silenci només entrar a l'aula. Seuran i durant uns minuts només s'escoltarà el xiu-xigueix a penes perceptible mentre els comente el seu treball amb un tò lleugerament irònic i els dic la nota. Alguns no es lliuren d'una bona esbroncada quan els altres els troben faltes i incorreccions.\nQuan se'n van tot és silenci i quietud. Em reconec com una persona solitària. Estudie constantment per apredre i sobretot per comprendre. Mire vers al passat i fins i tot al passat recent i pense "...ara no ho faria així". Ho interprete com un progrés quan vaig descobrint o aprenent noves maneres de millorar el nostre treball. La vida no ens ho posa fàcil. Jo sóc una persona solitària i de vegades contradictoria. Malgrat això tinc bones relacions amb la gent en general, i em sent bé amb mi mateix, fora de situacions puntuals. La soledat la vics com un refugi.\nAquest dies passats quin fum de problemes. Acabant el trimestre. Éls problemes domèstics. Em sent com una pila elèctrica, carregada de tensió. Les petites històries quotidianes em mantenen a flote, però amb el peus a terra. Els psiquiatres no ho saben tot...Jo tampoc ho sé tot, és cert, i què? El fet és que hi som aquí i sobrevivim cadascú com pot. Pel que em pertoca ja no li demane gran cosa a la vida. He abandonat definitivament les visualitzacions. Em feien viure a un món màgic, irreal. No, això no és bo, això no és cert, jo busque la veritat, la veritat per damunt de tot, per dura, lletja i bruta que siga. Cansa molt anar arrosegant les misèries tota una vida. M'estime més anar "lleugera d'equipatge", com deia el poeta, de tots els equipatges. Em passe el temps fent càlculs logarítmics per acabar el mes, quina merda!\nSort que de tant en tant alguna cosa t'obri el cor. "Un mes en el lago" quina pel·li tan bonica. Necessite pensar que encara resta la bellesa a l'humanitat en aquest món tan àrid. La vida me'n ha pegat fins al carnet identitat. Deu haver-ne algun lloc al món per a mi, un lloc on visca sense necessitar res, sense esperar res, sense tenir res, només on puga ser jo i viure una vida modesta i senzilla; no desitge res més.\nDeu haver-ne un altra vida per a mi. I ara en Pep em respon, si però és més cara. Més cara!!!?. I no n'hi ha de més baratetes...? Sí, però són més dolentes.\nUf! veste'n, pelma, no et suporte.


què és el menjar de pell de weleda i per què jura tothom? - Història\nQuè és el menjar de la pell de Weleda i per què jura tothom?\nLa història d’aquest producte de cura de la pell de culte.\nPer Amy Pedulla\nTinc en marxa aquesta cadena de text, en què sovint ens alertem: “Skin Food torna a vendre a Whole Foods”. Abans d’esdevenir un usuari crònic, havia sentit a parlar del petit tub verd de protecció de la pell que suposadament guareix tot i mai no va sortir del gabinet de medicaments una vegada que hi va trobar immobles permanents. Els meus amics són tan En aquest producte, els seus elogis sobre els seus suposats efectes semblen créixer una vegada que un tub s'ha polit, els seus sentiments sobre les seves virtuts solen semblar a una eulogia.\nSí, estem parlant d’una crema.\nBillie Eilish oblida la lletra\n'Si Victoria Beckham l'utilitza, és prou bo per a mi', un amic em va fer un missatge de text després d'utilitzar les coses més d'un any. Un altre va disparar una letania de lloances: “L’aroma és increïble, fresc i afruitat, gairebé addictiu. És un tipus de doble que perfum. M'encanta que tingui tots els ingredients nets, sense productes químics de por ' Aquest punt sobre l’olor és realment controvertit entre els usuaris crònics. Així que vaig demanar a Rob Keen, director general de Weleda North America, que descrigui l’olor. Fa una pausa i respon: “Aquesta és la pregunta més difícil que m’he fet”. Com tothom i la seva mare, que opinen sobre la crema, opina: 'És una cosa vibrant, floral, amb una gairebé vainilla i gairebé cítrica. Cada vegada que la faig olor, la pressió arterial baixa.\nAquesta pasta de bruixots cítrics, també coneguda com a Skin Food de Weleda, ha tingut un èxit massiu en els darrers anys. 'És una petita joia. Quan em van presentar per primera vegada a Skin Food, se’m va explicar com el secret més ben guardat de la indústria ”, explica Keen Teen Vogue. És assequible al voltant dels 19 dòlars, i el seu preu per quilometratge és bastant sorprenent; He fet servir el meu tub cada dia durant sis mesos.\nPerò Keen diu molt de l’èxit de Skin Food i, per extensió, tota la marca, té a veure amb el greenwashing, una mena de tàctica de màrqueting que s’ha utilitzat per convèncer els compradors que un producte i les seves polítiques són ecològics. “La gent està tan confosa pel que hi ha a la seva prestatgeria. És difícil dir què és realment natural, què no és natural. Quan algú troba un producte en el qual realment pot confiar així, és a dir, ja ho sabeu, el real, és que té un gran impacte ', afirma Keen.\nTambé pot ser difícil saber si alguna cosa és respectuosa amb el medi ambient quan el seu valor és determinat essencialment per quants influencers li diuen que és. Tot i així, la popularitat de Skin Food ha assolit els nous moments en els últims anys, cosa que Keen i la companyia estan orgullosos: “Ja ho sabeu, quan veieu algú com Gwyneth Paltrow - a qui ens encanta! - o com una Rihanna o, ja sabeu, alguns d'aquests maquillistes ... Katie Jane Hughes ... diuen que es tracta d'un 'ha de portar' a la bossa. Només ens bufa ”.\nSegons el seu lloc web, Welda està certificada per Natrue, una empresa sense ànim de lucre de Brussel·les 'compromesa a promoure i protegir els cosmètics naturals i orgànics a tot el món'.\nLa crema està feta amb alguns ingredients clau: 'viola tricolor, calendula i camamilla, en una base rica i gruixuda d'olis i cera d'abella', segons la fitxa de productes que es troba al lloc de l'empresa. Keen diu que se suposa que la crema imita qualsevol cosa que necessiti la pell quan queda sense equilibri; el producte promet donar una pell brillant i hidratada a la pell. “La gent només busca productes en els quals pot confiar. Un cop el troben, es torna gairebé (vital), segons Keen.\nHi ha un fons a Weleda que val la pena destacar: la companyia va ser fundada com a laboratori farmacèutic el 1921 pel filòsof i científic austríac Rudolf Steiner i la física Ita Wegman. Els dos van desenvolupar un ethos per a la marca que encara avui manté la companyia: 'una fusió del cos i d'allò natural'.\n'Steiner va desenvolupar aquestes filosofies i teories sobre com les plantes i les persones poden treballar junts', explica Keen. 'Ita Wegman va ser una de les primeres dones doctores a Alemanya i Suïssa (aleshores) que va adoptar l'enfocament de Steiner i la va aplicar a la medicina i a la salut'.\nGuia de masturbació masculina\nWegmen va ser un pioner. Ella es va posar a l'escola de medicina de la Universitat de Zuric perquè no podia accedir al centre de medicina d'Alemanya (a les dones no hi havia permès estudiar medicina en aquell moment). El 1911 va obtenir el seu diploma, especialista en salut de la dona. Wegman va començar la seva pròpia clínica el 1921 a Arlesheim, i va utilitzar aquesta manera de portar més dones metge a les parts, segons Keen. Steiner i Wegman van treballar junts durant anys a la clínica desenvolupant una mena de pràctica mèdica 'antroposòficament avançada', al lloc de la marca.\nSteiner havia desenvolupat una filosofia a principis del segle XX anomenada Antroposofia, que observa que hi ha un món espiritual accessible als humans. Segons la Federació Internacional d'Associacions Mèdiques Antroposòfiques, la pràctica 'és un enfocament integrador del tractament que amplia i millora els resultats de salut mirant fora de símptomes aïllats cap a una concepció més holística de la salut. Aquesta concepció inclou la salut física, psicològica i espiritual, així com l’impacte sobre l’entorn i el context social d’una persona ”.\nEs diu que Wegman creia que aquest tipus de medicaments tractaven la ment. Va desenvolupar un tractament de massatge anomenat massatge rítmic i va pensar que el cos humà estava connectat al cosmos i, per tant, els tractaments vegetals i minerals podrien funcionar al cos humà. 'Penso en ella com a pionera europea de la igualtat d'oportunitats per a les dones. Vull dir, ella es va posar de debò. Va ser més que sostres de vidre, era com els sostres de maó en aquell moment ', diu Keen.\nAvui, Weleda està passant un moment. En una cultura obsessionada amb remeis naturals, pólvors minerals, olis essencials, raspallat en sec, sucs verds i una indústria de benestar de 4,2 bilions de dòlars (segons el Global Wellness Institute del 2017), els productes Weleda són un dels populars favorits del culte entre els consumidors. De la popularitat de la crema, Keen em diu: 'Venem un tub de Skin Food cada 23 segons'.\nRecentment he comprat un altre Skin Food per a mi ... així com el bàlsam labial Skin Food. D’ús personal, crec que fa olor a un creamsicle. Aquesta nit, vaig a relliscar-la sota els meus ulls gruixuda com una cabra de la cola d’Elmer abans d’anar a dormir i resar, em fa semblar que he dormit una setmana en el moment que em desperti.


Stepping Stones Blockley Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Blockley, Stepping Stones és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Stepping Stones, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Stepping Stones.


