Programación didáctica Nivel PreGraduado Módulo Valenciano - WikiEpa\nProgramación didáctica Nivel PreGraduado Módulo Valenciano\nL'objectiu principal del curs de Pregraduat és de permetre a las persones que el cursen una formació integral, l'adquisició d'habilitats bàsiques de competència personal i interpersonal necessàries per a la vida quotidiana, adulta i ciutadana alhora que els prepara per a accedir de ple en el Cicle II dels cursos reglats per a l'obtenció del Graduat en Educació Secundària (GES).\nOBJECTIUS D'ÀREA I MÍNIMS 1. Comprendre discursos orals i escrits en els diversos contextos de l’activitat social i cultural, i analitzar-los amb sentit crític.\n2. Expressar-se oralment i per escrit de forma adequada en els diversos contextos de l’activitat social i cultural, per a satisfer necessitats de comunicació i per a explorar camins que desenrotllen la sensibilitat, la creativitat i l’estètica.\n3. Conéixer i valorar la riquesa lingüística d’Espanya com a patrimoni cultural comú.\n4. Apreciar l’existència i la importància de la llengua castellana com a llengua comuna de tots els espanyols i les extraordinàries possibilitats de comunicació universal que això suposa.\n5. Apreciar l’existència i la importància de l’idioma valencià com a llengua pròpia de la Comunitat Valenciana i com a part fonamental del patrimoni cultural de totes les valencianes i valencians.\n6. Apreciar la necessitat de l’ús dels dos idiomes oficials de la Comunitat Valenciana, valencià i castellà, adoptar una actitud positiva cap al seu aprenentatge i ampliar els usos personals com a instrument de comunicació, d’experiència estètica, d’informació i d’aprenentatge.\n7. Participar en diverses situacions de comunicació i utilitzar la llengua oral de manera adequada en l’activitat social i cultural, aplicar les regles bàsiques de la comunicació oral i adoptar una actitud de cooperació i de respecte amb els sentiments, les idees, les opinions i els coneixements dels altres.\n8. Utilitzar les diverses classes d’escrits que servixen per a comunicar-se amb les institucions públiques o privades, en situacions relacionades amb l’escola i la seua activitat.\n9. Usar els mitjans de comunicació social i les tecnologies de la informació per a obtindre, interpretar i valorar informacions de diversos tipus i opinions diferents, i com a instruments de treball i d’aprenentatge.\n10. Utilitzar les destreses bàsiques de la llengua (escoltar, parlar, llegir, escriure i conversar) eficaçment en l’activitat escolar tant per a buscar, arreplegar, processar informació, elaborar i memoritzar conceptes, com per a escriure textos propis de l’àmbit acadèmic amb iniciativa, responsabilitat i esforç.\n11. Llegir amb fluïdesa i entonació adequades, comprendre distints tipus de textos adaptats a l’edat, i utilitzar la lectura com a mitjà per a ampliar el vocabulari i fixar l’ortografia correcta.\n12. Utilitzar la lectura com a font de plaer i d’informació, considerar-la com un mitjà d’aprenentatge i d’enriquiment personal, i acostarse a les obres de la tradició literària per a desenrotllar hàbits de lectura.\n13. Comprendre textos literaris de gèneres diversos adequats quant a temàtica i complexitat, així com iniciar-se en els coneixements de les convencions específiques del llenguatge literari.\n14. Usar els coneixements sobre la llengua i sobre les normes de l’ús lingüístic per a escriure i parlar de forma adequada, coherent i correcta (cuidant l’estructura del text, els aspectes normatius, la calligrafia, l’orde i la neteja), i per a comprendre textos orals i escrits.\n15. Reflexionar sobre els diferents usos socials de les llengües per a evitar els estereotips lingüístics que suposen juís de valor i prejuís de tot tipus.\n16. Interpretar i traduir textos breus en situacions que ho exigisquen i amb diversos propòsits comunicatius i utilitzar simultàniament les llengües del currículum com a eines d’informació i d’aprenentatge tenint en compte la competència que es té en cada una.\n17. Saber aprofitar, en l’adquisició d’una llengua, certes competències conceptuals i estratègiques ja apreses en el procés d’adquisició de les altres llengües, així com usar les semblances i diferències dels codis per a aclarir algun punt conflictiu de l’estructura, del significat o de l’ús.\nEls continguts s’han classificat en sis blocs que responen a diferents aspectes relacionats amb la complexitat de la funció comunicativa de la llengua:\nBloc 1. Les llengües i els parlants Bloc 2. Parlar, escoltar i conversar Bloc 3. Llegir i escriure 3.1 Comprensió de textos escrits 3.2 Composició de textos escrits Bloc 4. Educació literària Bloc 5. Coneixement de la llengua Bloc 6. La llengua com a instrument d’aprenentatge.\nEl bloc 1 té un marcat caràcter actitudinal i, per tant, els seus continguts afecten la resta. Els blocs 2, 3, 4 i 6 es referixen a l’aprenentatge de la llengua en diferents àmbits d’ús, a més tenen un marcat caràcter procedimental que fomenta actituds favorables al funcionament de la comunicació i requerixen de la reflexió i la conceptualització en relació amb les activitats de producció i d’anàlisi del discurs. El bloc 5 es referix a l’activitat reflexiva de l’alumnat a partir de l’observació i manipulació de models i de les produccions pròpies i dels altres, cosa que permet a l’alumna i a l’alumne enriquir les seues possibilitats expressives, millorar el seu coneixement de la llengua i descobrir i verbalitzar les regles de funcionament que ja coneix de forma implícita.\nL' avaluació és una necessitat inherent a tot procés d' ensenyament i aprenentatge; una font d'informació que ens permet recolçar o reforçar el desenvolupament de les capacitats dels alumnes i compartir amb ells la satisfacció pels èxits aconseguits.\nL'alumnat ha de ser capaç de: 1.-Participar en situacions de comunicació, dirigides o espontànies, amb les companyes i els companys i la professora o el professor, respectant les normes de la comunicació: torn de paraula, escoltar, mirar l’interlocutor, mantindre el tema.\n2.-Expressar-se de forma oral amb vocabulari adequat, pronunciació correcta i orde en les idees.\n3.-Comprendre el sentit global dels textos orals, identificant la informació més rellevant.\n4.-Llegir en silenci i en veu alta, memoritzar i reproduir textos senzills.\n5.-Donar sentit als textos escrits utilitzant les estratègies de comprensió lectora i relacionant la informació que contenen amb les pròpies vivències i idees i mostrar la comprensió a través de la lectura en veu alta.\n6.-Redactar i reescriure diferents textos relacionats amb l’experiència l atenint-se a models clars, utilitzant la planificació i revisió dels textos, tenint cura amb les normes gramaticals i ortogràfiques més senzilles i la cal•ligrafia, l’orde i la presentació.\n7.-Llegir ben sovint per pròpia iniciativa com a font de plaer textos literaris de la tradició oral i de la literatura per a conèixer alguns aspectes formals simples de la narració i de la poesia i per a facilitar l’escriptura de tals textos.\n8.-Utilitzar les estratègies de la comprensió lectora per a localitzar informació concreta, realitzar inferències i comprendre el sentit global dels textos llegits.\n9.-Usar la biblioteca del centre, conéixer alguns mecanismes d’organització i de funcionament, i accedir amb soltesa als materials específics .\n10.-Identificar de forma guiada per mitjà de segmentacions, canvis en l’orde, supressions i insercions, els canvis que es produïxen en les paraules, els enunciats i els textos per a millorar la comprensió i l’expressió oral i escrita.\n11.-Comprendre i utilitzar la terminologia gramatical i lingüística bàsica en les activitats relacionades amb la producció i comprensió de textos.\n12.-Conéixer i apreciar la diversitat lingüística del seu entorn.\n13.-Estimar el valencià, estar motivat cap al seu domini i usar-lo progressivament en situacions informals i formals, per a comunicar-se i per a aprendre.\nEls intruments previstos per a dur endavant el procés avaluador tot i tenint en compte l'avaluació formativa, sumativa i continua seran les proves corresponents a cada unitat i el seguiment de l'avaluació contínua en el registre. Per a l'alumnat amb adaptacions curriculars (significatives o no) està prevista la realització de les proves corresponents de manera oral. Es tindrà en compte la realització dels trevalls i s'avaluarà la correcció i adaptació al tema proposat així com la seua presentació. L'actutud de l'alumnat i la seua assistència regular a les classes també seran elements d'avaluació.\nEls instruments per a recopilar informació a l'hora d'avaluar el procés d'ensenyament-aprenentatge són: a) Observació diària: Registrar el que succeïx en la sessió, el progrés dia a dia. Estos registres han de ser sistemàtics i continus. Han de reconéixer elements quantitatius de l'activitat dels meus alumnes (marques, temps, ...), i com treballen (interés, relació amb els companys, actituds, esforç, ...). b) Situacions d'avaluació: Són activitats integrades dins del procés, on els alumnes apliquen els coneixements adquirits. Permet avaluar el procés de forma global. c) Registres objectius: Són les proves, escales, tests,.., que permeten avaluar l'estat d'un alumne respecte a una norma o a la resta de companys o, simplement, amb ell mateix. Permet analitzar situacions puntuals del procés d'ensenyament-aprenentatge\nLes qualificacions s'expressaran de la següent forma: superat/no superat.\nAtenent a acords del departament de llengües, els procediments avaluadors previstos per estimar el nivell de consecució i assoliment del procés d'ensenyament-aprenentatge, tot i atenent al principi d'avaluació contínua, formativa i sumativa, ha estabert el següent percentatge: 60% Exàmens 25% Treballs 15% Actutud Per tal de poder treure la mitjana en cadascuna de les tres avaluacions, l'alumne ha d'obtenir, com a mínim, un 4 en cada una de les tres parts adés esmentades. La nota final del curs atendrà a la ponderació de les tres avaluacions fins un 75% i de les notes obteses en els treballs fins un 25% Així mateix, la lectura d'un llibre serà obligatòria i se li entregarà un treball al professor de l'assignatura en el termini indicat.\nMÍNIMS EXIGIBLES -Llegir textos de diversos tipus amb fluïdesa, emprant la pronunciació, l'entonació i el ritme adequats al seu contingut. -Expressar amb claredat, de forma oral i escrita, sentiments i experiències i argumentar a favor o en contra d'opinions. -Utilitzar diferents recursos i fonts d'informació d'ús habitual en l'activitat escolar (biblioteca, fullets, llibres de consulta, mitjans de comunicació...) per a satisfer necessitats concretes d'informació i aprenentatge. -Conéixer les principals classes de paraules i la seua formació i emprar-les de forma adequades en la producció de textos propis orals i escrits. -Incorporar les normes ortogràfiques a les pròpies produccions, utilitzant, quan siga necessari, els suports que permeten resoldre dubtes d'ortografia. -Redactar textos de diferents tipus utilitzant els procediments bàsics de cohesió textual i les estratègies adequades per a la composició: planificació. redacció, revisió.\nTots els temes transversals que proposa el currículum, així com les competències bàsiques estan recollides en la present programació i es van desenvolumant de manera integrada en cadascuna de les dotze unitats. Podem esmentar les següents: Autonomia i iniciativa personal. Competència social i ciutadana. Aprendre a aprendre. Competència cultural i artística. Competència en el coneixement i la interacció amb el món físic. Competència matemàtica. Competència digital. Tractament de la informació.\nAtendre a la diversitat de l'alumnat i aconseguir una millora dels seus resultats acadèmics requerix l'adopción de certes mesures pedagògiques. Les propostes que es recullen en esta programació tenen eixa finalitat, i es concreten en un tipus d' activitats: De refuerç. Entre els mínims que han de complir estes actividatss està la funció compensadora de las deficiències cognitives que presente l alumnat.\nCada alumne i cada alumna tenen una àmplia gamma de necessitats educatives, degudes a la presència de múltiples factors personals i socials (gènere, edat, etapa de desenvolupament maduratiu, motivació, interessos, estils d'aprenentatge, expectatives, procedència socioeconòmica i cultural, origen ètnic, etc.), que han de ser satisfetes. Ens hem d'adaptar a les característiques individuals i socials de cada alumne o alumna; oferir una cultura comuna, respectant les peculiaritats de cada cultura pròpia; adoptar una metodologia que afavorisca l'aprenentatge de tot l'alumnat en la seua diversitat; partir d'una avaluació inicial de l'alumnat en cada nucli d'aprenentatge que permeta detectar els seus coneixements previs, per a facilitar la significatividad dels nous continguts que s'han d'aprendre.\nEs tracta de promoure una escola comprensiva per mitjà de les estratègies següents:\n1-. Adoptar organitzacions flexibles dins de l'aula.\n2-. Realitzar les adaptacions curriculars necessàries per a assegurar que es puga mantindre una escola en què tinguen cabuda tots, siguen les que siguen les seues necessitats educatives o interessos personals específics.\nPer consegüent, la nostra Programació docent suggerix:\n1-. Facilitar, consolidar i desenvolupar la socialització de l'alumnat, el que significa ensenyar-li a aprendre a conviure i a comportar-se adequadament en grup, a ser solidari, a cooperar i a respectar les normes.\n2-. Realitzar adaptacions curriculars encaminades a donar resposta als distints estils d'aprenentatge o dificultats transitòries de l'alumnat.\n3-. Planificar i desenvolupar un programa coherent d'orientació i acció tutorial que facilite la resposta educativa a les seues necessitats .\nUtilitzarem els següents recursos com a mesures de reforç i d'atenció a l'alumnat amb necessitat suport educatiu:\n- Fitxes de reforç de cada unitat. - Fitxes de comprensió lectora. - Fitxes d'ampliació de cada unitat. - Tots els recursos del centre, tant personals com no personals.\n1a AVALUACIÓ (TEMA 1,2,3,4) TEMA 1 Els elements de la comunicació. Les grafies c/qu, g/gu i j/g. L’ús del diccionari. Les característiques del llenguatge literari.\nLectura dramatitzada del text He trobat un gos. Identificació dels registres que usen els personatges. Interpretació dels aspectes no verbals d’un text oral. Dramatització de diferents situacions comunicatives. Ordenació alfabètica i cerca de paraules en el diccionari. Planificació, redacció i correcció de textos. Lectura i anàlisi del poema Els xops del barranc. Treball amb codis.\nActitud atenta quan els altres parlen. Valoració de la importància de la comunicació. Valoració del diccionari com a eina de suport a l’escriptura\nTEMA 2 El llenguatge i les llengües. Les grafies r i rr. La sinonímia.\nLectura comprensiva del text El coiot i l’arbre dels diners. Identificació de paraules i pronúncies incorrectes en un text oral. Pronúncia acurada de textos. Identificació de sinònims. Pràctica de la pluja d’idees. Comprensió d’un text expositiu. Identificació de les fonts d’informació més adequades per a cada situació. Ús de sinònims, pronoms i altres paraules per a millorar un text.\nInterés per ser acurats en la pronúncia. Respecte per la diversitat lingüística. Curiositat per consultar diverses fonts d’informació\nTEMA 3 El substantiu. L’accent. L’antonímia. Els textos literaris en prosa i en vers.\nLectura comprensiva del text narratiu Fem. Identificació de diversos gèneres orals. Participació ordenada en una conversa. Identificació de substantius. Emplenament d’un qüestionari. Identificació de les característiques dels textos en prosa i en vers. Anàlisi de les respostes donades a un qüestionari.\nInterés per respectar el medi ambient. Actitud respectuosa amb els interlocutors que participen en una conversa. Interés per escriure amb bona ortografia.\nTEMA 4 L’adjectiu. Normes d’accentuació. Família de paraules.\nLectura de la narració Pobres fantasmes. Identificació dels elements paròdics del text. Reconeixement i aplicació d’estratègies d’improvisació en els discursos orals. Determinació de l’adjectiu adequat per a un substantiu segons la concordança. Formació de famílies de paraules. Descripció del protagonista d’una narració. Identificació i comprensió de dades numèriques en un text expositiu. Reconeixement d’un personatge a partir d’unes pistes.\nInterés per escriure correctament. Valoració dels mitjans de comunicació com a font d’informació.\n2a AVALUACIÓ (TEMA 5,6,7,8) TEMA 5 Els graus de l’adjectiu. L’accent diacrític. El camp lèxic. La mesura dels versos.\nRepresentació del text D’òrbita per l’univers. Identificació dels elements típics dels textos teatrals. Reconeixement de la veu com a element distintiu de les persones. Formació de camps lèxics. Observació i elaboració d’anuncis d’esdeveniments. Mesura de versos. Anàlisi de la informació que aporten el títol, l’entradeta, la foto i el peu de foto en una notícia.\nValoració i respecte de la veu com a tret identificatiu. Actitud crítica davant els continguts que transmeten els mitjans de comunicació. Participació activa en les activitats socials de l’escola o del barri.\nTEMA 6 Els determinants. L’article. La partició de paraules. Paraules polisèmiques.\nLectura del text La casa dels fantasmes. Interpretació del sentit figurat del text. Pràctica de tècniques de selecció d’informació. Ús d’estratègies per a fer presentacions socials. Identificació dels diferents significats de les paraules polisèmiques. Elaboració d’un text narratiu amb dos personatges. Lectura comprensiva d’un text instructiu. Deducció dels resultats que es deriven d’un experiment. Anàlisi de fórmules de començament i acabament en contes tradicionals.\nValoració de les normes socials de cortesia. Apreciació dels textos instructius com a guia o model.\nTEMA 7 Els pronoms personals. Signes que tanquen oracions. Paraules simples i compostes. La rima d’un poema.\nLectura del text La bici. Caracterització dels personatges. Ús de tècniques per a donar i comprendre instruccions. Reconeixement i anàlisi de les paraules compostes. Redacció d’una història en primera persona. Distinció entre rima assonant i rima consonant.\nAdaptació d’un text a unes indicacions de mida, forma i contingut. Reconeixement de la importància d’escoltar atentament, especialment en textos instructius orals. Respecte per les experiències personals dels companys.\nTEMA 8 El verb: arrel i desinències. Les grafies corresponents al so s sonora. Prefixos i sufixos.\nLectura del conte La guerra de Tip-Tap. Valoració de les actituds dels personatges. Ús d’estratègies per a identificar i assenyalar localitzacions. Reconeixement de prefixos i sufixos i determinació del significat que aporten. Descripció d’un lloc seguint un criteri espacial. Localització de la informació en un text expositiu. Anàlisi dels prefixos i sufixos que formen part d’un nom per a deduir-ne el significat.\nInterés per pronunciar correctament tots els sons de la nostra llengua. Valoració de l’escriptura com a arxiu de la memòria.\n3a AVALUACIÓ (TEMA 9,10,11,12) TEMA 9 El verb: nombre i persona. Les grafies del so s sorda. Les expressions. Tipus d’estrofes. La comparació i la metàfora.\nLectura de la narració El jaguar i la pluja. Identificació dels trets típics de la literatura popular. Desenvolupament d’estratègies bàsiques per a les exposicions orals. Interpretació de frases fetes i refranys. Identificació de l’estructura dels textos expositius (introducció, desenvolupament i conclusions). Anàlisi d’estrofes. Reflexió sobre les expressions d’un text per a deduir-ne el significat.\nValoració de la cultura popular. Interés per aprendre a redactar textos expositius, molt utilitzats en l’àmbit acadèmic.\nTEMA 10 El verb: temps i mode. L’apòstrof. Els sufixos augmentatius. Les sigles.\nLectura del text La molinera. Identificació de les característiques de la literatura popular. Ús d’estratègies per a la correcció de textos escrits i orals. Repàs de les regles de concordança. Identificació dels sufixos augmentatius. Cerca d’informació en Internet. Lectura atenta d’un text per a detectar-hi incoherències.\nInterés per expressar-se correctament tant en l’oral com en l’escrit. Actitud crítica cap a Internet com a font d’informació.\nTEMA 11 Els temps verbals. La coma. Paraules amb guionet. Els sufixos diminutius. Classes de poemes.\nLectura del text Un mal negoci. Interpretació dels elements irònics d’un text narratiu. Descripció oral d’objectes. Identificació dels sufixos diminutius. Elaboració d’un còmic tenint en compte els distints tipus de bafarades. Classificació dels poemes segons que siguen estròfics o no estròfics. Anàlisi de la coberta d’alguns llibres per a extraure’n informació.\nInterés per l’ús correcte dels signes de puntuació. Valoració del còmic com a text literari.\nTEMA 12 Les tres conjugacions. La contracció. El punt i coma. Prefixos de situació. Els gentilicis.\nLectura del text El gos blau. Interpretació de l’ensenyament moral que es dedueix de la lectura. Ús de fórmules de cortesia en diferents contextos. Formació de gentilicis. Elaboració d’un text argumentatiu. Aproximació al llenguatge i als organismes jurídics. Creació de missatges publicitaris amb eslògan, consells i imatges.\nInterés per usar correctament els signes de puntuació. Respecte cap a l’interlocutor. Valoració dels textos argumentatius com a mitjans eficaços per a expressar acord i desacord. Actitud crítica davant els missatges publicitaris.\nL'activitat lectiva tindrà lloc en dues sessions setmanals. Eixe temps es dedicarà a l'exposició dels continguts teòrics per part del professorat. No obstant això, no es pretén que les classes siguen purament magistrals. Per tal de facilitat un aprenentatge significatiu i que l'alumne vaja construint-se els seus propis aprenentatges, es demanarà la participació activa de l'alumnat en diferents activitats pràctiques. De fet, les classes seran, eminentment pràctiques y es preten amb aquest fet que els alumnes siguen capaços d'expresar-se en qualsevol situació cumunicativa de forma adequada i correcta. les activitats es basaran en lectures, correcció d'errors, completar espais, analitzar, comentar, debatre i ús adequat de fonts d'informació tant tradicionals com telemàtiques.\nEs proposa a l'alumnat un material bàsic per a cada tema i l'alumne haurà d'ampliar la informació oferida pel professorat tot i utilitzant: -llibres de consulta i llibres de text en consonància al tercer cicle de l'ensenyaments de Primària. -diccionaris.-CD audicions llengua.\nTambé utilitzarem com a material didàctic: -Vídeos, generalment de Youtube. -Ordinadors amb accés a internet per realitzar activitats autoformatives. -Canó i pantalla -Fitxes elaborades pel professorat per a cada sessió.\nObtenido de «http://epamanises.com/wikiepa/index.php?title=Programación_didáctica_Nivel_PreGraduado_Módulo_Valenciano&oldid=401»\nEsta página fue modificada por última vez el 7 oct 2016, a las 14:52.


