Data del document 20/06/2016\nNúmero del document TSF/0176/2016\nNúmero de control 16183048\nDerogada en tot el que s'hi oposi per DD de l' ORDRE TSF/63/2018, d'11 de juny, per la qual s'aprova la tramitació electrònica obligatòria en qualsevol procediment de concessió, justificació, revocació i presentació de recursos en les convocatòries de subvencions, premis, beques i ajuts del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per a entitats.\nDeroga l'\tORDRE EMO/54/2015, de 20 de març, per la qual s'estableixen les bases reguladores de la línia d'ajuts en forma de garantia per al finançament de les empreses de l'economia social, i es fa pública la convocatòria per a l'any 2015.\najuda social (218)\ngarantia de crèdit (48)\najuda pública (7598)\nempresa d'inserció (23)\neconomia social (13)\nORDRE TSF/176/2016, de 20 de juny, per la qual s'estableixen les bases reguladores de la línia d'ajuts en forma de garantia per al finançament de les empreses de l'economia social.\nL'economia social a Catalunya contribueix a crear llocs de treball estables i de qualitat, a distribuir millor la riquesa, a desenvolupar el territori, així com a prestar serveis socials de forma eficient.\nEn matèria economicofinancera, les empreses que conformen l'economia social presenten uns nivells de capitalització inferiors al que seria recomanable i el sistema creditici ordinari sovint no s'adequa prou al context ni a la realitat de les seves necessitats.\nPer donar respostes efectives a aquesta situació, millorar la reactivació econòmica d'aquest sector, i enfortir-ne les activitats i capacitats, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, a través de la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa, proposa facilitar l'accés al finançament d'aquestes empreses i entitats mitjançant l'aportació de garanties per cobrir operacions de crèdit, complementàries a les que pugui aportar cada empresa o entitat.\nAquesta Ordre permet seguir oferint la línia financera d'economia social a les societats cooperatives, les societats laborals, les federacions de les entitats de l'economia social, les societats agràries de transformació, les empreses d'inserció, els centres especials de treball, així com a les entitats promotores d'aquests, o bé a les persones físiques, en cas d'aportació de capital a aquestes entitats, i, finalment, a les fundacions i les associacions que duen a terme activitat econòmica, i alhora permet introduir condicions més favorables al crèdit, així com la reducció de terminis en la gestió de les operacions i la simplificació en la gestió.\nVist que el Pla de Govern 2013-2016 estableix l'objectiu de facilitar instruments financers al teixit empresarial català per millorar-ne la competitivitat i avançar cap a la recuperació econòmica i la creació d'ocupació, així com els objectius d'Europa 2020 a través de l'Estratègia Catalunya 2020, de creixement intel·ligent, sostenible i integrador;\nVist que l'1 de juny de 2016 es va signar un Conveni de col·laboració entre el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i l'Institut Català de Finances (ICF), l'objecte del qual és l'obertura d'una línia de préstecs directes de l'ICF a les empreses de l'economia social, garantits pel Departament Treball, Afers Socials i Famílies mitjançant el Fons de Garantia d'Economia Social i Cooperativa;\nVistos els informes de l'Àrea Jurídica d'Ocupació i Relacions Laborals i de la Intervenció Delegada, i en virtut de les facultats que em són conferides d'acord amb l'article 12 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya,\nAprovar les bases reguladores que han de regir la convocatòria de la línia d'ajuts en forma de garantia per al finançament de les empreses de l'economia social, que es preveuen a l'annex d'aquesta Ordre.\nEls expedients dels ajuts que s'hagin atorgat d'acord amb la disposició que deroga aquesta Ordre s'han de continuar regint per les bases reguladores a l'empara de les quals es van atorgar.\nQueda derogada l'Ordre EMO/54/2015, de 20 de març, per la qual s'estableixen les bases reguladores de la línia d'ajuts en forma de garantia per al finançament de les empreses de l'economia social, i es fa pública la convocatòria per a l'any 2015.\nL'objecte d'aquestes bases és regular la concessió d'ajuts en forma de garantia per al finançament de les empreses d'economia social.\nPoden ser beneficiàries d'aquesta línia d'ajuts les empreses de l'economia social amb seu social o activitat a Catalunya següents:\na) Les empreses que tinguin forma de societat cooperativa.\nb) Les societats laborals.\nc) Les federacions de les entitats de l'economia social.\nd) Les societats agràries de transformació.\ne) Les empreses d'inserció, els centres especials de treball i les entitats promotores d'aquests, com a empreses que actuen en el mercat protegit de treball i que tenen com a objectiu la integració laboral de persones amb discapacitat i amb risc d'exclusió social.\nf) Les persones físiques, en cas d'aportació de capital a entitats amb alguna de les formes jurídiques que preveu aquesta base.\ng) Les fundacions i les associacions que portin a terme una activitat econòmica inscrites al Registre d'entitats, serveis i establiments de serveis socials del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.\nRequisits per obtenir la condició d'entitats beneficiàries\n3.1 Les entitats sol·licitants han de complir els requisits següents:\na) Complir les obligacions tributàries davant l'Estat i la Generalitat de Catalunya i les obligacions davant la Seguretat Social. Aquest compliment s'ha de mantenir al llarg de tot el procediment: en el moment de presentar el formulari de sol·licitud, prèviament a la resolució d'atorgament i abans de rebre qualsevol pagament.