Convent de Crist - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2Art i arquitectura\n3Castell i muralles\nCommuta la subsecció Nau Manuelina\n5.2Finestra del Capítol\nCommuta la subsecció Època Joanina\n7Resta de claustres\nConvent de Crist\n(pt) Convento de Cristo\nromànic, gòtic, manuelí, renaixentista, manierista\nEntitat territorial administrativa Tomar (São João Baptista) e Santa Maria dos Olivais (Portugal) (en)\nSão João Baptista (fr)\n39° 36′ 13″ N, 8° 25′ 09″ O / 39.603636°N,8.419258°O / 39.603636; -8.419258Coord.: 39° 36′ 13″ N, 8° 25′ 09″ O / 39.603636°N,8.419258°O / 39.603636; -8.419258\nCharola in Convent of Christ (en)\nClaustro de D. João III, Convento de Cristo (en)\n1983 (7a Sessió), Criteris PH: (i) i (vi)\nEl Convent de Crist (portuguès: Convento de Cristo) és un monument històric de la ciutat de Tomar. Fou originalment una fortalesa templera construïda el segle xii. Després de la dissolució de l'Orde del Temple el segle xiv, la branca portuguesa de l'orde va ser convertida en l'Orde de Crist i va donar suport als descobriments marítims del segle xv. El Convent de Crist de Tomar és un dels monuments històrics i artístics més importants de Portugal i va ser inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1983.\nLa conquesta de Terra Santa el 1099 donà a conèixer nous models artístics. Un dels més impressionants fou la Basílica del Sant Sepulcre de Jerusalem. El rei de Jerusalem, Balduí II, en nomenà guardiana l'Orde del Temple. El mateix rei demanà Bernat de Claravall que redactés les regles de l'Orde. Els templers l'adoptarien a occident com a model arquitectònic del qual, la famosa església circular (girola) de Tomar és avui el millor exemple que es conserva.\nGràcies a la declaració papal dient que la reconquesta cristiana de la Península tindria el mateix valor que l'alliberament dels Llocs Sants, ja el 1128 els templers operaven a Portugal. Alfons Henriques els va donar les rendes eclesiàstiques de Santarém (1147), canviades després pel Castell de Cera i els seus territoris (1159). Dos anys abans el primer Gran-Mestre portuguès, Pedro Arnaldo, morí en combat a Alcácer do Sal.\nEl succeí Gualdim Pais que ordenà construir una fortalesa en la millor posició estratègica en relació al Tajo, a Santarém i a la via romana. Escollí una de les 4 muntanyes elevades sobre la plana on tres rierols desembocaven al riu Nabão.\nPanoràmica del Castell de Tomar i el Convent de Crist. Es pot veure la ciutadella i la torre de l'homenatge al centre de la imatge i l'església (amb el campanar) a la dreta.\nEl castell dels Cavallers Templers de Tomar fou construït el 1160. S'aixecà utilitzant bona part de les pedres de la ciutat romana abandonada. El conjunt estava format, en un principi, per l'alambor i la torre de l'homenatge. Més tard, al mateix segle, el castell fou escollit com a seu de l'Orde dels Templers a Portugal. El castell de Tomar formava part del sistema defensiu creat pels Templers per tal d'assegurar la frontera del jove regne cristià contra els moros, la qual a l'època (mitjans del segle xii) corresponia, aproximadament, al riu Tajo.\nLa girola va ser construïda al tercer quart del segle xii. Diuen que els Templers participaven a cavall en les misses abans de partir cap a la batalla. Se situaven al voltant de l'altar central.\nD'acord amb cròniques cristianes, el castell de Tomar va resistir el 1190 els atacs del califa Abu-Yússuf Yaqub al-Mansur, qui prèviament havia pres d'altres baluards del sud de Portugal. Una placa prop de l'entrada de l'església en recorda els fets.\nQuan el papa promulgà l'extinció de l'Orde del Temple, fou suprimida a la major part d'Europa el 1312. El rei Dionís I proclamà la innocència dels Templers al seu regne i aconseguí del papa (1319) les butlles que creaven l'Orde de Crist i la transmissió de tots els membres i propietats i, en part, la vocació dels cavallers Templers. La seu de la nova orde seria Castro Marim, però el 1357 es traslladà a Tomar.\nUn dels principals Grans-Mestres de l'orde va ser l'Infant Enric el Navegant, qui la va dirigir des del 1417 fins a la seva mort el 1460. Sota la seva administració es construïren els claustres gòtics (1430-1460) i el Paço do Infante. També va patrocinar millores urbanes a la ciutat de Tomar.\nUna altra important personalitat relacionada amb l'Orde fou el rei Manuel I, qui en va esdevenir Gran-Mestre el 1484 i rei de Portugal el 1492. Sota el seu regnat hi hagué importants millores al Convent, especialment l'addició d'una nova nau rectangular a l'església circular i la seva decoració interior amb pintures i escultures.\nJoan III reformà l'Orde de Crist segons una norma basada en la de Bernat de Claravall (1529) convertint-la en una congregació de clausura. Seguidament a aquesta reforma s'efectuen noves ampliacions amb la construcció d'un vast conjunt de dependències organitzades entorn de sis claustres entre 1531 i 1552.\nEl 1581, després de la crisi successòria, la noblesa portuguesa es reuní al Convent de Crist i reconegué oficialment Felip II d'Espanya (Felip I de Portugal) com a rei. Fou el principi de la Unió Ibèrica (1581-1640) durant la qual els regnes de Portugal i Espanya estigueren units. Felip I edifica la sagristia nova, obra d'estil manierista integrada a les obres de restauració del Claustre de Cementiri i conclogué el Claustre Principal. També efectuà la construcció de l'Aqueduto dos Pegões (Aqüeducte dels Contraforts).\nEl segle xix, després de l'extinció dels ordes religiosos a Portugal el 1834, es varen realitzar diverses reformes empreses pels seus propietaris privats que li feren perdre, en certa manera, la seva unitat.\nEl castell i Convent de Crist conté exemples d'estils romànic, gòtic, manuelí, renaixentista i manierista.\nCastell i muralles[modifica]\nArticle principal: Castell de Tomar\nEl castell de Tomar va ser construït sobre el 1160 en un lloc estratègic, sobre un turó prop del riu Nabão. Té una muralla defensiva exterior i una ciutadella amb una torre de l’homenatge dintre. Tot el castell i les muralles s'organitzen damunt d'una impressionant base inclinada –un alambor– característic de l'arquitectura militar d'avantguarda templera. La torre de l'homenatge fou introduïda a Portugal pels templers i la de Tomar és la més antiga del país. Una altra novetat introduïda a Portugal pels templers foren les torres arrodonides de la muralla externa, les quals són més resistents als atacs que les torres quadrades. Quan la ciutat va ser fundada molts dels residents vivien a cases situades dins de les muralles del castell. Al voltant de les muralles hi ha una zona boscosa anomenada Mata dos Sete Montes.\nInterior de l'església amb les pintures tardo-gòtiques.\nEl nucli del convent és la girola o Oratori dels Templers. La seva construcció és de maçoneria menuda irregular fins al primer pis i, a partir d'aquí, en carreu, el que assenyala dos períodes de construcció: el primer, del darrer quart del segle xii fins a prop del 1190, moment en què les obres haurien estat interrompudes a causa de greus escaramusses entre portuguesos i almohades; el segon correspon a la conclusió del temple, pels volts del 1250. Des de fora, l'església és una estructura poligonal de 16 cares amb grans contraforts, llucanes arrodonides i un campanar. Exteriorment, els contraforts recolzen tots els vèrtexs fins a l'adarb, coronat de merlets i cornisa amb permòdols a la part exterior. La cúpula central estava coberta per un coruchéu o remat piramidal, però fou destruït per un llamp. El seu aspecte evidencia el seu caràcter de fortalesa. Era una església, integrada en un conjunt d'obres militars i preparada per a la defensa.\nDins, l'església té un tambor central de forma octogonal connectat amb arcs a la galeria circumdant. Dels capitells i de les mènsules arrenquen 16 arcs torals que reforcen la volta de canó circular. Columnes geminades, reforços dels vuit diedres pugen estructurant el volum octogonal molt per damunt dels arcs. Estretes llucanes s'obren en aquests murs, als seus eixos i, damunt d'elles, mènsules tallades com els capitells de les columnes tot alternant-se amb elles.\nInicialment l'entrada estava situada a la part oriental. Aquesta entrada fou alterada a l'època manuelina amb l'obertura de l'extraordinari portal sud. Els capitells de les columnes són encara romànics (finals del segle xii) i representen motius animals i vegetals i escenes bíbliques com ara Daniel al cau dels lleons. L'estil dels capitells mostra la influència d'artistes que treballaren a la Catedral Vella de Coïmbra, que fou construïda a la mateixa època.\nLa decoració reflecteix la riquesa de l'orde. L'interior està profusament decorat amb escultures i pintures manuelines, afegides durant la renovació empresa per Manuel I. Els pilars de l'octògon central i les parets de la girola tenen estàtues, obra d'Hernan Muñoz, de sants i àngels, policromades, sota d'exuberants dossers gòtics. Destaca una imatge de la Verge, de pedra policromada i un Sant Joan Evangelista. Les parets i el sostre de l'altar tenen taules pintades d'estil gòtic que representen 16 dels instruments de la passió de Crist, sostinguts per àngels. A la paret exterior hi havia 14 taules de grans dimensions de les quals en resten 8 i que representen episodis de la vida i passió de Crist i foren creades entre 1511 i 1521. Són obra del pintor reial, Jorge Afonso. Entre d'altres trobem: Entrada de Jesús a Jerusalem, Crist i Centurió, Resurrecció de Llàtzer, Resurrecció de Crist, Ascensió i un fragment d'un Baptisme de Jesús.\nEl conjunt de pintura mural de la volta de canó fou descobert a través de sondatges. Estan datades entre el 1510 i 1518. S'utilitzà, principalment el fons de color carmesí (un dels colors heràldics del rei) sobre el qual foren pintats motius arquitectònics en trompe-l’oeil. Hi trobem, pintats, nervis, marcs, mènsules, capitells, a més de cordes entrellaçades. Entre aquests elements hi apareixen motius figuratius com coloms i animals fantàstics en el que sembla la representació de la lluita entre el be (colom) i el mal (híbrids). Aquesta escultura i arquitectura fingides ocupa el lloc de la real. Les pintures són atribuïdes a Jorge Afonso, mentre que l'escultura és atribuïda a l'escultor flamenc Olivier de Gand i a l'espanyol Hernán Muñoz. La magnífica taula del Martiri de Sant Sebastià del portuguès Gregório Lopes, va ser pintada per a la girola i ara es troba al Museu d'Art Antic de Lisboa.\nA les parets que flanquegen les llucanes altes de l'octògon hi trobem pintures murals de Fernão de Anes i Fernão Rodrígues. A la paret meridional hi ha un fresc manierista de finals del segle xvi de Simão de Abreu o de Vieira Serrão. Hi ha una taula de Vieira Serrão: El profeta Isaïes. És obra de Gregório Lópes: Sant Antoni pregant als peixos i un Sant Bernat. També hi ha obres del tomarenc Domingos Vieira Serrão al deambulatori.\nL'augment de riqueses i béns de l'orde provocaren l'ompliment de l'espai entre la girola i el castell per un palau –avui desaparegut– i per dos claustres gòtics, el de Cementiri i del Rentat, més ric el primer, en estil flamejant, més sobri i funcional el segon, però transformats per les restauracions del segle xx.\nDes de ben aviat, Manuel I, governador de l'Orde de Crist, mostrà clares pretensions de dignificar la congregació i l'espai que ella ocupava a Tomar. No fou, però, fins al 1510 que posà en marxa tals intencions tot ordenant la construcció del cor a ponent de la girola, una obra complexa i extensa que encomanà a Diogo de Arruda. Entre 1510 i 1530 transcorreran les obres del cor. Es tracta d'un cos rectangular construït d'acord amb el plànol i la mètrica del temple bíblic de Salomó i que incorpora l'església circular com a altar major i deambulatori.\nEl 1513 contractà l'eficient João de Castilho. Castilho va ser encarregat de solucionar una sèrie de qüestions que el contracte d'Arruda deixà per resoldre: l'articulació de la vella girola amb el cor, connectada per un gran arc; la cobertura de la nau amb voltes de creueria (donat que Castilho tenia fama d'especialista en voltes); la finalització del cor a la seva relació amb la nau de l'església i la construcció d'un nou accés monumental a la façana sud, que calia per a expressar la grandesa de l'orde. El cor alt tenia un magnífic cadirat del 1511, obra d'Olivier de Gand i Hernán Muñoz, que les tropes napoleòniques incendiaren durant els 100 dies que ocuparen Tomar (1810-1811). Sota el cor alt hi ha una cambra que era la sagristia de l'església. La seva finestra és la famosa finestra del capítol.\nPortal sud, obra de João de Castilho, decorat amb imatges del Nou i Vell Testament.\nEl seu estil està entre el gòtic final isabelí i el plateresc, tocat ja per l'inici de l'adopció de João de Castilho del manuelí. És obert sacrificant les pilastres de la paret meridional. Està enfonsat respecte a la façana, provocant un petit sostre amb volta de creueria. L'arc d'entrada s'alinea sensiblement amb els dos finestrals manuelins de la mateixa façana, que il·luminen la nau i està decorat per representacions de coralls. La porta està envoltada per tres arquivoltes plenes i decorades amb motius platerescs i manuelins.\nEl programa iconogràfic del portal compren la representació de la Verge amb el Nen sota de dosser arquitectònic. La imatge és acompanyada per d'altres de menors proporcions instal·lades sobre mènsules: al pla superior trobem a Sant Jeroni, Sant Gregori, Sant Agustí i Sant Ambròs, sota d'aquests, un Profeta i Sant Joan Evangelista. Al nivell inferior, trobem tres profetes i el que podria ser la imatge del Rei Salomó. Veiem la voluntat de demostrar la correspondència entre el Nou i el Vell Testament, tot col·locant línies de correspondència entre les dues narracions i els respectius interventors. Entre la porta i la Verge, una motllura trilobada sortint, enquadra una esfera armil·lar aixecada per dos nens. Vora la base del costat dret podem veure la signatura de l'autor i la data de conclusió de l'obra amb inicials i abreviatures.\nFinestra del Capítol[modifica]\nLa famosa Finestra del Capítol, obra de Diogo de Arruda. Una de les obres cabdals de l'art manuelí.\nL'anomenada finestra del capítol, una gran finestra visible des del claustre de Santa Bàrbara a la façana oest de la nau, es compon de molts dels motius típicament manuelins. Aquesta finestra constitueix una de les obres mestres de l'art manuelí.\nLa façana occidental del cor s'organitza entre dos grans contraforts. A l'eix central, la finestra mostra una decoració vegetal sobrecarregada, coronada per la creu de Crist i flanquejada per dues esferes armil·lars. La base mostra un home vell i barbat amb el bust embolicat per un nus i sostenint sobre l'esquena les arrels d'un tronc de roure. Aquest roure es divideix en dos brots que es perllonguen cap amunt, formant el marc de la finestra. Horitzontalment, la façana és recorreguda per una corda abraçada per boies. Ambdós contraforts tenen una capa exterior formada per la representació realista d'una escorça de roure.\nEl contrafort sud mostra la representació d'arrels completes i lleugerament enrotllades, sota un cinturó cordat amb una sivella, símbol de l'orde de la Lligacama de la qual era membre Manuel I. Més amunt, sobre mènsules, es troben 4 homes amb armadures portant cada un escut d'armes. El contrafort nord mostra arrels, aquesta vegada, tallades, i sota un collar d'anelles. A la part superior, corresponent als homes, apareixen 3 àngels (en manca un) portant escuts d'armes.\nEls quatre guerrers són heralds representats amb els atributs que habitualment duien a les festes d'Estat. Els escuts que ostenten mostren els símbols regis i de l'Orde de Crist, l'esfera armil·lar i la creu de Crist en dos formats diferents, a la manera templera i en la variant de l'orde de Crist pròpiament dita. Les mateixes armes són dutes pels àngels. Mentre els guerrers estan situats sobre mènsules els àngels estan volant. Els guerrers representen el regne terrenal i els àngels el regne celestial. És per aquesta raó que el contrafort esquerre té les arrels tallats, sense contacte amb el Món en oposició al dret. Al costat dret veiem el símbol de l'orde de la Lligacama, un orde mundà, creat pels homes i a l'esquerre veiem el collar, un símbol de la Cavalleria Espiritual. L'home amb barba és Jessè representat portant l'arbre de les profecies a les espatlles en comptes de la representació habitual amb l'arbre naixent del pit d'un vell ajagut.\nDamunt de la finestra hi ha un ull de bou coronat per l'escut reial i la creu de Crist, interceptant la platabanda randada i ornada amb petites creus i esferes armil·lars.\nA partir del 1523 Frei António de Lisboa va voler reconduir l'Orde de Crist a la puresa i el rigor i la convertí en un orde de clausura. A aquesta gran inflexió li correspongué, també, una nova estètica i un nou projecte arquitectònic.\nAquesta estètica seria la del Renaixement. La nova estructura es tracta d'un gran quadrilàter organitzat entorn d'un passadís en creu. A cada banda s'hi inscriviren 4 claustres (Principal, Hospedaria, Corvos i Micha). A aquests se li afegí l'anomenat claustre das Necessárias destinat al sanejament. El refectori és rectangular, amb volta de canó i nervadures formant cassetons quadrats. El dormitori està disposat en forma de creu amb grans passadissos.\nL'encarregat fou João de Castilho qui el 1515 havia fet el portal sud, la volta del cor alt i havia obert el buit de la girola i que de forma autodidàctica –llegint llibres italians- adquirí un gran domini en aquest nou estil. La Capela do cruzeiro és atribuïda a Torralva. El refectori, porteria, sagristia nova, Sala dels Reis i el noviciat, del segle xvi són atribuïbles a João de Castilho.\nClaustre Principal, d'estil renaixentista (segle xvi).\nEl projecte inicial de João de Castilho era d'un sol pis, d'acord amb l'estil renaixentista. El rei Joan III considerà que el claustre principal com a "perillós" i endegà un canvi radical, canviat l'estil i afegint un altre pis. El 1554 l'espanyol Diogo de Torralva succeí Castilho en la direcció de les obres del convent.\nIniciat el 1558, el nou claustre reflecteix la passió de Joan III per l'art italià i s'inscriu dins de l'estètica de l'Alt Renaixement, influït pels llibres de Sebastiano Serlio. L'obra crea una conjunció d'un tram inferior d'un arc al qual se li superposa, al pis superior, una serliana com el seu arc central, enquadrat per dues columnes que sostenen un arquitrau de cada costat. Aquest ritme és augmentat al pis inferior. A la cara oberta cap al claustre, Torralva duplica les pilastres.\nLa monumentalitat i l'escala juguen aquí un paper decisiu a través de la proporció dels buits i dels elements portants. Les escales de caragol, que connecten els dos pisos, estan inscrites a les cantonades interiors en cilindres. Els passamans espiralats es descobreixen entre les finestres que il·luminen les escales conferint una dimensió de joieria a una estructura, aparentment, funcional. Aquestes escales condueixen a la terrassa anomenada Terraço da Cera.\nAquest claustre amaga una altra finestra manuelina idèntica en forma a la del capítol, però aquesta amb motius festius com fogueres o garlandes. Es compren aquí millor que a cap altre indret de l'edifici fins a quin punt l'arquitectura del temps de Joan III i posterior va censurar, tot tapant-la, la càrrega ornamental manuelina considerant-la d'una excrescència injustificada en comparació amb l'elegància del classicisme. El claustre connecta el dormitori dels monjos a l'església.\nTorralva feu una obra mestra. Aquest claustre és una de les peces clau de l'evolució de l'arquitectura portuguesa, aquí a la transició entre el renaixement i el manierisme. L'obra seria conclosa el 1591 per l'arquitecte de Felip I, l'italià Filippo Terzi.\nPedro de la Gorreta esculpí les estàtues de les galeries i Pedro Fernandes de Torres dissenyà la font central del segle xvii.\nResta de claustres[modifica]\nA més del claustre principal o claustre reial, el Convent de Crist té set claustres, construïts entre els segles xv i xvi.\nClaustro da Lavagem (Claustre del Rentat): Claustre de dos pisos, d'estil gòtic construït sobre el 1433 sota govern d'Enric el Navegant. Té forma quadrangular amb cinc trams per banda. La roba dels monjos es rentava aquí. Probablement és obra de Fernão Gonçalves.\nClaustro da Micha (Claustre de la Llesca): De forma quadrangular, té un notable portal del 1528, atribuït a João de Castilho. Fou acabat el 1543.\nClaustro da Hospedaria: Té arcades sobre grans columnes al primer pis i columnata classicista de grans buits, al segon. És posterior al 1540.\nClaustro das Necessárias: És el més petit i està destinat al sanejament.\nClaustro dos Corvos (Claustre dels Corbs): Té forma quadrangular. Amb dues galeries de doble arcada separades per contraforts. S'inspira en el renaixement italià.\nClaustro do Cemitério (Claustre del Cementiri): També construït sota el govern d'Enric el Navegant, aquest claustre d'estil gòtic, del segle xv, era on enterraven els cavallers i monjos de l'Orde. Les elegants columnes bessones dels arcs tenen bells capitells amb motius vegetals i les parets del deambulatori estan decorades amb rajoles policromes mudéjars del segle xvi. A una tomba manuelina (sobre 1523) descansa Diogo da Gama, germà del navegant Vasco da Gama. És obra de Fernão Gonçalves.\nClaustro de Santa Bárbara: Construït el segle xvi. La finestra de la sala capitular i la façana oest de la nau manuelina són visibles des d'aquest claustre.\nPer la façana sud s'introdueix l'Aqueduto dos Pegões, construït entre el 1593 i el 1613, que abastia el convent d'aigua. Es tracta d'una obra hidràulica de gran empenta i modernitat que té un total de 180 arcs.\nPereira, Paulo: Descubra o Mundo, vol. 4. Portugal, património da Humanidade. Ediclube 2008. ISBN 978-972-719-384-4\nGIL, Júlio: As mais belas igrejas de Portugal, vol. II. Editorial Verbo, 1989.\nWeb del Convent de Crist (portuguès)\nWeb de l'IGESPAR Arxivat 2011-05-13 a Wayback Machine. (portuguès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Convent_de_Crist&oldid=30308779»