A la recerca de l’oferta perfecta - El Periòdic d'Andorra\nA la recerca de l’oferta perfecta\nEl ‘big data’ permet saber les tendències dels estrangers i adaptar-se a les seves necessitats\nTuristes passegen per l’avinguda Meritxell. | Maricel Blanch\nQualitat. Diversificació i desestacionalització. Aquests són els tres eixos vertebradors amb els quals Andorra Turisme treballa per millorar l’oferta, ja que el mercat cada vegada està més segmentat. Els dispositius mòbils han permès conèixer detalls dels visitants, com la seva nacionalitat, la manera d’accedir a les propostes i la informació turística, i les vegades que han vingut al Principat. Encara, però, es pot filar més prim i el big data –la gestió de dades massives– ho fa possible. Per això, la ministra de Turisme, Verònica Canals, va valorar positivament l’acord signat recentment entre el Govern i Visa Consulting & Analytics, que permetrà saber les tendències dels turistes a través de l’anàlisi de les despeses fetes amb les targetes de crèdit. «El big data ens permetrà adaptar l’oferta a les necessitats dels turistes amb una premisa: fidelitzar-los», va explicar Canals, que va destacar la importància que el «càlcul del retorn sigui el més precís possible».\nLa parapública va analitzar els hàbits dels assistents a les finals de la Copa del Món d’esquí alpí\nLa ministra va posar un exemple del que pot arribar a fer el big data: durant les finals de la Copa del Món d’esquí alpí a Soldeu es va analitzar el comportament dels visitants a través del rastre que deixaven a internet. Un cop es van bolcar les dades, es va comprovar com durant el dia acudien a les pistes d’esquí. En canvi, era al vespre i a la nit quan consumien, una vegada havien baixat a les Valls Centrals. El pacte amb Visa permetrà anar més enllà. «Sabrem la despesa mitjana de cada turista o excursionista, així com quina nacionalitat consumeix més i quina menys», va explicar Canals, que també va precisar que els actors actius del sector turístic tindran les dades de les despeses desglossades per àrees. És a dir, sabran si els visitants consumeixen més en cultura, en compres, en esport o, per exemple, en benestar. «A més de saber què consumeixen, podran conèixer com i on ho fan», va afegir la ministra.\nPotenciar el ‘countrybreak’\nEl gerent d’Andorra Turisme fa temps que defensa l’aposta del concepte del countrybreak vers el de citybreak. Tant la parapública com el Govern i els actors actius veuen favorable que els visitants aprofitin el màxim l’experiència de país durant una estada de quatre dies més enllà de visitar Andorra la Vella un dia puntual. El big data també oferirà resultats al respecte. Comporta incentivar aquest tipus de turisme. «Som un país petit i hem de saber jugar amb aquest punt positiu que ens ofereix el big data», va defensar Canals. En un altre exemple del potencial que comporta l’anàlisi de dades massives, Andorra Turisme ha analitzat aquest hivern que els catalans van venir al Principat «un mínim de cinc vegades», va dir Canals. Els francesos ho van fer tres cops. «Volem saber per què repeteixen i que vinguin encara més vegades», va assegurar la ministra.