CRÒNIQUES DES DE XOPILÀNDIA: A BOCA DE CANÓ, l’opinió dels lectors\nA BOCA DE CANÓ, l’opinió dels lectors\nEstar fora de casa per motius de treball (o pels que siguen) és dur. Costa fer-se a la idea que només podràs abraçar a la teua dona i a les teues filles només el cap de setmana. Però, almenys, jo he intentat que aquests dos anys que porte treballant a Almoradí (Baix Segura) hagen sigut productius. He escrit una nova novel·la que durà per títol ‘A boca de canó’. En aquests moments estic acabant l’original per buscar després una editorial que estiga interessada en el projecte. En línies generals, la novel·la té dos temes fonamentals: el futbol femení i les relacions humanes. Normalment abans de presentar-la a cap editorial, li pegue la pallissa a alguns amics perquè la lligen. En aquesta ocasió els amics han sigut els meus alumnes de tercer i quart d’ESO de l’IES Antonio Sequeros. El resultat considere que ha sigut molt positiu, especialment per a mi, ja que han mostrat molt d’interés i m’han fet molts comentaris i algunes suggerències. Les suggerències me les guarde per a mi, però ací vos deixe algunes de les opinions. Vos assegure que no hi ha professor ni escriptor més pagat que jo. Ah, la il·lustració que acompanya aquest escrit és obra de Jaume Carañana, un company de l’institut que dibuixa de meravella. Ara a veure si s’anima alguna editorial!\nEm pareix un llibre molt bonic. Cada vegada que lliges t’enganxa més i t’intriga. El llibre t’emociona molt.\nÉs un llibre increïble. M’ha agradat molt perquè és una novel·la amb la qual pots aprendre moltes coses, com per exemple, aprofitar la vida i que tot és possible.\nM’ha agradat molt el llibre. He plorat tant d’alegria, com de tristor.\nMestre, és un llibre increïble. Pensava que no m’agradaria, perquè no m’agrada gens el futbol. Però he de dir-te que m’ha encantat. He plorat i tot al final.\n‘A boca de canó’ s’ha convertit en un dels meus llibres favorits. Té de tot, des d’un tema del que no tots els llibres parlen, fins als sentiments que et produeix. He plorat amb el final i també m’he rigut molt en altres parts. En general m’ha encantat.\nEl llibre m’ha agradat perquè l’autor utilitza un llenguatge molt paregut al nostre i també perquè hi ha moments graciosos i uns altres molt emotius.\nM’ha agradat aquest llibre molt més que altres perquè és real, té un final obert i enganxa al lector. Enhorabona, Manel!\nVaig començar a llegir aquest llibre un poc escèptic i sense massa ganes, ja que tractava de futbol i a mi no m’agrada molt aquest esport. Però reconec que estava equivocat, me’l vaig llegir en una sola vesprada. És una gran història i el futbol és secundari.\nNo m’esperava aquest final. Que bonic. M’has fet plorar... Però m’ha encantat el llibre.\nPublicado por Manel Àlamo en 16:46