Apartmani More Budva Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVukice Mitrovic 11, Sveti Stefan, Budva, Montenegro, 85315 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartmani More\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartmani More està situat idealment a Sveti Stefan; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartmani More ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Transport hotel/aeroport, habitació familiar, caixa forta són només algunes de les comoditats que fan que Apartmani More sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen pesca, ping pong, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Sveti Stefan, faci de Apartmani More la vostra llar.


Esdeveniments – Espai Rural Palà de Coma\nL’Espai Rural Palà de Coma ofereix l’escenari perfecte per gaudir dels dies més especials com són els casaments, comunions, batejos, aniversaris o qualsevol altre esdeveniment. A tan sols una hora i mitja de Barcelona, podeu celebrar el vostre esdeveniment a Cardona, en una ubicació privilegiada.\nLa finca, amb més de 455 hectàrees i quasi mil anys d’història, i l’allotjament, una masoveria del segle XVII completament rehabilitada i recondicionada, atorgaran a la vostra celebració un ambient íntim, campestre i original.\nCombinant els elements rústics amb detalls més íntims, aconseguireu un esdeveniment ple de personalitat. El marc de natura que envolta l’Espai Rural Palà de Coma ofereix l’oportunitat de crear un ambient màgic, fusionant detalls decoratius amb la mateixa bellesa de l’entorn.\nA més, disposareu de tot l’Espai Rural per a vosaltres i els vostres convidats. D’aquesta manera, podreu gaudir al màxim del vostre dia, sense pensar en horaris ni presses, i tindreu llibertat per a organitzar el vostre esdeveniment tal com l’havíeu imaginat.\nCuidats fins al més mínim detall\nCasaments per al record\nSomieu amb un casament original, únic i exclusiu? Les més de 455 hectàrees de l’Espai Rural Palà de Coma us garantiran un casament en plena naturalesa, podent gaudir d’una cerimònia íntima en una finca amb essència mil·lenària.\nUna masoveria rehabilitada amb el seu ampli espai exterior, resulta l’escenari perfecte per celebrar un dia tan especial, lluny de l’enrenou de la ciutat però, alhora, en una finca rural molt a prop de Barcelona, concretament a Cardona.\nL’Espai Rural Palà de Coma obre les seves portes a un món de possibilitats, on és possible dissenyar i organitzar el vostre casament amb un conjunt de serveis personalitzats, perquè el nostre propòsit és buscar la màxima exclusivitat perquè sigui únic i inoblidable.\nLa bellesa natural del paisatge es converteix en el complement ideal per a la vostra celebració, ja que podreu gaudir de les impressionants vistes i de boniques panoràmiques durant la vostra cerimònia i banquet.\nEl tracte familiar, la privadesa i la calidesa és allò que ens distingeix. Per aquesta raó, de l’Espai Rural Palà de Coma us podreu endur una col·lecció de records inoblidables i emotius. Us esperem per fer del vostre casament, un dia per al record.


La CCMA farà una àmplia cobertura del judici a l'1-O- VilaWeb\nTITULARS:Sánchez, escridassat, marxa de Catalunya sense parlar amb Torra\tTITULARS:Sánchez, escridassat, marxa de Catalunya sense parlar amb Torra\nEl Col·legi de Periodistes reprova l'actuació de la policia en els aldarulls per la sentència de l'1-O\tEl Col·legi de Periodistes reprova l'actuació de la policia en els aldarulls per la sentència de l'1-O\nTITULARS: Pedro Sánchez manté el veto a Quim Torra\tTITULARS: Pedro Sánchez manté el veto a Quim Torra\nTITULARS: La protesta no s'atura\tTITULARS: La protesta no s'atura\nEl Col·legi de Periodistes exigeix una "reacció ferma" d'autoritats i cossos policials contra les agressions\tEl Col·legi de Periodistes exigeix una "reacció ferma" d'autoritats i cossos policials contra les agressions\nTV3 i Catalunya Ràdio preparen una àmplia cobertura pel judici a l’1-O\nLa cobertura partirà del mòbil com a principal entorn de consum i posa en marxa un interactiu web amb informació de context\nEls mitjans digitals de la CCMA oferiran la senyal del judici traduïda a l’anglès i al castellà perquè es pugui seguir a nivell internacional. Així ho ha anunciat el director de Mitjans Digitals de la CCMA, Saül Gordillo, en una resposta a la comissió de control al Parlament. La cobertura digital prevista partirà del mòbil com a principal entorn de consum i oferirà també informació de context a través d’un interactiu web, que es posa en marxa aquest divendres mateix. Alhora, hi haurà un servei de WhatsApp que recollirà els principals titulars de la jornada i un podcast específic.\nEl fet que el judici es produeixi de dimarts a dijous en sessions de matí i tarda, en horari d’oficina, farà que el mòbil sigui el ‘dispositiu de consulta més utilitzat’, segons Gordillo, que ha avançat que es posa en marxa l’estratègia ‘digital first’ i, més concretament, el ‘mobile first’. Quant a l’interactiu amb informació de context, inclourà un ‘Qui és qui’, la cronologia, els delictes dels quals se’ls acusa i les fases previstes del judici amb l’objectiu que usuaris no habituats al llenguatge tinguin eines per ‘interpretar-ho’.\nCobertura a CatRàdio i TV3La ràdio pública també alterarà la seva programació per poder seguir el judici contra el procés en directe. Així, Catalunya Ràdio en farà un ampli seguiment mentre que Catalunya Informació en farà cobertura exhaustiva. A través del web s’oferirà la cobertura íntegra i sense comentaris.\nPel que fa a la cobertura televisiva, el director de TV3 ha precisat que tots els programes estaran involucrats en el judici perquè té un “enorme interès informatiu”, amb reportatges, entrevistes i cròniques. També s’oferirà les sessions més destacades en directe pel 3/24 i tots els programes relacionats amb l’àrea d’informatius estan preparats connectar-hi acompanyats de taules rodones, analistes i tertúlies.\nPer la seva part, la portaveu adjunta de CatECP, Marta Ribas, ha remarcat la importància i la expectació dels judicis. Així mateix, ha apuntat que no entendrien que es pretengui alterar excessivament la programació de TV3. ‘Què vol dir que TV3 retransmetrà les sessions més destacades si ja ho farà el 3/24?’, ha preguntat. Des de Junts per Catalunya s’ha demanat una cobertura exhaustiva i que no avali aquesta pretesa normalitat. Així mateix, la presidenta en funcions de la CCMA, Núria Llorach, ha garantit que els mitjans reflectiran opinions plurals quan hi hagi taules de debat durant el judici.