Fan caure un ancià a terra i li roben un rellotge de luxe valorat en 15.000 euros a Girona - Regió7\nFan caure un ancià a terra i li roben un rellotge de luxe valorat en 15.000 euros a Girona\nGirona | 22·06·22 | 14:00\nImatge d'arxiu dels mossos Arxiu particular\nEls Mossos han detingut una dona, i en busquen una altra, per robar un Rolex valorat en 15.000 euros a un ancià de 80 anys de Girona. Va passar aquest dimarts al migdia al carrer Santa Eugènia. Les dues lladres, que dies abans ja havien parlat amb la víctima, s'hi van acostar quan l'octogenari es disposava a visitar uns familiars a la feina. El van abordar al replà, el van fer caure al terra i li van prendre el rellotge. Abans que fugissin amb un cotxe, però, la mateixa víctima i un familiar van poder retenir una de les lladres. L'ancià, però, va tornar a caure i va necessitar ser traslladat a l'hospital Josep Trueta. La detinguda, que acumula nombrosos antecedents, ha quedat en llibertat provisional i els Mossos busquen la seva còmplice.\nEn aquesta ocasió, però, les dones se li van abraonar i li van fer perdre l'equilibri. Quan l'ancià va caure al terra, van aprofitar per arrabassar-li el Rolex que duia al canell. Un rellotge de luxe valorat en 15.000 euros.