Rafinha estarà uns sis mesos de baixa\nEl jugador del Barça ha estat intervingut aquest dimarts del genoll esquerre\n1 min. Barcelona 04/12/2018 15:46\n260x366 Rafinha / @RAFINHA Rafinha / @RAFINHA\nRafinha ha estat intervingut avui amb èxit d'una ruptura de lligament encreuat del genoll esquerre. La intervenció ha anat a càrrec del doctor Ramon Cugat, sota la supervisió dels serveis mèdics del Barça. El temps de baixa aproximat del jugador serà d’uns sis mesos.\nRafinha, que va notar unes molèsties durant el partit al Wanda Metropolitano, ha jugat quatre partits de Lliga, dos de Champions i el de la Supercopa d'Espanya durant aquesta temporada. Aquesta no és la primera lesió important que pateix el brasiler, després de la greu lesió que ja es va fer el setembre del 2015 contra el Roma, arran de la qual va estar 202 dies de baixa per un trencament del lligament encreuat anterior, en aquell cas al genoll dret.\nLa mala sort també va portar Rafinha a caure lesionat el 2 d'abril del 2017 contra el Granada. Durant els seus 290 dies d'absència se li va practicar una artroscòpia al genoll dret per solucionar la lesió al menisc intern.


La Colla Gegantera inicia la seva activitat del 2017 | Ràdio la Llagosta\nCom és habitual, la Colla de la nostra localitat convida a tothom a acompanyar-la en aquesta sortida. Els membres de l’entitat han quedat a les 9 h al Centre Cultural per anar cap a Mollet. La plantada dels gegants es farà a les 10.30 h al Parc de les Pruneres. A les 21 h, començarà la cercavila, que acabarà a les 13.30 h a la plaça de Prat de la Riba.\nLa entrada La Colla Gegantera inicia la seva activitat del 2017 aparece primero en 08centvint.cat.\nArticle anteriorAlbert Corzo fitxa pel CP San Cristóbal de la Primera Catalana de futbol\nProper articleEls perruquers Antonio i Alberto Rodríguez participaran al concurs ‘American Barber Battle’


L’incendi del Liceu | BIBLIOTEQUES DE SANT CUGAT\nL’incendi del Liceu\nTal dia com avui, però de l’any 1994, es va propagar l’incendi que va destruir el Gran Teatre del Liceu. No era el primer cop que les flames quasi acaben amb el teatre, el 9 d’abril del 1861 un llum d’oli mal apagat va provocar una desgràcia que va reduir la major part de l’edifici a cendres, però un any més tard s’inaugurava, totalment renovat.\nDesprés del 1994, les reformes del Liceu es van allargar uns anys. No va ser fins el 1999 que va tornar a obrir de nou les seves portes amb Turandot de Puccini, la mateixa obra que s’havia de representar abans de l’incendi.\nPer saber una mica més de la història d’aquest emblemàtic edifici us recomanen un parell de llibres:\nEl Gran llibre del Liceu de Roger Alier: la història del Liceu per una banda com a edifici, amb detalls de la seva decoració; per una altra, com a institució: les obres, artistes i personatges relacionats.\nÒpera Liceu. Una exposició en cinc actes. El catàleg de l’exposició organitzada pel Museu d’Història de Catalunya, del 19 setembre del 1997 fins el 11 gener del 1998. Un recorregut il·lustrat pels 150 anys d’història del Liceu, amb articles de diversos experts en òpera.\n« Poesia al metro Els secrets del Petit Príncep »\nData : gener 31, 2017\nEtiquetes: òpera, Gran Teatre del Liceu, història del Liceu, incendi, Liceu


GERARD SALA "Vers-Univers, Pintura-Natura, Pinzell-Ocell"\nGerard Sala (Tona, Barcelona, 1942), realitza estudis de pintura a l'Escola Massana, a l'Escola Superior de Belles Arts de Sant Jordi i a l’Escola de pintura mural a Sant Cugat del Vallès. L’any 1979 comença la seva labor com a professor del Departament de Pintura de la Facultat de Belles Arts a la Universitat de Barcelona, on actualment n'és professor emèrit. L’artista ha realitzat prop de cinquanta exposicions individuals i ha participat a més d'un centenar d'exposicions col·lectives.\nLa trajectòria artística de Gerard Sala té una data clau: l'any 1969 comença a representar temes que li fascinen com són la gravetat, la flotació o el concepte d'espai infinit. Aquesta fascinació, juntament amb el descobriment de la filosofia taoista, marquen una línia de treball on l'humanisme, la naturalesa, la poesia i l'espiritualitat són constants que entronquen amb els temes que avui dia contínua treballant.\nSala sent la necessitat de manifestar el misticisme que troba en la natura i des del seu taller, el seu temple creatiu i contemplatiu, l'artista representa els elements fonamentals de la seva obra: l'aire, l'aigua, la llum. Elements no tangibles on el blau, el seu blau, traça itineraris que transcorren en forma de riu, entre els estels, les constel•lacions i els astres. A partir de 1997, i fruit de la necessitat de complementar el seu llenguatge pictòric, sorgeix el Gerard Sala escultor. Formes esquemàtiques de peixos, serps, ales, aures, ocells, amb elements com la fusta, pedra, ferro rovellat i planxa d’alumini, conformen una unitat conceptual i d’estil amb la pintura.


“La sardana funciona molt bé com a opció d’esbarjo i competició, però es coneix poc” – El blog de l'Ajuntament de Tarragona\n“La sardana funciona molt bé com a opció d’esbarjo i competició, però es coneix poc”\nL'Agrupació Sardanista Tarragona Dansa viu un bon moment i estrena nou local\nAlguns diuen que la sardana s’esllangueix, però l’Agrupació Sardanista Tarragona Dansa té un centenar de socis. D’altres recorden que la majoria de balladors són gent gran, però la majoria d’integrants de l’entitat tenen menys de 14 anys. Tot i que certament la popularitat de la sardana no es troba en el seu punt àlgid, aquesta colla de la ciutat es troba en un bon moment de forma, tant tècnicament com qualitativa.\nAquests són, però, dies de tràfec i de molta feina per als responsables de Tarragona Dansa. El motiu s’ho mereix. Estan enllestint els detalls del seu nou local, situat en els baixos del número 7 de l’avinguda Andorra. Tot i que la inauguració formal tindrà lloc d’aquí a unes setmanes, aquest dissabte al matí ja obrirà les portes amb motiu del Muda’t. Els dansaires de les colles petites del grup explicaran què fan, com ballen i convidaran els visitants a fer una sardana “diferent” amb ells.\nMolts d’aquests menuts dansaires van conèixer la sardana al col·legi. “L’any 1985 diferents colles de la ciutat ens vam posar d’acord per presentar les sardanes a les escoles. Des de fa 10 anys estem sols fent aquest programa i el balanç és molt positiu”, explica Alfred Abad, responsable de l’entitat. Moltes d’aquestes escoles han integrat la sardana en els temaris d’assignatures com música o educació física. Què motiva alguns d’aquests infants a ballar sardanes regularment? “No és espectacular ni té cap component de risc, però ofereix la possibilitat de pertànyer en un grup i passar-s’ho molt bé”, respon Abad.\nLa competició és un altre element que funciona com a estímul per als menuts i per als que ja no ho són tant. Actualment l’Agrupació té quatre colles de competició, que assagen entre un i tres dies per setmana i que junts sumen desenes de títols, entre els quals diferents campionats de Catalunya en diverses categories. “Tècnicament estem en un moment molt bo“, admet Abad.\nTot i que el present és molt bo el futur s’entreveu més complicat. Sempre costa trobar recanvis als més menuts i darrerament la sardana, de forma justa o injusta, està envoltada permanentment d’incertesa. “No s’entén prou bé el potencial que té. Quan un estranger en veu per primera vegada queda impactat pel ball, el so de la cobla… Nosaltres, en canvi, la menystenim.” I afegeix: “La sardana funciona molt bé com a opció d’esbarjo i competició, però es coneix poc.”\nA l’hora de buscar les causes d’aquest desencís, Abad assenyala la manca de suport per part de les administracions i el poc interès dels mitjans de comunicació, però no defuig responsabilitats: “Possiblement tots hem fet coses malament. El món de la sardana potser és massa immobilista, s’ha actuat massa per inèrcies i la mentalitat dels balladors és molt tancada.” Sigui com sigui, l’Agrupació Tarragona Dansa fa 33 anys que acosta la sardana a Tarragona i porta el nom de la ciutat arreu.\nEtiquetes: Agrupació Sardanista Tarragona Dansa, Muda't, Sardanes\n"Som museus de costums amb potes"\nGuanyadors del IV Concurs Mirades de Tarragona


El 5.685 és la 'grossa' del Sorteig de Reis\nEl premi agraciat ha estat venut a Bilbao i ha passat de llarg per les Balears\nEl número 5.685 ha estat agraciat amb la 'grossa'.\n06-01-2018 | UH/dBalears\nEl número 5.685 ha estat agraciat amb la 'grossa' del Sorteig Extraordinari de Reis, dotat amb 2 milions d'euros per sèrie. El nombre ha estat consignat en l'administració de loteries número 19 de Bilbao.\nEl segon premi, dotat amb 750.000 euros per sèrie, ha estat per al número 18.442, que ha estat venut en diferents províncies, entre elles Alacant, Almeria, Àlaba, Astúries, Badajoz, Barcelona, Burgos, Cadis, Ciudad Real, Còrdova, Corunya, Guipúscoa, Granada, Huelva, Jaén, Las Palmas de Gran Canaria, Lugo, Madrid, Múrcia, Navarra, Pontevedra, Tenerife, València i Saragossa.\nMentrestant, el tercer premi ha estat per al número 23.282, dotat amb 250.000 euros per sèrie, que ha estat venut en l'administració de Loteries número 1 de Iecla (Múrcia).


Carregador solar Sun-Set Solar Sharging Station - Magourban\nPàgina actual: Carregador solar Sun-Set Solar Sharging Station\nCarregador solar Sun-Set Solar Sharging Station\tby In-Tenta\nEstació de càrrega solar Sun-Set Solar Charging Station, energia neta, respectuosa i gratuïta per alimentar la col·lecció SUN-SET Smart City line.\nEstació de càrrega solar Sun-Set solar charging station de Magourban que està formada per una estructura metàl·lica i panells fotovoltaics que aprofiten el sol per fer que les persones puguin mantenir-se connectades a l'exterior, a través d'un sistema d'energia autònom i ecològic.\nEnergia neta, respectuosa i gratuïta que es transforma en electricitat per il·luminar l'espai urbà, oferir serveis en un banc i / o alimentar el funcionament dels dispensadors de gel desinfectant de mans, elements de la col·lecció SUN-SET Smart City line de Magourban.\nConnectivitat permanent que dóna resposta a noves necessitats socials sorgides d'un nou estil de vida 'mòbil' a la ciutat contemporània.\nLa línia SUN-SET crea un nou concepte d'espai públic intel·ligent i saludable, concebut com una extensió dels nostres llars, on gaudir de l'aire lliure i espais verds sense renunciar a noves necessitats sorgides de les últimes tecnologies mòbils però a el mateix temps respectant i cuidant de nosaltres i del nostre entorn.\nResponsabilitat que implica tot el procés productiu, disseny, fabricació, transport, muntatge, vida útil i el seu reciclatge.\nDescarrega catàleg amb PDF 998.07 KB


Arxius de Cultura - Pàgina 207 de 218 - Diari Valencià\nCastelló celebra Santa Cecília amb un gran concert de quatre societats musicals el dissabte que ve\nLa regidoria de Cultura de l’Ajuntament ha organitzat una actuació conjunta de l’Associació Cultural Castàlia, la Unió Musical del Grau, la Unió Musical Mestre Gargori i l’Associació Cultural Banda UJI. La regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Castelló celebrarà Santa Cecília aquest cap de setmana amb un gran esdeveniment que oferirà quatre concerts en…\nAposta per la literatura en valencià\nEl Saló de Plens de la Diputació de Castelló va acollir ahir a les 20.00 hores l’acte d’entrega de la dessetena edició del Premi de Narrativa Breu ‘Josep Pascual Tirado’ a l’escriptor Miquel Torija per la seua obra ‘Jo, ara’. El vicepresident primer i diputat de Cultura, Vicent Sales, ha posat en valor el certamen literari…\nGuerra Civil i Memòria Històrica a Alacant\nAmoraga: “Cal rescatar de l’oblit la memòria de la Guerra Civil perquè forma part de la història del nostre país”. La directora general de Cultura i Patrimoni, Carmen Amoraga, ha inaugurat l’exposició “Guerra Civil i Memòria Històrica a Alacant”, coincidint amb el 80 aniversari de l’inici de la Guerra Civil espanyola i que fins…\nValència inicia la restauració de la col·lecció de cartells oficials del Museu Faller\nEls treballs també se centren en la conservació preventiva dels cartells més antics. El regidor de Cultura Festiva i president de la Junta Central Fallera, Pere Fuset, ha anunciat hui l’inici dels treballs per restaurar una de les col·leccions principals del Museu Faller, la dels cartells oficials i els finalistes. Aquestes obres mostren una…\nEl documental ‘Els valencians d’Amèrica’ es presenta aquest dijous a La Nau de la UV\nLa quarta i última peça de la sèrie ‘Del Montgó a Manhattan. Valencians a Nova York’ es presenta i projecta al Centre Cultural La Nau de la Universitat de València aquest dijous, 17 de novembre, a les 19 hores. Es tracta del documental ‘Els valencians d’Amèrica’, que conta la història dels emigrants que s’hi van…\nEntre les activitats figuren un concert de flauta i clavecí, l’audiovisual sobre l’emigració valenciana a Nova York “Del Montgó a Manhattan” o el sainet d’èxit a la comarca Un consell de ministres molt especial. Alfarrasí (la Vall d’Albaida) celebrarà la seua segona Setmana Cultural del 18 al 27 de novembre de 2016. Presentacions de…\nLa musa i quatre nous músics de la banda obrin les festes de Santa Cecília a Puçol\nEl dissabte 12 de novembre, la Setmana de Santa Cecília va començar a les 7 de la vesprada en la sala d’actes de la Casa de Cultura amb un triple acte conduït per Sonia Montañana: la presentació de la nova musa de la música, Aroa Celda Martínez; l’entrega d’instruments als quatre nous components de la…\nPresentació del llibre “El cabdill andalusí que desafià Jaume I”\nEl passat divendres 11 de novembre, amb l’assistència de prop d’un centenar de persones a la seu de la filà Chano, el Capità Moro 2017 i l’Associació Cultural Samarita organitzaren la presentació del llibre Al-Azraq: El cabdill andalusí que desafià Jaume I, de l’historiador Josep-David Garrido i Valls. Amb l’assistència del Capità Moro 2017, el…\nXarxa Teatre obrirà divendres la iniciativa que comptarà amb un total de 12 espectacles de dansa, teatre mut i circ. La regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Castelló ha impulsat un nou cicle d’arts escèniques que busca donar cabuda a la producció teatral sense text. Es tracta del MUT!, el primer festival de dansa, teatre…\n< 1 … 205 206 207 208 209 … 218 >


Com han quedat de plens els trams de la manifestació de la Diada?\nA Salt i Lleida hi resten per a omplir uns quants trams\nA poques hores perquè les busques del rellotge marquin les 17.14, fem un repàs del volum d’inscripcions que hi ha a cada una de les cinc ciutats. De moment, Barcelona i Berga ja han omplert tots els trams i asseguren amb gairebé tota probabilitat, una mobilització massiva. I Tarragona les inscripcions han crescut en les últimes hores i ja compta amb cinc trams plens. Les previsions no són tan encoratjadores a Salt i Lleida, on encara queden molts trams per a omplir. Tanmateix, els organitzadors creuen que el fet que la manifestació sigui descentralitzada afavoreix que la gent opti per a no inscriure’s.\nL’última dada facilitada per l’ANC -divendres- és de 342.000 persones inscrites a les cinc ciutats: 207.000 a Barcelona, 30.000 a Lleida, 34.000 a Tarragona, 42.000 a Salt i 28.000 a Berga, un 24% menys que l’any passat.\nVegeu la intensitat d’inscripcions en les següents imatges:\n—Guia informativa de la mobilització de l’Onze de Setembre del 2016: ‘A punt’


PerePeterPan: de febrer 2014\nPublicat per Pere PeterPan a 15:26 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Pere PeterPan a 17:12 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Pere PeterPan a 11:46 1 comentari: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Pere PeterPan a 13:18 3 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Pere PeterPan a 14:13 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Pere PeterPan a 0:34 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Entrenament, NAPAF\nPublicat per Pere PeterPan a 23:48 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nAquest post va dedicat a les meves filles i la seva afició a la natació. Una reflexió d'un pare que moltes vegades és la imatge d'aquell pare d'una peli americana, que sempre fa tard a l'hora d'anar a buscar el seu fill desprès d'entrenar, el fill assegut a les escales i tip d'esperar.... Però Laura i Maria sempre he arribat.\nEl 24 de Gener vaig tindre la sort d'assistir a un "Taller per a Pares i Mares de Nedadors" organitzat pels entrenadors de natació Mireia i Rafa de l'A.C.Xaloc.\nLa implicació de la Mireia i en Rafa va més enllà i ens regalen l'oportunitat de coneixer/compartir les seves inquietuds i objectius vers l'activitat esportiva dels nostres fills.\nDel "Taller de Pares" ha sortit això d'algú que escolta, no sap parlar i molt menys escriure:\nQue motiva a un nen o nena a fer esport??\n* Passar-ho bé, els nens volen passar-ho bé fent un esport que els hi agradi.\n*Estar amb els amics, és molt important que els nens s'integrin amb el grup d'entrenament, que és on hi tenen les amistats, l'entrenador vigilarà que el nen es trobi a gust. El pitjor que pot passar és quan un nen no està bé a dins el grup.\n*Millorar, aprendre.... aquí hi ha una tasca important per part dels entrenadors, doncs han de saber transmetre que els nens poden millorar i encoratjar quan milloren.\nL'evolució dels nostres fill@s i les seves motivacions van canviant amb l'edat, aixì:\n*Dels 7 als 10 anys, el que més els motiva és progressar i ser reconeguts, per tant necessiten el suport dels pares i entrenadors.\n*Dels 10 als 12 o 13 anys. Una edat en què intenten destacar per sobre els altres, les comparacions estan a l'ordre del dia, l'entrenador ha d'intentar que tots es sentin importants dins el grup.\n*Dels 13 als 15.... L'edat del "pavo", les competicions i els resultats la principal motivació. Les opinions dels amics són molt importants.\nLes lesions és un dels motius d'abandonament temporal o definitiu de l'esport infantil /juvenil, s'han de vigilar. Alhora hi ha esportistes que han fet de la seva lesió la seva motivació.\nLa Nutrició: No cal dir que els pares han de cuidar amb bons hàbits alimentaris la salut dels fills. Conèixer que han de menjar abans, durant i desprès de l'entrenament i la competició. Molt important la hidratació, tot i estar dins l'aigua també es sua.\nConclusió: Els nens i nenes practiquen esport per divertir-se, si a més perceben que progressen, molt millor. I el grup, ha de ser això un grup... Una PINYA!! La "Ostia en bicicleta". Ajudar-se als entrenaments i animar-se a tope a les competicions.\nEls entrenadors a part d'entrenar físicament, han de potenciar positivament les qualitats socials i psicològiques de cada nena/nen dins del grup..... si ja ho sé, no és fàcil.\nEls pares i mares a part de portar i anar a buscar els nens a la porta de la piscina, han de donar suport i ajudar a veure i viure de manera positiva l'esport, i ser-hi en moments de feblesa o difícils pel nen o nena.\nGRÀCIES MIREIA, RAFA I ENTRENADORS DE A.C. XALOC !!\nPublicat per Pere PeterPan a 1:08 1 comentari: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Pere PeterPan a 9:40 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge


Recordeu quan Juan Bautista Rosselló va dimitir del càrrec d’alcalde […]\nUn incendi obliga a desallotjar un edifici de cinc plantes a Benissa\nCinc efectius del subparc de bombers de Benissa han hagut de desallotjar un edifici de cinc plantes a Benissa per un incendi. El foc s’ha iniciat en la cuina d’una dels habitatges de la segona planta. Pel que sembla les xicotetes flames han arribat fins al conducte de gas pel que ràpidament s’ha estès per tota la cuina.\nPer sort els bombers han aconseguit rescatar totes les persones de l’edifici i han extingit el foc. Ho han aconseguit pocs minuts després. Segons han indicat, els danys en l’habitatge s’han produït, a […]\nL’acte serà presentat pel locutor de ràdio Raúl Martínez, i la presidència d’Honor l’ocupa enguany Rosa Seser, Presidenta de l’Institut d’Estudis Comarcals de la Marina Alta (IECMA), Directora de la revista Aguaits, Arxivera Municipal de Dénia. Nascuda a Ondara, Rosa Seser ha sigut jurat en diverses ocasions en els Premis […]\nPàgina 28 de 1.116« Primera«...1020...2627282930...405060...»Última »