SOCIALISTES DE L'EBRE: de maig 2013\nEl Centre de Dia i l’ampliació de l’Escola són dues de les principals prioritats a Corbera d’Ebre aquest mandat\nAntonio Álvarez serà el nou alcalde a partir del proper 15 de juny\nAntonio Álvarez, actual primer tinent d’alcalde i portaveu socialista, serà el nou alcalde de Corbera d’Ebre el 15 de juny vinent fruit del pacte de govern assolit després de les eleccions municipals amb ERC. Tot i que afronta el nou repte amb molta il·lusió i ganes de treballar és conscient de les dificultats del moment agreujades per les retallades en les subvencions i ajuts dels governs de Catalunya i Espanya. “La nostra situació econòmica és prou bona, però cal que la Generalitat liquidi el més aviat possible el deute que té pendent amb el poble”, ha reblat.\nÁlvarez ha destacat que “el nostre objectiu és donar continuïtat a l’acció de govern encetada el 2011 amb una prioritat que és la lluita per l’escola, pels xiquets i xiquetes que són el nostre futur.” Durant aquests dos anys molts esforços s’han abocat al col·legi amb treballs de manteniment de pintura i amb la dotació d’una cambra nova de calderes que permet gastar menys gasoil. Una altra actuació que s'ha fet és l'arranjament del magatzem. El municipi, a més, està pendent de l’ampliació de l’escola, acordada durant el darrer govern d’Entesa a Catalunya i que l’actual executiu convergent té aturada. “Les principals obres al poble s’han fet durant el tripartit”, ha destacat Álvarez. Entre altres, l’escola bressol, les piscines i l’àrea lliure de gimnàs.\nTambé en la darrera etapa del govern d'Entesa es va aprovar un Centre de Dia per al municipi. “La nostra lluita serà començar aquesta obra durant aquests mandat, perquè és un servei imprescindible per un poble amb un alt índex de gent gran”.\nGarantir la continuïtat dels serveis que ofereix el municipi és una altra de les prioritats. L’Ajuntament, entre altres, sufraga el 50% del cost dels llibres escolars i també atorga 60 euros a l’any als xiquets i xiquetes que estudien ESO. També ha posat en marxa una sala de rehabilitació i fisioteràpia perquè els veïns i veïnes no hagin de desplaçar-se fora del municipi.\nUn altre dels objectius fixats abans del 2015 és arranjar tots els carrers que estan en mal estat, entre els quals els més urgents són els carrer Sant Jordi i Doctor Ferran.\nUna de les principals apostes del municipi, més enllà de l’agricultura, és el turisme, gràcies a la bona resposta que tenen les visites al Poble Vell i al Centre d’Interpretació 115 dies que generen beneficis a la vegada en el sector agroalimentari i de restauració del poble. Enguany, a més, s’ha fet la III Biennal d’Art en què hi ha participat diferents artistes internacionals amb els desnonaments com temàtica de fons per la qual hi ha passat unes 2.000 persones.\nAltres aspectes positius que destaca d’aquest mandat és l’esforç en el reciclatge que fa l’Ajuntament i també el suport a les entitats i associacions locals a les quals va destinada una bona part del pressupost, ja que formen part conjuntament de l’associació de festes i mantenen actiu el poble.\nEl PSC arrenca el compromís del govern per avaluar el present i futur laboral de Flix i la Ribera d’Ebre\nLa Comissió d’Empresa i Ocupació del Parlament ha aprovat avui una Proposta de Resolució presentada pel grup parlamentari Socialista\nLa Comissió d’Empresa i Ocupació del Parlament ha aprovat avui una Proposta de Resolució presentada pel grup parlamentari Socialista el passat mes de febrer en què es demana al govern un pla que estudiï i avaluï el present i futur laboral de Flix i la Ribera d’Ebre en col•laboració amb totes les administracions afectades. L’acord ha estat possible després d’una transacció entre el grup socialista i CiU, a la qual han donat suport la resta de grups.\nVentura ha manifestat que “si bé l’expedient presentat per ERCROS en un principi era molt més dramàtic quant a nombre de treballadors afectats, la fàbrica viu el pitjor escenari des que va obrir a la Ribera d’Ebre el 1898 i l’impacte sobre Flix i tota la comarca és un cop letal per al seu futur”. És per això, segons la dirigent socialista, que cal estudiar bé les possibles solucions i donar resposta.\nEl PSC ha donat suport també a una Proposta de Resolució d’ICV per tal que el govern treballi de forma conjunta amb l’Ajuntament instant Ercros a facilitar la implantació a les seves instal•lacions de nous processos industrials.\nLa ciutadania protagonitzarà els tallers de la Convenció Oberta Progressista que s’inicien aquesta setmana a l’Ebre\nEls treballs abordaran l’atur, la cohesió social, la igualtat d’oportunitats, la nova economia i els valors de la socialdemocràcia al segle XXI\nEls socialistes de l’Ebre inicien aquesta setmana els tallers previstos en el marc de la Convenció Oberta Progressista de Catalunya a Móra d’Ebre, Amposta i Tortosa amb la ciutadania com a protagonista. Segons ha recordat el secretari d’Acció Política i coordinador a l’Ebre de la Convenció, Francesc Miró, es tracta d’un procés d’escolta, de debat i obertura a la qual s’hi ha convidat dones i homes progressistes per debatre els temes estratègics que afecten al conjunt de la societat “amb la finalitat de construir un relat per canviar el futur.” L’objectiu és construir una alternativa als actuals governs conservadors per construir un futur més esperançador.\nEls tallers d'àmbit local i comarcal s’iniciaran demà. El primer es farà a Móra d’Ebre, aquest 29 de maig, de les 20 a les 22 hores, a la sala principal de l'Edifici Democràcia. Versarà a l’entorn de la ruptura laboral i concretament l’atur, el mercat laboral i el sistema de pensions. Divendres, 31 de maig, a Tortosa, a la mateixa hora, al Centre Cívic de Ferreries s’abordarà la garantia de la cohesió social, i a Amposta, al Casal Municipal, la igualtat d’oportunitats i ciutadania responsable. Divendres, 7 de juny, es faran la resta de tallers a la seu del PSC a Tortosa, amb dos blocs de treball, els valors de la socialdemocràcia al segle XXI i la nova economia.\nEls tallers són previs a la Conferència “Canviem de Futur-Canviem la Societat” que es realitzarà a Tarragona el 6 de juliol vinent. La Convenció, de la qual sortirà l’acció política socialista d’alternativa de país, es realitzarà el 2015 en un acte a Barcelona.\nMarina Geli alerta que “l’Ebre torna a ser sucursal de Tarragona en temes de salut”\nLa portaveu socialista de Salut visita l’Hospital Comarcal del Móra d’Ebre preocupada per les reformes assistencials del govern de CiU que són un retrocés en l’equitat\nLa presidenta del PSC de l'Ebre, Maria Beltran, assistirà a l'obertura aquesta tarda, i la primera secretària, Núria Ventura, a la cloenda demà\nUGT Terres de l'Ebre celebra avui i demà el seu VIII Congrés. Els socialistes ebrencs hi han estat convidats i participaran avui en l'obertura, que es realitzarà a les 17 hores, i demà en la cloenda, a partir de les 12 hores.\nEls socialistes rapitencs rebutgen la Nova Llei de Costes i temen pel seu impacte sobre el municipi\nEl grup municipal també ha presentat una moció per revocar un antic acord que nomenava Franco alcalde de la població a perpetuïtat\nArran de l’aprovació de la nova Llei de Costes per part del Congrés dels Diputats, el Grup Municipal del PSC a l’Ajuntament de La Ràpita ha presentat una moció per al proper ple en què sol·licita detallar el més aviat possible, a través d’una memòria dels Serveis Tècnics Municipals i de l’equip redactor del POUM, els canvis i incidències de caire urbanístic i mediambientals que representarà per al municipi de La Ràpita l’aplicació de la Nova Llei. Un impacte que, com és obvi, afectarà igualment a tots els municipis de la costa ebrenca.\nEl portaveu del grup Municipal del PSC, Josep Pitarch, ha manifestat que aquesta nova llei “és, de fet, la privatització del litoral i de l’espai públic, alhora que constitueix una legalització en massa de desenes de milers de construccions il·legals i la perpetuació dels interessos privats sobre els públics amb l’allargament dels terminis de les diferents concessions administratives”\nA banda d’aquesta moció, els socialistes rapitencs també demanaran al plenari que es revoqui un acord del 31 de març del 1964, en què es nomenava al dictador Francisco Franco alcalde hororífic i perpetu de la població.\nEn un altre ordre de coses, els socialistes han presentat tres mocions més per a la seva discussió: una per demanar la continuïtat del finançament de la Llei de promoció de l’Autonomia personal i atenció a les persones en situació de dependència; un altra en defensa del dret a la lliure decisió de les dones d’interrupció voluntària de l’embaràs i, finalment, una moció reclamant que la Generalitat pagui el deute amb l’ajuntament de La Ràpita i perquè es millori el finançament local.\nBona resposta ciutadana a la campanya "Jo estimo Amposta, jo compro a Amposta"\nEls socialistes ampostins han repartit unes 700 bosses per fomentar que es compri en els comerços del municipi\nEl primer secretari del PSC d'Amposta, Antoni Espanya, ha destacat avui la bona resposta de la ciutadania a la campanya de suport al comerç local que té com eslògan "Jo estimo Amposta, jo compro a Amposta". Durant aquestes dues setmanes en què els socialistes han estat a la plaça del Mercat s'han repartit unes 700 bosses.\n"Hem pogut copsar que els ampostins i ampostines estan molt conscienciats en la necessitat de comprar a la ciutat per donar suport a una part important del nostre teixit econòmic en una situació com l'actual", ha explicat. "Molta gent ha vingut expressament a buscar la bossa, perquè coneixien la iniciativa pel boca orella o perquè ho havien escoltat als mitjans; ens han traslladat també la seva preocupació, i a la vegada ens han felicitat per la iniciativa".\nEls socialistes estan valorant la possiblitat d'ampliar la campanya a la vegada que continuaran insistint en la necessitat que les empreses del municipi facin arribar a l'Ajuntament informació sobre la seva activitat després que el consistori s'hagi compromès a adjudicar els contractes de serveis i subministrament de forma rotatòria.


Activitats educatives relacionades amb el Parc Fluvial del Riu Ripoll - Ajuntament de Sabadell - CCCBeducació\nActivitats educatives relacionades amb el Parc Fluvial del Riu Ripoll\nPlaça de Sant Roc, 1,\nEl Servei de Sostenibilitat i Gestió d’Ecosistemes de l’Ajuntament de Sabadell promou dins del programa d’Educació Ambiental diferents activitats relacionades amb els programes educatius de les escoles de la nostra ciutat.\nUn dels objectius d’aquests itineraris pedagògics és afavorir la connexió existent entre l’entorn més enllà del nucli urbà, potenciant la proximitat entre el medi natural i el medi urbà.\nEn concret, relacionades amb el Parc Fluvial del Ripoll, oferim com a recurs tallers i itineraris com els que trobareu descrits en el document adjunt.\nEl projecte del Parc Fluvial del riu Ripoll es caracteritza per la convivència de cinc àmbits d’interès específic al seu interior, els quals hem denominat: parc cultural, parc industrial, parc d’horta, parc de lleure i parc natural, constituït cadascun pels seus corresponents elements materials, les seves lògiques d’implantació i d’activitat, les seves relacions i els seus intercanvis i les seves pròpies necessitats de millora i recuperació.\nLes diferents fases de recuperació (protecció i millora dels marges del riu, reordenació de l’horta, construcció de col.lectors, tractament de les aigües) més altres projectes vinculats a la millora de l’entorn, pretenen la millora del medi fluvial periurbà i la seva recuperació per la ciutat després de la progressiva degradació soferta durant els darrers quaranta anys.\nActivitats relacionades amb el riu Ripoll\nEl Ripoll, entre el parc natural de Sant Llorenç de Munt i el Besòs


Formatges alpins i especialitats - Formatges de Suïssa\nFormatges alpins i especialitats\nEl format alpí suís només es produeix durant els mesos d'estiu directament a les formatgeries alpines a base de llet de vaques que pasturen als Alps. En un món ple de tradicions, artesania i naturalesa, es crea un producte únic: el picant i incomparable formatge apí suís.\nNo hi ha només un formatge alpí suís uniforme, sinó tota una gamma d'especialitats regionals de formatge alpí. Cada formatge alpí té com a mínim tant de caràcter independent com el formatger alpí que l'ha fabricat. Des del Hobelkäse de més de dos anys, fins al formatge dur i semidur, passant pel Mutschli i altres especialitats de formatge.\nFins i tot la llet de les regions pròpies té el seu propi sabor típicament picant que prové de les fortes herbes alpines que creixen de manera diferent segons la regió. El foc de llenya, sobre el qual s'acostuma a escalfar la llet crua, i la sensibilitat del formatger alpí també atorguen al formatge alpí diferents sabors.\nSuïssa té una varietat infinita de formatges alpins regionals i d'especialitats de formatge locals. Aquí en podreu obtenir més informació.\nTelefon: +41 (0) 31 359 53 17\nFolge Alpkäse und Spezialitäten auf: Auf Facebook folgen


Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt - Ràdio SantVi posa en marxa la nova temporada al 107.4 de l'FM\nRàdio SantVi posa en marxa la nova temporada al 107.4 de l'FM\nLa ciutadania pot gaudir de diferents propostes dedicades a la música, l'entreteniment, l'esport i la informació local i comarcal.\nDe la programació per aquesta nova temporada, destaca la incorporació de l’emissora al magazine comarcal Ona Maresme, que s’emet de dilluns a divendres, de 15 a 18 hores.\nLa graella de programació de la temporada 2018-2019 de Ràdio SantVi (107.4 FM) és una aposta clara per una ràdio de proximitat i amb vocació de servei públic. En aquest sentit, tindrà com a pilar els magazins, donant continuïtat A mig matí, un programa d’informació i entreteniment amb ‘petjada santvicentina’. Dirigit per Alfons Murga i amb Irene Gil, Jaume Portell, Gabriel Murga i una extensa llista de col·laboradors locals i comarcals.\nLa principal novetat d’aquesta temporada radiofònica és la incorporació de l’emissora al magazine comarcal Ona Maresme, que s’emet de dilluns a divendres, de les 15 a les 18 hores, en una realització conjunta de Mataró Ràdio, Ràdio Tordera, Ràdio Canet, Ràdio Premià de Mar, Calella Ràdio i Ràdio SantVi.\nL’altra gran aposta de l’emissora són els programes que s’emeten gràcies a col·laboracions de particulars, entitats i altres col·lectius.\nA la feina cap risc, amb Antoni Pascual\nAparador de poesia, amb Pius Morera\nEl cabàs de la Muntala, amb Antònia Caño, directora de la Biblioteca\nSol Invictus, amb Lluís Silva i el seu equip\nEl gall exprés, amb Manel Vázquez\nDiumenge, sardanes, amb Evarist March\nLes retransmissions en directe dels plens municipal segueixen a la graella i també continuen en antena Cocodril Club, Una vida de ràdio, Jazz FM, Ningú és perfecte, En joc i coblejant.\nLa cita diària amb les notícies local i comarcals va a càrrec de l’equip de l’emissora i la informació nacional s’emeten puntualment mitjançant els butlletins horaris i programes informatius de La Xarxa.\nCal destacar les actualitzacions tècniques i millores que s’han realitzat en els darrers mesos als equipaments de l’emissora i la insonorització de l’estudi-locutori principal.\nRàdio SantVi emet les 24 hores del dia al 107.4 de l’FM amb el suport de La Xarxa de Comunicació Local, la participació d’una trentena de col·laboradors locals i comarcals i el suport dels anunciants.\n+ Informació sobre l’emissora municipal a www. radiosantvi.cat\nPublicat el 29.09.2018


EL FESTIVAL DE CURTMETRATGES DE NULES FESOHCURT PROJECTARÀ 48 TREBALLS DURANT TOTA AQUESTA SETMANA – Ajuntament de Nules\nHome Notícies EL FESTIVAL DE CURTMETRATGES DE NULES FESOHCURT PROJECTARÀ 48 TREBALLS DURANT TOTA AQUESTA SETMANA\nEL FESTIVAL DE CURTMETRATGES DE NULES FESOHCURT PROJECTARÀ 48 TREBALLS DURANT TOTA AQUESTA SETMANA\nLa mostra tindrà lloc els dies del 22 al 27 de novembre al saló teatre de la Caixa Rural Sant Josep\nEl Festival de Curtmetratges FesOhCurt comptarà amb la projecció d’un total de 48 treballs per a concursar en les diferents categories. Així doncs, aquests curtmetratges han sigut seleccionats pels membres del jurat dels més de 250 presentats per a participar en aquesta quarta edició que se celebrarà a Nules els dies del 22 al 27 de novembre. De fet, aquesta vesprada començarà, al saló teatre de la Caixa Rural Sant Josep, la mostra que es desenvoluparà fins al dissabte 27 de novembre.\nLa regidora de Cultura i de Normalització Lingüística, M. José Esteban, assenyala que “enguany la participació ha sigut molt alta i el jurat ho ha tingut molt difícil per a poder seleccionar els millors treballs que concursaran en cadascuna de les categories”.\nAixí doncs, cal recordar que el festival compta en aquesta edició amb un total de nou seccions: premi al millor curtmetratge dotat amb 700 euros; premi al millor curtmetratge rodat a Nules amb 200 euros; premi al millor curtmetratge en altres llengües amb una dotació de 400 euros; premi al millor curtmetratge de les comarques de Castelló de 300 euros; premi de 400 euros al millor curtmetratge vot del públic; a més hi haurà un premi a la millor banda sonora original de compositor valencià amb una dotació de 100 euros; premi a la millor fotografia de cinematògraf valencià també amb 100 euros; i premi de 100 euros per a la millor direcció de producció valenciana, tots ells patrocinats per l’Ajuntament de Nules. Als que hi ha que afegir el premi a la millor interpretació en valencià amb una dotació de 200 euros que patrocina la Caixa Rural Sant Josep de Nules.\nAmb tot, el lliurament de premis i l’acte de cloenda tindrà lloc dissabte, 27 de novembre, al saló teatre de la Caixa Rural Sant Josep de Nules, per als que es compta amb la presència de l’artista local Malparlat.\nEl festival de Curtmetratges Fesohcurt de Nules està impulsant per l’Associació Cultural la Corretjola i compta amb la col·laboració de la Caixa Rural Sant Josep de Nules i de l’Institut Valencià de Cultura.\nNULES CONGELARÀ TAXES I IMPOSTOS MUNICIPALS EN L’EXERCICI 202222/11/2021\nNULES HA REDUÏT EN UN ANY A LA MEITAT EL PAGAMENT A PROVEÏDORS23/11/2021\nNULES TREBALLA JA EN LES PROGRAMACIONS DE LES SEUES FESTES PATRONALS


Programa Internacional Horitzó Europa – Centre d'Innovació Digital Avançat\nPrograma Internacional Horitzó Europa\n21 de gener de 2022 13 de gener de 2022\nHoritzó Europa és el programa marc d’investigació i innovació (I+I) de la Unió Europea (UE) per al període 2021 -2027.\nInstrument per a dur a terme les polítiques d’I+D+I de la UE. L’objectiu general del programa és aconseguir un impacte científic, tecnològic, econòmic i social de les inversions de la UE en I+I, fomentant la competitivitat de tots els Estats membres.\nEl Programa Horitzó Europa comptarà amb una estructura basada en tres pilars: Ciència Excel·lent, finançarà projectes d’investigació dissenyats i dirigits per investigadors. També donarà suport al desenvolupament professional i la formació del personal investigador.\nDesafiaments Globals i Competitivitat Industrial Europea, finançarà la investigació, reforçarà les capacitats tecnològiques industrials cap als grans desafiaments globals (salut, canvi climàtic, energies renovables, mobilitat, seguretat, digital, materials, etc.). Europa Innovadora, té com a objectiu fer d’Europa una potència pionera en la innovació de creació de mercat i en el creixement de pimes innovadores.


Billie Eilish anuncia concert online el 24 d’octubre • Ràdio Capital de l'Empordà\nBillie Eilish anuncia concert online el 24 d’octubre\nBillie Eilish veient que la possibilitat de fer concerts en viu i en directe encara trigarà en arribar acabar d’anunciar un concert a través de la xarxa que es podrà veure el 24 d’octubre per 30 dòlars.\nLes persones que vulguin veure el concert tindran durant 24 hores el vídeo per gaudir-lo unes quantes vegades més.\nEl concert servirà per continuar gaudint del seu debut musical i és una tímida renovació de la indústria musical per oferir concerts en directe dels artistes més coneguts.\nL’entrada Billie Eilish anuncia concert online el 24 d’octubre ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorJohn Newman torna a la música amb Rag’n’Bone Man\nArticle següentSalut fa marxa enrere i l’oci nocturn no podrà reobrir


Skandinavien Circuit - CopetDeRatera\nVàrem volar de Barcelona a Copenhagen (Dänemark). Allí vàrem passar dos dies visitant la ciutat i tots els seus atractius. Copenhaguen és una ciutat modèlica, tranquila i ordenada; on les bicicletes son les reines dels carrers i els seus habitants viuen en un entorn tranquil i segur. Copenhaguen és, mehr, una bella ciutat en la que perdres i disfrutar d’un passeig pels seus carrers o els seus parcs. Finalment, Copenhaguen és també la ciutat amb millor vida nocturna de tota Escandinavia.\nPer carretera ens vam desplaçar a la regió dels fiords. Fem una petita parada a Borgund on es troba una de les esglesies de fusta vikingues més característiques del país. Construídes aproximadament el 1150, van estar en servei fins que el 1870 es va contruir una catedral prop amb major capacitat. Continuem per la regió dels fiords on parem per visitar el glaciar de Nigards. Vàrem navegar pel fiord més profund i impressionant, die Fiord dels somnis amb 200km de llargada i alçades de 2045m i profunditats fins a 1308m desembarcant a Gudvangen. Va ser un impressionant viatge amb paissatges fantàstics i avistaments d’alguna petita balena.


LINDA HUNT | Les millors pel.licules de la nostra vida\n2 gener, 2015 by Toni Salas\tin AUSTRALIA, CINE POLÍTIC I SOCIAL, PETER WEIR and tagged LINDA HUNT, MEL GIBSON, SIGOURNEY WEAWER\t| Deixa un comentari\nTítol original: The year of living dangerously\nGènere: Cine Polític/Aventures\nGuy Hamilton (Mel Gibson) és un reporter enviat com a corresponsal a Indonèsia. Allà es fa amic de Billy Kwan (Linda Hunt), un nan que l’ acompanyarà com a fotògraf.\nDescobreix la realitat del país, el govern del nacionalista Sukarno, la força del partit comunista , també la misèria, la fam, la prostitució.\nGuy coneix a Jill Bryant (Sigourney Weawer), una empleada de l’ ambaixada anglesa i s’ enamora d’ ella. Jill cansada ja del país vol marxar cap a Europa en poques setmanes.\nGuy te una filtració sobre un carregament d’ armes pels comunistes i investiga, es comencen a donar aldarulls al carrer i Billy penja una pancarta al balcó en la que protesta contra el règim. Els soldats entren en el pis i llancen al fotògraf per la finestra.\nPerò no són els comunistes sinó l’ exercit qui dona un cop d’ estat, els esquerrans són represaliats, Guy marxa cap el palau presidencial on un militar el colpeja amb el seu fusell i li produeix un despreniment de retina.\nGràcies als seus col·laboradors Guy arriba a l’ aeroport i agafa l’ avió cap a Europa en el qual l’ espera Jill.\nEncertada combinació de glamour, aventures, amor i política.\nEl protagonista és un periodista que realitza la seva primera corresponsalia i que s’ involucra en la realitat d’ Indonèsia i pren consciència de la situació de injustícia en que viuen els seus habitants.\nContrasta la seva actitud amb la de la resta de corresponsals, borratxos, puters i pederastes i també es destacable la seva relació amb Billy, el personatge d’ un home interpretat per una dona.\nEl nan és el fotògraf, és la mirada de Guy però aporta el seu propi punt de vista i la càmera és la seva eina, la d’un personatge tan enigmàtic com suggerent i ambigu que guarda un arxiu amb un dossier de totes les persones que coneix i li interessen. També és un afeccionat a les titelles, ell mou als seus personatges favorits, malgrat que la representació en la paret a través de la llum és una seqüència d’ ombres.\nL’ assassinat de Billy fa recapacitar a Guy i el fa marxar malgrat la pregunta del seu col·laborador: En tinc jo la culpa d’ haver nascut aquí?.\nLa pel·lícula aposta per un cine d’ aventures, la fugida dels protagonistes en el cotxe, davant els soldats o per el glamour sentimental i el drama romàntic, les magnífiques escenes de l’ enamorament dels protagonistes ,mai Sigourney Weawer havia estat tan deliciosa i convincent, tot amb curosa posada en escena i banda sonora de Vangelis.\nNo per això descuida elements crítics al món occidental, aliè a la realitat del país, prepotent i tancat en la seva gàbia d’ or.\nLa pel·lícula va guanyar a Palma d’ or en Cannes i Linda Hunt l’ oscar a la millor interpretació secundaria.