CAP Drassanes-Ravalart | Joan Clot\n+34 619 74 25 09\n+34 619 742 509\nEn agraïment a Jaume Morató per permetre’m acompanyar a la gent que necessitava ser guarida.\nFa vint-i-quatre anys vaig pintar un quadre anomenat “País”, un fons comú de blaus i blancs amb una trama quadriculada sense marges i on a cada espai amb traços de verd esperança es dibuixaven figures que imitaven les fotografies d’una o vàries persones. Això és un col·lectiu de gent i de projectes.\nQuan jo era jove vivíem sota una dictadura… si teníem ocasió de sortir a l’estranger, la forma més fàcil era cap el Nord, a la propera frontera de França. A les primeres visites em va sorprendre favorablement que la seva bandera republicana onegés als espais públics, com ara les escoles, els ajuntaments, poliesportius, casernes,… i sempre amb el lema “Liberté, Egalité, Fraternité” escrit a la seves façanes.\nParal·lelament, varem anar rebent tota la iconografia nord-americana mostrant un territori on la bandera és omnipresent. Aquelles imatges de carrers infinits de cases unifamiliars cada una amb la seva bandera de barres i estrelles. Aquesta imatge és per mi la plasmació de la idea única, de la no possibilitat de dissentir.\n“El meu país no té bandera II” és un quadre més de la sèrie pintada sobre aquest títol. Manifestos fets el moment en que molts carrers de la ciutat prenien aquest to uniforme de banderes patriòtiques. Banderes que no deien “justícia, igualtat, amor, revolució…”\nPerquè tantes vegades les banderes serveixen per tapar altres coses? Perquè les pàtries es dibuixen fent fronteres? Perquè busquen la seva identitat contraposant la diferència amb el pròxim? Perquè quan parlen de pàtria no diuen “meu, por, estranger, enemic…”?\nDes de la ràbia teòricament compartida i de la immensa tristor va sortir “A plena llum” i “Lampedusa”, imatges cruels del nostre mar que ja no és un pont d’intercanvi sinó una immens fossar de cadàvers.\nEm va fer il·lusió pintar la sèrie de quadres “Ètica” intentant mantenir la reflexió sobre el fet ètic, retornar a l’estudi de la filosofia clàssica, manifestar que més que mai és necessària -enmig d’una forta hegemonia intel·lectual de l’ultra liberalisme conservador- la seva reflexió sobre el fet moral.\nDos càntics, dues lloances. Com dues plaques de pedra esgrafiades amb línies que pugen solemnement cap el cel “La misericòrdia” i “La compassió”. Dos nobles sentiments que ens ajudaran a no veure en el pròxim el diferent perquè impulsen la necessitat de lluitar per tots sense banderes ni fronteres.\nLa presentació de l’exposició, on vaig presentar aquestes obres i que va tenir lloc a l’Espai Ravalart del CAP de Drassanes durant els mesos de maig i abril de 2016, va ser a càrrec d’Andreu Mayayo, Catedràtic d´Història Contemporania de la UB.\nAuditori Tragèdies i pallassos. Pintant teatre\n© 2021 Joan Clot


La Bisbal recorda l'1O i respon amb ironia a l'acusació de terrorisme contra el CDR\nIntervenen: Emili Salvà i David Cuenca\nSi els bisbalencs i bisbalenques no poden riure no és la seva revolució. L'U d'Octubre es va recordar a la capital del Baix Empordà amb altes dosis de sàtira amb intenció política davant un escenari que no li permet fer gaires rialles a l'independentisme.\nL'humor i la unitat van ser les claus de l'acte de commemoració del Referèndum que va aplegar desenes de persones davant un Ajuntament reflexe de les diverses lluites que es donen a la societat.\nERC, JxC, CUP, La Forja, el Casal independentista Estel Roig, Òmnium i ANC van fer pinya per reclamar que no s'oblidi el mandat de l'1O, per denunciar la repressió de l'Estat contra aquella mobilització i per reafirmarse en el compromís de tornar-ho a fer.\nCrítiques a la desorientació de l'independentisme però crida a no defallir\nEl manifest no va estalviar crítiques a la desorientació que viu la direcció política de l'independentisme. Malgrat tot es va fer una crida a seguir al costat de la causa sense defellir tot eliminant les actituds tòxiques.\nL'Himne Nacional de Catalunya va cloure la part més lúdica de l'acte. Fotografies per recordar a l'Audiència Nacional Espanyola que tothom pot ser CDR, ironia contra la detenció de set dels seus membres acusats de terrorisme, una urna de l'1O per omplir de desitjos i un sopar per agafar forces per les lluites que els venen.\nOlmedo (PP) assegura que treballarà per fer les Comarques Gironines líders en creixement\nPRECS I PREGUNTES - ERC Castell-Platja d'Aro configura participativament el seu programa\nJordi Soler és el nou president del Consorci Costa Brava\nC's surt en tromba contra Rufí a qui acusen d'amparar la violènciaCiutadans ha sortit en tromba contra l'Alcalde de Torroella, Josep Maria Rufí, a qui acusen d'amparar la violència contra el seu partit.\nTot el govern de Santa Cristina tindrà un sou per dedicació parcialTot el Govern de Santa Cristina tindrà un sou per dedicació parcial. El plenari va aprovar les retribucions dels càrrecs electes i els partits amb crítiques de\n8M Vaga i mobilització feminista, com i per quèEl 8M diferents col·lectius del moviment feminista, sindicats i associacions han convocat una jornada de protesta per denunciar que hi ha un sistema polític, so\nPlatja d'Aro celebra el primer aniversari de l'1-O amb intimidacions espanyolistesA l'acte hi van participar diferents representants polícs de l'Ajuntament i des d'Esquerra Republicana han denunciat al seu Twitter que l'acte va patir incursio\nJose Luís Villa, obert a repetir com a alcaldable de Ciutadans per Castell-Platja d'Aro\nMoció de censura a Calonge i Sant AntoniL'oposició en bloc de Calonge i Sant Antoni (JxCat, PSC, Republicans i PP) ha anunciat que presenten una moció per un govern d'emergència i d’unitat per a la re\nEl PDeCAT farà primàries per escollir el substitut de Pallí a PalamósEl moviment en el si de l'espai post-convergent arriba després que el cap de llista a les eleccions del 2015, Jordi Pallí i l'altre regidor que té el partit al\nUn alt càrrec de Putin hauria blanquejat diners comprant dues mansions a s'Agaró\nUna llicència d'obres mal donada costa 1,6 milions d'euros a l'Ajuntament de CalongeL'Ajuntament de Calonge pagarà 1,6 milions d'euros al promotor de vuit habitatges de la urbanització Font Romà a Treumal que van ser enderrocats el maig del 201\nSant Feliu es tenyeix de violeta en una marxa per la igualtat\nEl PSC de Pals, partidari de suspendre el White SummerEl PSC de Pals s’ha mostrat partidari de suspendre la celebració del white Summer aquest estiu i reprendre’l l’any vinent, per evitar el risc de contagis i de r


Vall de bianya | Camping Vall de Bianya\nNova sala Teens Room\nEl Camping Vall de Bianya ha inaugurat aquest estiu una nova sala, la Teens Room, equipada perquè els joves puguin gaudir de les seves estones de lleure. La creació de la nova sala, que es troba integrada a la sala de jocs de la planta baixa, disposa de taules i seients i a més compta amb un sistema de sonorització al qual podran connectar els smartphones o les tablets i gaudir de la seva música preferida\nA partir d’ara, les instal·lacions del Càmping Vall de Bianya compten amb un nou lloc on els joves podran entretenir-se i divertir-se.\nEl passat mes d’agost el Càmping Vall de Bianya amplia la seva oferta lúdica amb la nova biblioteca-sala de lectura. Aquesta dependencia está pensada com un espai on poder gaudir d’un bon llibre, on pots portar un llibre que tinguis per llegir o escollir un dels que posem a la teva disposició.\nAquest nou espai no és una sala de reunió. Aquest espai pretén ser un indret tranquil, tant per llegir, com per estudiar, o també per treballar amb l’ordinador, ja que la sala disposa d´un ordinador d’ús públic amb connexió a internet.\nLa sala de lectura disposa també d’una terrassa amb cadires per gaudir de la lectura a l’aire lliure, quan el temps ho permeti.\nEl càmping Vall de Bianya inaugura Espai Gym\nEl Càmping la Vall de Bianya amplia la seva oferta lúdica inaugurant Espai Gym.\nDes del passat 2 d’agost, els clients de Càmping Vall de Bianya disposen d’una nova activitat lúdica, una sala de fitness.\nLa sala té una superfície de 80m2 i està equipada amb 2 cintes de córrer, 2 elíptiques, 3 bicicletes indoor, 3 bicicletes de spinning, 1 Multifunció per quatre usuaris, 1 Multipower (peses), 1 banc abdominal, 1 banc hiperextensions, 1 joc de peses de 2 a 14 Kgs.\nDes de feia anys que es contemplava la idea de fer una sala com aquesta, una iniciativa que els clients han valorat molt positivament.\nLa sala, Espai Gym, que està equipada amb màquines de la marca Salter i linia profesional, està pensada per majors de 16 anys i estarà oberta de 9 h. a 20:30h, coincidint amb els horaris d’obertura del bar-local social.\nDe 9 h a 20:30 h (Coincidint amb obertura bar-local social)\nEs recomana portar calçat adecuat i net, tovallola i bidó d’aigua.\nEl Càmping Vall de Bianya col·labora amb el Club Bàsquet Roser\nUn any més el Càmping Vall de Bianya col·labora amb el Club Bàsquet Roser. Ja fa anys que les dues entitats van unir esforços per donar suport als joves i a l’esport.\nEl Club Bàsquet Roser, és una entitat integradora i formativa, amb més de 80 anys d’història en el barri de l’Eixample de Barcelona. Aquesta entitat dóna suport a l’esport des de les activitats més populars a les més minoritàries.\nEl Roser és una gran entitat formada amb les il·lusions de families, amics i de gent que té ganes de treballar per la gent i amb la gent. Aquestes il·lusions han fet créixer el Roser com una entitat social i esportiva que, actualment, compta amb 24 equips de básquet (12 masculins i 12 femenins) i una escola de formació de més de 100 nens i nenes entre 5 i 8 anys.\nL’any 2012 l’Ajuntament de Barcelona els hi va entregar la medalla d’honor de Barcelona, una distinció honorífica a la seva trajectoria social i esportiva.\nConeix el Club Bàsquet Roser