Estudis realitzats — ABS La Roca del Valles\nEsteu aquí: Inici → Investigació i docència → Estudis realitzats\nVACUNA HERPES ZOSTER - Estudi de la eficàcia, seguretat i inmunogenicitat de la vacuna del Herpes Zòster en adults.\nDins d’aquest estudi hi ha dos sub estudis, un dirigit a persones de 50 anys i majors i l’altre adreçat a persones de 70 anys i majors.\nTe una durada de 3 anys (iniciat a finals del 2010).\nESTUDI CAROLINA – Estudi per avaluar la seguretat Cardiovascular de linagliptina en front a la glimepirida en pacients amb diabetis mellitus tipus2 i alt risc cardiovascular.\nESTUDI AMPHORE – Estudi observacional dels fenotips asmàtics a Europa en les condicions de la vida real. Avaluació del control de l’asma i de la seva relació amb els factors fenotípics durant un any en població asmàtica atesa en les consultes d’atenció primària de 5 països europeus.\nESTUDI PERFORM – Estudi Observacional de Depressió. És un estudi epidemiològic prospectiu sobre els resultats de funcionament relacionats amb el trastorn depressiu major.\nESTUDI MOSAIC – Estudi Observacional de Diabetis Mellitus. Es un estudi Observacional multinacional per avaluar l’ús d’insulina, la comprensió dels desafinaments associats amb la progressió de la teràpia.\nESTUDI ACCES – Estudi Observacional EPOC. Avaluació de comorbiditats de l´EPOC en subjectes europeus simptomàtics en Atenció Primària.\nDurant aquest any han participat 275 usuaris en els diferents assaigs cínics i estudis observacionals realitzats a l’Àrea Bàsica de Salut.


Una forma d’utilitzar cables de fibra òptica submarina com a sensors sísmics\nUn equip d'investigadors del Regne Unit, Itàlia i Malta ha trobat una manera d'utilitzar cables de fibra òptica estesos sota la superfície de l'oceà com a detectors sísmics. En el seu article publicat a la revista Science, l'equip descriu com van fer el seu descobriment i com funcionaria.\nCom assenyalen els investigadors, hi ha aproximadament 1 milió de quilòmetres de cable de fibra òptica estesos pel terra del llit dels oceans del món, els quals, transporten tràfic d'internet i telecomunicacions. En aquest nou treball, els investigadors han elaborat una manera d'utilitzar-los com a detectors sísmics. En fer-ho, assenyalen, ofereixen una perspectiva completament nova sobre l'activitat sísmica del planeta, donat que el 70 per cent de la Terra, està coberta d'aigua, cosa que significa que actualment, s'està registrant molt poca activitat sísmica.\nEls investigadors han comentat que un dels seus membres, Giuseppe Marrawere, estava provant un cable subterrani entre dos llocs del Regne Unit. Va notar una petita desacceleració en el lliurament del senyal i la va traçar a minúscules vibracions que flexionaven la llum. Les vibracions, segons que va descobrir, van ser causades per un remot terratrèmol. Això va inspirar la idea de buscar cables com a detectors sísmics.\nEl grup informa que van trobar que els cables de fibra òptica existents es podrien utilitzar com a detectors sísmics, provant la idea amb alguns cables reals submarins (i sota terra). També van trobar que els cables podrien utilitzar-se d'aquesta manera sense interrupcions en el servei i sense haver de fer cap canvi en els cables. Tot el que seria necessari seria accedir a un d'un grup de canals en ambdós extrems d'un cable. Cada costat necesitat estar equipat amb un detector especial basat en làser per monitoritzar contínuament el senyal. I això, a més, suposaria simplement llogar un canal, o millor encara, convèncer al propietari del cable per donar-lo a un grup de recerca.\nEls investigadors proposen que si es poden utilitzar els cables que hi han estesos per sota els oceans com a monitors sísmics, podrien oferir accés a tipus d'informació sense precedents: informació que es podria utilitzar per predir els tsunamis, per exemple, o per comprendre millor l'activitat sísmica global en relació amb canvi de plaques i vulcanisme.


Nova culminació de graduació d’un grup Vitamina de Mataró - Fundació Carta de la Pau dirigida a l'ONU\nNova culminació de graduació d’un grup Vitamina de Mataró\nActe de cloenda per mostrar el reconeixement i donar escalf a les i els joves del grup de 4rt any de Mataró que aquest any finalitzen el Programa Vitamina.\nEl 17 de maig vàrem realitzar l’acte de clausura d’un grup de Mataró del Programa Vitamina que finalitza el seu 4rt any de treball. 4 anys de treball en grup per al Lideratge ètic i la Transformació social que han ajudat aquests joves a convertir-se en motors del seu futur i el nostre present.\nL’acte del dilluns 17 de maig a la parròquia de Sant Josep de Mataró va reunir les i els joves Vitamina, familiars, persones voluntàries, mentores, facilitadores, treballadors/es i membres del patronat de la Fundació Carta de la Pau dirigida a l’ONU i persones i entitats col·laboradores que van voler participar en la conferència/taller sobre Lideratge ètic del Doctor en filosofia i teologia, i vicepresident de la Fundació, Francesc Torralba, i, sobretot, mostrar el seu reconeixement i donar escalf a les i els joves del grup de 4rt any de Mataró que aquest any finalitzen el seu cicle d’empoderament.\nVitamina és un programa de 4 anys per a empoderar joves de barris en risc d’exclusió social per esdevenir líders ètics i motors de transformació social dels seus entorns. Cada any les i els joves treballen de forma grupal unes competències. El primer any treballen l’autoconeixement, el segon any les relacions de qualitat, el tercer any la responsabilitat social i el quart any el projecte vital. 4 anys de treball en grup que volen donar eines a les persones participants per afrontar la seva vida amb força i intenció però també per impulsar-los a esdevenir elements de transformació de les realitats que els envolten.\nEls quatre pilars del lideratge ètic\nEn l’acte de clausura del grup de Mataró el Dr. Francesc Torralba va voler esmentar els quatre pilars bàsics del lideratge ètic, com son humilitat, prudència, fortalesa i esperança. La Sara, una de les participants del grup Vitamina i en representació de les i els joves Vitamina graduats, va destacar com el camí fet amb el Programa Vitamina l’havia ajudat a afrontar la seva vida des d’un altre angle, tot projectant-la amb seguretat i confiança en totes les seves manifestacions, tant la personal, com la familiar, com la dels estudis i en els entorn socials a on es desenvolupa. Així mateix una de les mares del grup de joves Vitamina va assenyalar clau per al seu model de criança el recolzament que havia trobat al Programa Vitamina. Unes quaranta persones varen assistir a l’acte per mostrar el seu recolzament a les i els participants Vitamina i a la Fundació Carta de la Pau dirigida a l’ONU.\nEntre els assistents destaquem dos membres del patronat i la responsable de Voluntariat de la Fundació Iluro per mostrar el suport que la Fundació ha mostrat al Programa Vitamina des de la seva arribada a Mataró, així com representant el suport que dona a Vitamina Caixabank. Dos membres de Càritas Mataró també van voler recolzar l’acte tal i com porten fent durant tot l’any amb la cessió dels seus espais. La regidora de Benestar Social de l’Ajuntament de Mataró, Laura Seijo, acompanyada de dues persones de l’Equip tècnic social de l’Ajuntament, va dedicar unes paraules d’admiració i motivació al Programa Vitamina i als seus participants, amb l’especial interès que continuï el treball per el lideratge ètic i la transformació social dels joves a la ciutat. Des de la Fundació Carta de la Pau dirigida a l’ONU volem agrair a tots els presents i a tots els qui no van poder assistir però hi eren en pensament el seu recolzament en aquest moment i al llarg de tot el Programa Vitamina, perquè una de les eines claus de Vitamina és el treball en grup i la sinèrgia entre persones, organitzacions i administració pública; i això no només ho apliquem als joves, forma part de la manera en que es planteja i s’estableix el programa. Sense joves, familiars, treballadors, voluntaris, entitats del territori, patrocinadors i entitats municipals, el Programa Vitamina no podria existir.\nOrgullosos de les i els joves Vitamina\nEstem especialment orgullosos del camí que les i els joves Vitamina del 4rt any de Mataró han realitzat fins ara i esperem continuar formant part del seu trajecte vital gràcies al projecte AlumniVITA on es reuneixen els ex membres del programa Vitamina per a realitzar propostes de participació i de treball per a la transformació comunitària.\nJovesLideratge ÈticMataróprograma vitaminaTransformació Social\nAquesta entrada s'ha publicat en Notícies i s'ha etiquetat amb Joves, Lideratge Ètic, Mataró, programa vitamina, Transformació Social el 1 de juny de 2021 per Fundación Carta de la Paz dirigida a la ONU.\n← La Fundació Probitas facilita el VITAcampus 2021 La Diputació de Girona dona suport al VITAcampus 2021 →