Història del municipi – Vila de Breda\nPàgina inicial/Història del municipi\nHistòria del municipiEloy2015-06-04T12:43:30+00:00\nBreda és un municipi de la comarca de la Selva, actualment amb una població superior als 3.700 habitants.\nSituat en el vessant oriental del Montseny, el seu terme municipal és de poc més de 5 quilòmetres quadrats, i es troba a uns 169 metres sobre el nivell del mar.\nEl moment més reculat del qual tenim informació sobre una possible ocupació de l’espai que avui coneixem com a Breda, ens ve donat per la troballa d’una “ascla leval·loisiana” en un lloc imprecís dels voltants de la riera de Breda. Aquesta troballa lítica (és d’un material conegut com “sílex”) ens situa en el període històric conegut com Paleolític Mitjà (o sigui, fa més de 70.000 anys). Cal afegir que aquesta eina de pedra és la troballa més antiga que s’ha fet en tota la zona del Montseny.\nSegle IX – Segle XI\nSegle XII – Segle XVII\nA hores d’ara, de l’antiga construcció romànica no se’n conserva res, llevat del campanar. L’església, d’una única nau, és d’època gòtica, i la seva construcció es va allargar uns dos-cents anys (d’inicis del segle XIV fins a principis del segle XVI), essent la part més vella la corresponent a la zona del presbiteri, i la més nova la de la façana. Les mides de la nau (33 metres de llarg per 12’5 d’ample), més l’imponent campanar, han fet que aquesta església sigui coneguda con la “Catedral de la Selva”.\nEn la zona presbiterial de l’església hi trobem un absis amb cinc capelles, cada una d’elles amb un finestral. Abans d’arribar al presbiteri, a la banda esquerra, hi ha la Capella del Sant Crist i la porta d’entrada al campanar, i a la banda dreta, la sagristia, on actualment s’hi ha situat un petit museu parroquial. Al costat de la sagristia s’hi troba l’anomenada capella del Santíssim, a través de la qual, en temps de vida monacal, es podia accedir al claustre i a una escala que menava al lloc on hi havia l’orgue del monestir (aquest va ser desfet en temps de la Guerra del Francès (1808-1814)).\nTambé en els temps dels monjos hi havia un Cor (o lloc destinat als cantors, on hom resava i cantava durant l’ofici diví) ocupant el centre de la nau. Aquest Cor era fet de pedra, però un cop es va acabar la vida monacal va ser desmuntat per aprofitar la pedra a l’hora de construir un molí. L’emplaçament de l’actual Cor, situat sobre la porta de l’església, data del 1857.\nEl campanar romànic és l’únic que ens resta del primitiu monestir del segle XI. Així, i donat que l’edifici de l’antiga església parroquial de Santa Maria que ha arribat als nostres dies no és el primer que va existir, podem dir que el campanar de l’església del monestir de Sant Salvador és el monument més antic de la vila. Hores d’ara només resta en el seu lloc un costat dels quatre que conformaven el claustre del monestir de Sant Salvador: es tracta de l’ala nord, la que està adossada a la nau de l’església.\nEl campanar restaurat l’any 1951, té forma quadrada i 32 m. d’altura. En ell hi tenen cabuda 5 pisos, el primer amb una única finestra llarga i estreta en tres de les seves quatre cares, i els quatre superiors amb dues finestres a cada cara. Per l’exterior dels campanar es poden veure les típiques línies d’arcuacions llombardes i els frisos amb dents de serra. El campanar acaba coronat per una línia de marlets.\nActualment només resta en el seu lloc un costat dels quatre que conformaven el claustre del monestir de Sant Salvador: es tracta de l’ala nord, la que està adossada a la nau de l’església.\nEs considera la seva construcció de finals del segle XIII o principis del segle XIV. Aquesta part del claustre té set arcs de mig punt recolzats cada un d’ells en dues columnes. Els capitells de totes les columnes són iguals: quatre grans fulles de lliri agrupades en cimerol. L’estat de deteriorament a què va arribar aquest sector del claustre fou molt acusat: de cada parell de columnes que aguantaven cada arc se’n va treure una, i el mateix es va fer amb el corresponent capitell, així com amb el tros de mur sobre el qual descansaven les columnes.\nUn altre espai del monestir que ha arribat fins a l’època actual amb un bon estat de conservació és el seu pati, conegut com el “Pati de l’Abadia”, el qual és un bell exemple de pati medieval.\nDins el terme de Breda hi ha l’ermita de Santa Anna, la primera referència clara de la qual és del 7 d’octubre de 1624. L’ermita corona un turó que durant el segle XIII s’anomenava “Puig de Llagostera”, topònim que es creu derivat del mas Llagostera. Aquest mas se’l situava al peu del turó, però avui dia no es té un coneixement exacte d’on es trobava. L’actual edifici religiós, amb lleus modificacions, data del 1789, mentre que la sagristia podria ser de construcció més recent (on damunt la finestra orientada a ponent hi ha la data 1862).\nEl 20 de maig de 1640, en els inicis de la que seria coneguda com la “Guerra dels Segadors”, gent de Breda i Sant Celoni varen atacar una tropa d’uns 800 soldats del Terci de Lleonard Moles, tropes del comte-duc d’Olivares i del rei castellà Felip IV, que anaven en retirada després d’haver estat derrotades pels volts de Riudarenes i d’haver incendiat l’església d’aquesta població selvatana. En aquest enfrontament per la rodalia de Breda, aquest terci va perdre molts soldats, marxant ràpidament cap a Barcelona.\nA la fi d’aquesta guerra, Breda va tornar a ser escenari d’un enfrontament entre catalans i francesos, d’una banda, i les tropes castellanes de Felip IV. Aquest enfrontament va tenir lloc el 28 d’agost de 1653, pels volts del turó de Santa Anna. En aquest cas, la lluita va tenir un resultat desfavorable pels primers.\nSegle XVIII segle XX\nDurant la Guerra de Successió (1705-1714) que va tenir lloc per veure qui obtindria la Corona espanyola després de la mort sense descendència del rei Carles II, Breda va ser clarament partidària de l’Arxiduc Carles d’Àustria, d’igual manera com ho varen ser la immensa majoria de poblacions catalanes. La població va col·laborar diverses vegades donant diners a la causa, enfrontada a la que acabaria guanyant la guerra i que defensava el que seria el futur rei Felip V, de la casa dels Borbons.\nAmb motiu de la Guerra del Francès (1808-1814), gent de Breda va col•laborar en la lluita contra les tropes franceses integrant-se en una companyia de soldats el 1809. Durant el curs de la guerra, la població va ser abandonada pels seus habitants per por a l’acció de les tropes franceses, les que van arribar a finals del 1809.\nDurant la Primera Guerra Carlina (1833-1839) les tropes partidàries de l’Infant Carles entraren a la vila, però sembla que no hi va haver cap complicació. No va ser així durant la Tercera Guerra Carlina (1872-1876), on tropes liberals i carlines s’enfrontaren dins el nucli de la població (14 de juny de 1872) i en la zona del Repiaix (23 d’abril i 1 d’agost de 1875): en tots tres enfrontaments, els carlins en sortiren perdedors.\nSi avui podem veure la part nord del claustre del monestir tal i com és ara (que deu ser molt semblant a com era en el seu primer moment constructiu), és gràcies a la decidida acció del matrimoni format per Manuel Genovart i Dolors Callol, els quals aconseguiren que l’associació barcelonina “Amics de l’Art Vell” es fes càrrec de les tasques que comportaren la seva salvaguarda i reconstrucció l’any 1932.\nAixí, sota la direcció de l’arquitecte Jeroni Martorell, es va tornar a fer descansar cada arc sobre dues columnes, es posaren capitells allà on feia falta, es va completar el mur sobre on reposaven les columnes i es va cobrir el conjunt amb una teulada per protegir-lo de les inclemències del temps.\nL’última de les guerres que ha hagut de patir Breda, així com la resta de l’Estat, ha estat la Guerra Civil (1936-1939). En aquesta moriren molts bredencs, sobretot partidaris de la República, a conseqüència de diferents enfrontaments armats.\nTambé cal dir que, fruit de la violència incontrolada que va haver-hi en els primers moments de la guerra, sis persones del poble varen ser assassinades en els voltants de Barcelona per motius ideològics.\nL’1 de febrer de 1939 Breda va ser ocupada sense resistència per les tropes franquistes. La fi de la guerra va suposar la fi d’un règim de govern elegit democràticament i la instauració d’una dictadura que duraria 36 anys.