Cultura convoca una nova edició del Concurs de Narrativa ‘Ciutat d'Elda’ - LOBLANC\nCultura convoca una nova edició del Concurs de Narrativa ‘Ciutat d’Elda’\nLa Regidoria de Cultura ha convocat la 35 edició del Concurs de Narrativa ‘Ciutat d’Elda’ que té com a objecte promocionar a nous autors, locals o forans, que realitzen les seues obres en llengua castellana. Les obres han de ser originals i inèdites, amb tema lliure i que no supere els huit folis. El termini de presentació dels contes finalitza el 4 de novembre.\nRosa Vidal, regidora de Cultura, ha explicat que “tenim molt clar que aquest certamen, que ja compleix 35 edicions, és molt important per a la difusió de la cultura, i en concret de la narrativa, tant a la nostra ciutat com fora d’ella. En aquests moments cal apostar per la narrativa com un mitjà de superació, distracció i font de desenvolupament de les persones”.\nEl concurs compta amb una assignació pressupostària de 1.500 euros, dels quals 1.000 euros es destinen al premi a l’obra que resulte guanyadora i els 500 euros restants a un accèssit. El jurat pot declarar desert tant el premi absolut com l’accèssit.\nPodran optar al Concurs de Contes “Ciutat d’Elda” totes les persones que ho desitgen, enviant les seues obres en sobre tancat, a la Biblioteca Municipal “Alberto Navarro”, carrer Pare Manjón, núm. 18, 03600 ELDA (Alacant). A més, els treballs aniran signats amb un pseudònim, el qual es reproduirà també en l’exterior d’un sobre tancat, on constaran les dades personals de l’autor o autors: nom, cognoms, número de DNI o passaport, adreça, telèfon i correu electrònic.\nAquest dissabte concert «Viajes al silencio» a l’Hotel Boutique d’Alacant


L’Ajuntament inicia un estudi per conèixer l’impacte econòmic del sector cultural i creatiu a la ciutat - Ajuntament de Mataró\nL’estudi, que s’inicia amb una enquesta, es dirigeix tant a artistes i professionals autònoms c...\nL’estudi, que s’inicia amb una enquesta, es dirigeix tant a artistes i professionals autònoms com a empreses del sector.\nUn dels concerts que es van programar per Les Santes 2021. Foto: Ajuntament\nA través d’una breu enquesta que es distribuirà als agents econòmics del sector, l’Ajuntament de Mataró donarà visibilitat a la importància d’aquestes activitats i obtindrà dades per orientar les polítiques culturals de la ciutat.\nEs tracta d’un sector que ha anat adquirint rellevància al llarg de les darreres dues dècades a Europa, en què l’evolució cap a un creixement sostenible ha fet créixer l’interès pels sectors basats en l’art i la creativitat.\nLes activitats culturals i creatives són importants tant a nivell econòmic, per la generació de riquesa i llocs de treball, com a nivell social, per l’aportació que fan en termes de cohesió, dinamisme cultural i enriquiment personal. L’estudi també servirà per avaluar l’impacte de la Covid-19 al sector.\nSota el paraigües de la idea del sector cultural i creatiu, l’estudi es dirigeix tant als àmbits tradicionals de la cultura com a les activitats creatives relacionades amb l’arquitectura, la publicitat, els videojocs i el disseny.\nEl projecte s’emmarca en una iniciativa conjunta de Transversal (www.txac.cat), la Xarxa d’Activitats Culturals que aplega ciutats mitjanes de Catalunya que col·laboren en l’àmbit de la cultura.


El Guincho - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Guincho (nom real, Pablo Díaz-Reixa Díaz) és un músic nascut a Las Palmas de Gran Canaria i establert a Barcelona.\n(es) Pablo Díaz-Reixa Díaz\n17 novembre 1983 (36 anys)\nMúsic, compositor de cançons, cantant i artista d'estudi\nTropicalisme, rock and roll, Dub i afrobeat\n(15 novembre 2018) Grammy Llatí a la millor cançó alternativa, per l'obra Malamente\nAbans de començar la seva carrera en solitari, El Guincho era el bateria del grup "Coconot" i participant en altres grups com "La Orquesta de la Muerte". L'estil del Guincho és música de samplers barrejada amb música tropical i ritmes africans. El Guincho va publicar el seu primer àlbum, Folías, a través d'un segell discogràfic casolà anomenat "DC/Luv Luv". El 2007 llança el seu segon àlbum Alegranza, que va ser ben rebut per la crítica musical espanyola, sent considerat com el tercer millor de l'any 2007 per a la revista musical Rockdelux. L'àlbum serà reeditat pel mateix segell i distribuït per Junk Records.\nA partir del 23 de novembre de 2009 va publicar quatre EP amb remescles de dues de les cançons del seu anterior àlbum Alegranza, "Antillas" i "Kalise", on va comptar amb grups com Architecture in Hèlsinki, Delorean o Prins Thomas.\nEn el segon semestre de 2010, va publicar el seu tercer àlbum, Pop Negro, que el seu primer senzill va ser Bombay. El disc va rebre una excel·lent valoració de la crítica, i va ser triat com a millor treball de l'any per les revistes Mondosonoro i Rockdelux. A més, la segona també va considerar Bombay com la millor cançó espanyola i millor videoclip de l'any.\n↑ «El Guincho». Catalan Sounds. (Institut Ramon Llull). [Consulta: 21 novembre 2015].\n↑ Reseña sobre la lista de "Lo mejor de 2007 en Rockdelux\n↑ «El Guincho edita cuatro Eps de remixes». Mondosonoro, 27-10-2009. [Consulta: 27 octubre 2009].\n↑ El Guincho arrasa en los mejores de 2010 de Rockdelux Rolling Stone\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_Guincho&oldid=24745652»\nDarrera modificació: 1 set 2020 a les 13:14\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 set 2020 a les 13:14.


Roma i mort | política&prosa\nRoma i mort\nMontpellier presenta la ‘Tosca’ que arribarà al Liceu la temporada vinent i en la que la ciutat i Pasolini són molt presents\nLagha (Cavaradosi), d'esquena, i Vesin (Tosca), en una escena del tercer acte de 'Tosca' en la producció de Villalobos representada a Montpellier.\nRosa Massagué 26 maig 2022\nS’ha dit mantes vegades que Tosca, l’òpera de Giacomo Puccini, hauria de portar per títol el nom de Scarpia, el pèrfid que amb les seves pulsions perverses desencadena el drama ideat originalment per Victorien Sardou. Després de veure la posada en escena que firma Rafel R. Villalobos, l’òpera potser hauria de dir-se Roma, perquè la ciutat i el que representa guanya un protagonisme que va molt més lluny dels tres escenaris en els quals es desenvolupa la trama que són l’església de Sant’Andrea della Valle, el Palazzo Farnese i el Castel Sant’Angelo.\nA poc a poc, aquesta producció del sevillà es va acostant a Barcelona. Es va estrenar a La Monnaie de Brussel·les, en plena pandèmia de la covid el juny de l’any passat, amb una orquestra de trenta-cinc músics i amb dos-cents espectadors. Ara ha arribat a Montpellier amb l’orquestra sencera i amb la seu moderna del teatre d’òpera d’aquella ciutat, l’Opéra Berlioz – Le Corum, ben plena. El Liceu, que també és coproductor, encetarà el 2023 amb el muntatge de Villalobos (15 funcions!).\nEn aquesta Tosca-Roma hi ha el Caravaggio que va triomfar a la ciutat dels papes. Hi ha el ‘Roma o morte’ amb què Garibaldi arengava als soldats per a conquerir la seu dels Papes i incorporar-la a una Itàlia unificada. És un lema que figura a l’estàtua dedicada al cabdill que hi ha al turó del Janícul, monument que ocupa la primera escena de La grande bellezza, de Paolo Sorrentino.\nTambé hi ha l’arquitectura feixista del barri EUR. I, sobretot, hi ha Pier Paolo Pasolini qui, sense ser romà, va fuetejar amb la seva obra –la cinematogràfica, però més encara amb la poètica i la periodística– l’opressió política i religiosa que aquella ciutat havia exercit i encara exercia per bé que el feixisme hagués estat derrotat.\nVillalobos fa servir tots aquests elements per explicar el paper de la religió i el poder polític, per confrontar bellesa i violència, per explicar una pulsió eròtica que deriva en sadomasoquisme i que Pasolini va radiografiar a la seva pel·lícula Saló o les 100 jornades de Sodoma, estrenada el novembre del 1975, poc després de morir assassinat a la platja romana d’Ostia.\nEscena del segon acte de ‘Tosca’, amb Caria (Scarpia), Lagha (Cavaradosi) i Vesin (Tosca), en la producció de Villalobos representada a Montpellier.\nLa concreció d’aquest món sobre l’escenari és obra d’Emanuele Sinisi que ha creat una doble plataforma giratòria que dona idea de l’opressió definint clarament els tres llocs de l’obra (església, palau i presó); també ho és del pintor Santiago Ydáñez, autor d’uns quadres gegants inspirats en Caravaggio, i també d’un desdoblament actoral, perquè Mario Cavaradosi, el pintor de l’òpera que paga amb la vida la defensa de la llibertat, té el seu doble dalt de l’escenari en un Pasolini, nen i adult, present durant la representació.\nLa seva presència constant no sembla suficient per a explicar el paral·lelisme entre els dos artistes –que es força discutible– i en començar el segon acte, amb el teló abaixat, l’actor que l’interpreta llegeix uns textos mentre un actor que representa a Pino Pelosi, el noi que seria acusat del seu assassinat, el sedueix amb la música de fons de Love in Portofino, una cançó de finals dels anys cinquanta de Fred Buscaglione.\nDe Villalobos havíem vist les seves posades en escena d’Acis & Galatea (Peralada, 2018) i de Winterreise (Primavera Life, 2021) i en ambdós casos demostrava que menys és més. A aquesta Tosca passa el contrari, aquí més és menys perquè amb l’abundor de referents el que es perd és una cosa tan fonamental, i més encara en una òpera verista, com l’emoció. La soprano Ewa Vesin (Tosca) i el tenor Amadi Lagha (Cavaradosi) ho tenen tot per interpretar els seus papers, veu, projecció, afinació, potència…, però difícilment tocaven la fibra sensible. Al baríton Marco Caria la falta de projecció feia que Scarpia sonés menys terrible del que en realitat ha de ser. També deixava una mica fred el cant del pastor al començament del tercer acte interpretat en aquest cas i per exigències de la posada en escena, per un contratenor, per Léopold Gilloots-Laforge.\nQui trametia tota l’emoció que li faltava a la posada en escena i a les veus era l’Orquestra nacional Montpellier Occitanie amb Michael Schønwandt al capdavant. La música estava realment al servei del drama. Des del primer i temible acord inicial fins a les darreres notes, tota la interpretació orquestral va aguantar sense fissures la tensió dramàtica de l’obra. I poques vegades es poden sentir amb tanta nitidesa i bellesa les campanes com van sonar des del fossat de Le Corum. Les campanes de les esglésies de Roma.\nÒpera vista el 13 de maig.\n2022-05-26T22:58:40+02:00 Rosa Massagué|