Camina i Calla: 04/15/17\nEl Bullidor de la Llet és una ruta molt factible per a tothom, ja que l'itinerari no presenta cap tipus de dificultat, és molt recomanable per fer amb nens. El nostre consell és anar o bé a la primavera (desglaç) o cap a la tardor (període de pluges), ja que hi trobareu aigua. A l'estiu el Salt d'aigua es queda totalment sec i no té cap atractiu d'aquesta manera.\nAquesta ruta consta d'uns 2,4 km de longitud (anada i tornada). El punt de sortida de la ruta és la casa de colònies de La Salle Natura, també coneguda com a Cal Cerdanyola. En primer lloc remuntarem l'anomenat "Camí dels Empedrats" durant uns 15 o 20 minuts. Després deixarem aquest camí enrere i seguirem un sender que s'enfila pel vessant occidental (O) (pel camí de l'esquerra) del barranc i que al cap d'uns 5 o 10 minuts de pujada ens deixarà a l'espectacular brollador. Farem la tornada pel mateix camí fins al punt d'inici de la ruta.\nPer arribar en cotxe farem el següent: arribem a Bagà per la carretera C-16. A Bagà agafem la carretera que surt en direcció NO cap a Gisclareny. Tenim en tot moment el riu Bastareny a la nostra esquerra. Després d'aproximadament 2 km, uns 50 m abans del pont de Sant Joan de l'Avellanet (on la carretera creua el Bastareny en un gran revolt de 180°) agafem una pista de terra en bon estat que surt a mà dreta enfilant-se uns metres. Aquesta pista ens porta, després de 2 km, fins a la casa de colònies de La Salle Natura, també coneguda com a Cal Cerdanyola. Davant la casa hi ha espai per a uns quants cotxes.\nCasa de Colònies "La Salle"\nGirem a la dreta, hi ha 50 m, trobem el Refugi "Vents del Cadí"\nDeixant enrere la casa de Colònies, de seguida girem a la dreta passant pel damunt del pont que travessa el riu, en només 50 m trobarem el refugi "Vents del Cadí". Veureu cartells indicatius amb les rutes que podeu fer, entre elles, el Bullidor de la Llet.\nEl camí puja en tot moment paral·lel al Torrent de la Font del Faig\nTorrent de la Font del Faig\nEl camí es fa estret i alternem zones boscoses amb alguna clariana. Seguim en tot moment les marques blanques i grogues de l'itinerari marcat dels Empedrats (PR-C 125). Aquesta passejada ens anirà molt bé per fer baixar el dinar del migdia...\nLa salamandra, salamandra comuna o salamàndria (Salamandra) és un amfibi urodel que pertany a la família dels salamàndrids (Salamandridae), la mateixa que la de la gandària (Tritó), en la qual estan inclosos la majoria dels urodels europeus.\nTé una longitud mitjana de 20 cm i la pell llisa. És inconfusible pels seus colors vius, fons negre amb taques grogues molt variables, indicador de les secrecions irritants que pot desprendre, cosa que li serveix de defensa davant els depredadors. Les poblacions s'estenen pel centre i sud d'Europa, des de Portugal fins als Carpats. Es tracta d'una espècie associada a hàbitats de boscos humits, i fa que les seves larves es desenvolupin en aigües molt netes. Té hàbits terrestres i nocturns. La reproducció és ovovivípara.\nSeguim avançant i arribem a un punt on travessem el riu. Passem, doncs, al costat oriental de la vall (costat esquerre).\nJust a continuació el camí s'enfila per una zona rocosa tot fent una ziga-zaga. Els senyals blancs i grocs ens ajuden a identificar el camí, tram molt petit, no patiu amics!\nAviat arribem al trencall del Bullidor de la Llet. En aquest punt deixem el camí dels Empedrats que continua cap a la dreta i agafem un corriol que surt a mà esquerra.\nPassem per damunt d'aquest petit pont\nDesviació ven senyalitzada, nosaltres a l'esquerra\nJessica a la petita passarel·la de fusta que travessa el Torrent\nJo travessant la passarel·la de fusta\nL'aigua baixa amb molta força, sembla un tobogan!!\nMirador sobre el canal d'aigua\nL'aigua baixa amb molta força\nL'aigua sobre pas entre les fissures de la roca calcària\n"Camina i calla" al Bullidor de la Llet\nSatisfets de la bellesa d'aquest indret\nUn cop vist el Bullidor de la Llet fem el camí de tornada fins al cotxe, camí que serà el mateix que el d'anada, quedem molt satisfets de la bonica passejada. Ara ja coneixem un fantàstic indret del Parc Natural del Cadí Moixeró.\n1. Temps total de la ruta: 1:35 minuts\n2. Temps real en moviment: 1:02 minuts\n3. Temps aturats: 00:33 minuts\n4. Distancia: 2,44 quilòmetres\n5. Desnivell positiu: 149 metres\n6. Desnivell negatiu: 149 metres\nPublicat per Daniel Bornes a 5:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2017, Bagà, Berguedà, Bullidor de la Llet, Camí dels Empedrats, Casa de Colònies La Salle, Parc Natural del Cadí-Moixeró


El Tió anticipa el Nadal | NacióRipollès\nEl Tió anticipa el Nadal\nDesenes de nens demostren a Ripoll que aquesta tradició està més viva que mai\nper Arnau Urgell, 16 de desembre de 2012 a les 16:20 |\nLa mainada de Ripoll cagant el Tió. Foto: Arnau Urgell\nEl tió és una de les tradicions nadalenques més genuïnament catalanes –també és típic a l'Aragó i Occitània-. Malgrat patir un important retrocés –possiblement per la irrupció del Pare Noël-, els darrers anys ha reviscolat amb força. N'és una bona mostra el cas de Ripoll on desenes de nens van participar aquest dissabte a la cercavila del Tió i la Soca així com a la primera cagada popular de la temporada.\nEs tracta d'una activitat organitzada per l'Associació Cultural Sant Josep. La cercavila la van “presidir” dos gegantons, el Tió i la Soca –una altra de les denominacions d'aquesta tradició conjuntament amb xoca o tronca- i l'encapçalaven els Grallers de Ripoll i dos petits tions en forma de capgrossos. Després de passejar pels principals carrers i places del Barri Vell, petits i grans van acabar a davant de l'Ajuntament on en grups de deu, la mainada va poder cagar el tió.\nEl gran tió de Ripoll és dels que té barretina i una cara somrient. Una tendència que s'ha imposat els darrers anys segurament per contrarestar el poder del Pare Noël. Tanmateix, la tradició consisteix en aplegar al bosc un tros de soca o branca gruixuda uns dies abans de Nadal, normalment a l'inici de l'Advent (quatre setmanes abans del 25 de desembre), o a tot estirar per Santa Llúcia.\nAquest tronc se'l tapa amb una manta perquè no tingui fred (o se'l situa davant de la llar de foc per escalfar-lo). A més, diàriament se l'ha d'alimentar perquè el dia de Nadal (o la vigília) cagui els regals. L'origen de la tradició és de caràcter pagà i sembla que està relacionada amb la natura, la fertilitat i el solstici d'hivern. Sovint, després d'haver donat tots els regals se'l crema a la llar de foc.\nEl Tió i la Soca de Ripoll. Foto: Arnau Urgell\nCultura i mitjans, Nadal, tió


Un festí de nous formats televisius al Miniput 2014 | Barcelona Cultura\nUn festí de nous formats televisius al Miniput 2014\n28-11-2014 Si us penseu que només hi ha una manera de fer televisió, aneu ben errats i us ho demostraran a la nova edició del Miniput, la mostra de televisió de qualitat que els dies 29 i 30 de novembre s’instal·la al Teatre del CCCB. Prepareu-vos a veure una tria dels programes més interessants i els formats més nous que ha produït en els últims temps la petita pantalla.\nLa caixa ximple ha passat a la història, si més no per als creadors amb ganes de fer coses diferents que veureu aquí. I és que, sí, es poden fer programes arriscats, innovadors i de servei públic, i hi ha moltes televisions del món sencer que s’hi dediquen.\nHo veureu en programes tan singulars i polèmics com el danès Blachman, un espai dedicat al cos de la dona on una dona qualsevol (sigui jove o vella, prima o grassa), es treu la roba davant del conductor de l’espai i d’un convidat, que estudien el seu cos nu i en parlen obertament, reflexionant sobre els sentiments i sensacions que els provoca i, de passada, sobre la sexualitat masculina.\nTambé hi haurà produccions que revisen la història d’una manera diferent, com el programa belga At war en el qual tres periodistes caminen per Europa durant vuitanta dies, seguint els passes dels soldats de la Primera Guerra Mundial.\nPodreu veure molts més programes com aquests, però també escoltar els seus creadors, en un seguit de xerrades en directe o on-line. Atenció perquè, entre les moltes sessions i propostes, dissabte n’hi ha una de dedicada a El fake (falsos documentals) amb convidats com Jordi Évole (Salvados), Miguel Ángel Martín (realitzador d’El Camaleó) i Manuel Delgado (guionista d’El Camaleó, antropòleg i activista).\nA més, diumenge hi ha una altra proposta destacada amb la qual Soy Cámara, el programa del CCCB, celebra els seus cinc anys en antena amb convidats com Andrés Hispano i Félix Pérez Hita (de Soy Cámara), Lolo Rico (de La bola de cristal) i Andreu Meixide (del Barcelona Creative Commons Film Festival).\nTeniu una cita amb la televisió de qualitat al Teatre del CCCB (Montalegre, 5), el dissabte, 29, i el diumenge, 30 de novembre. L’entrada és lliure, però us demanen que us inscriviu prèviament al web del Miniput.


Universitat de Barcelona - Acte de lliurament del Premi Nacional de Recerca 2012 al catedràtic de Matemàtica Aplicada Carles Simó\nInici > Notícies > Acte de lliurament del Premi Nacional de Recerca 2012 al catedràtic de Matemàtica...\nCarles Simó, entre el president de la Generalitat, Artur Mas, i el conseller d'Economia i Coneixement, Andreu Mas Colell. A la dreta, Antoni Esteve, president de la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRI).\nImatge dels guardonats en l'edició 2012 dels Premis Nacionals de Recerca.\nCarles Simó, durant el seu parlament.\nAhir al vespre va tenir lloc l'acte de lliurament dels Premis Nacionals de Recerca 2012 al Teatre Nacional de Catalunya. Entre els guardonats d’aquest any destaca Carles Simó, catedràtic de Matemàtica Aplicada de la Facultat de Matemàtiques de la UB, adscrita al campus d'excel·lència internacional BKC, i enginyer industrial per l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB). En representació de la Universitat de Barcelona hi va assistir el vicerector de Política Científica, Dr. Enric I. Canela.\nPel professor Simó, aquest guardó reconeix «la feina feta en equip i una manera particular i diferent de veure les matemàtiques». «Els matemàtics —continua— actualment estan infrautilitzats; tots els grups de recerca haurien de tenir un matemàtic entre els seus membres». El principal problema de les matemàtiques, segons el seu parer, és com s'ensenyen a l'escola primària: «La formació no hauria de ser tan teòrica sinó que hauria de plantejar problemes pràctics per resoldre. Cal aprendre a raonar, deduir i tenir un esperit crític». El catedràtic opina que, en general, no hi ha cultura matemàtica ni científica: «Tan inculta és una persona que no conegui Shakespeare com una que no conegui Newton». Per Simó encara en sabem molt poc, tant de matemàtiques com de les altres ciències, i conclou: «Per cada problema que resolem, se n'obren deu que no sabem com resoldre. Som uns ignorants».


La colla dels dimecres: Parque de la Estación del Nord y barquetas por Serrat\nParque de la Estación del Nord y una de vela\nPintadas por Serrat\nSerrat, su cabeza está ya en Calella y no en Barcelona\nEtiquetes de comentaris: Serrat\nDomingo Benito 29 de juny de 2017, a les 11:58\nSiempre fiel a las convocatorias con una buena representación con refrescante marina como colofón.\njoshemari 29 de juny de 2017, a les 19:35\nLas barquitas no podían faltar. Ahora estará en ese ambiente...\nFernando Font de Gayà 30 de juny de 2017, a les 11:23\nEn qualsevol estació arriben vaixells, també a l'Estació del Nord, i la gent visita el parc.\nÀngels 30 de juny de 2017, a les 18:45\nJoan Mª: Ja sabia Sr. Serrat que trobaries la barqueta. Bromes a part. Has fet molt bona feina.