\nb) No estar subjectes a una ordre de recuperació pendent, després d'una decisió de la Comissió en què declari un ajut il·legal i incompatible amb el mercat comú.\nc) Complir els requisits que estableixen els articles 32.1, 32.3 i 36.4 de la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística.\nd) No trobar-se en cap de les circumstàncies que preveu l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\ne) No haver estat sancionades mitjançant resolució ferma per la comissió d'una infracció greu en matèria d'integració laboral de discapacitats o molt greu en matèria de relacions laborals o en matèria de seguretat i salut en el treball, de conformitat amb el Text refós de la Llei sobre infraccions i sancions de l'ordre social aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d'agost, o, si han estat sancionades, que hagin aplicat les mesures correctores previstes i abonat les quantitats requerides per aquest concepte.\nf) Complir les obligacions i no incórrer en els supòsits de prohibició que estableixen els articles 90.bis i 92.bis del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.\ng) Disposar dels llibres comptables, els registres diligenciats i els altres documents degudament auditats en els termes que exigeix la legislació mercantil i sectorial aplicable a la persona beneficiària en cada cas, així com els estats comptables i registres específics exigibles.\nh) En cas que tingui una plantilla de 50 o més persones treballadores, complir amb la quota legal de reserva de llocs de treball en la plantilla de l'empresa, que preveu l'article 42.1 del Text refós de la Llei general de les persones amb discapacitat i de la seva inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, o amb les mesures alternatives de caràcter excepcional que preveuen el Reial decret 364/2005, de 8 d'abril, i el Decret 86/2015, de 2 de juny.\ni) En el cas que tingui una plantilla igual o superior a 25 persones, disposar de mitjans per prevenir i detectar casos d'assetjament sexual i d'assetjament per raó de sexe i intervenir-hi als seus centres de treball, d'acord amb els agents socials, i utilitzar-los adequadament, de conformitat amb la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a eradicar la violència masclista.\nj) Complir l'obligació de respectar la igualtat de tracte i d'oportunitats a l'àmbit laboral i, amb aquesta finalitat, adoptar mesures adreçades a evitar qualsevol tipus de discriminació laboral entre homes i dones. En el cas de les empreses de més de 250 treballadors, s'ha d'elaborar i aplicar amb caràcter obligatori un pla d'igualtat, d'acord amb el que estableix l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva entre homes i dones.\nk) Disposar d'un sistema d'organització i de gestió de la prevenció, d'acord amb la Llei 31/1995, de prevenció de riscos laborals; el Reial decret 39/1997, d'1 de gener, pel qual s'aprova el Reglament dels serveis de prevenció, i les modificacions posteriors introduïdes per la Llei 54/2003, de 12 de desembre, de reforma del marc normatiu de la prevenció de riscos laborals.\nl) Les empreses o les entitats han d'estar inscrites degudament als registres corresponents.\nm) Mantenir-se al dia de les seves obligacions registrals d'acord amb el Reial decret 1784/1996, de 19 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament del Registre mercantil; l'article 18 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol, de cooperatives; el Decret 203/2003, d'1 d'agost, sobre l'estructura i el funcionament del Registre general de cooperatives, i el Reial decret 2114/1998, de 2 d'octubre, sobre Registre administratiu de societats laborals.\nn) Les fundacions i les associacions han d'haver adaptat els seus estatuts segons la disposició transitòria primera de la Llei 4/2008, de 24 d'abril, del llibre tercer del Codi civil de Catalunya, relatiu a les persones jurídiques, i la Llei 5/2011, del 19 de juliol, de modificació de l'anterior.\no) Les fundacions han d'haver complert el deure de presentar els comptes anuals davant del protectorat, d'acord amb l'article 336.3 del llibre tercer del Codi civil de Catalunya, aprovat per la Llei 4/2008, de 24 d'abril.\np) Estar donades d'alta a l'activitat econòmica.\nq) No haver superat la quantitat màxima d'ajuts de minimis que pot rebre una empresa en el període de 3 exercicis fiscals.\nr) No haver estat sancionada per resolució administrativa ferma o condemnada per sentència judicial ferma, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes.\ns) Complir l'obligació que estableix la Llei 26/2015, de 28 de juliol, de modificació del sistema de protecció a la infància i l'adolescència, que el personal de les entitats les activitats de les quals suposin l'accés i l'exercici a les persones, oficis i activitats que impliquin contacte habitual amb menors, no pot haver estat condemnat per sentència ferma per algun delicte contra la llibertat i la indemnitat sexual, que inclou l'agressió i l'abús sexual, l'assetjament sexual, l'exhibicionisme i la provocació sexual, la prostitució i l'explotació sexual i la corrupció de menors, així com per tràfic d'éssers humans.\n3.2 Les persones físiques han de complir els requisits següents:\na) Complir les obligacions tributàries davant l'Estat i la Generalitat de Catalunya i les obligacions davant la Seguretat Social. Aquest compliment s'ha de mantenir al llarg de tot el procediment: en el moment de presentar el formulari de sol·licitud, abans de la resolució d'atorgament i abans de rebre qualsevol pagament.\nb) Complir els requisits que estableixen els articles 32.1, 32.3 i 36.4 de la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística.\nc) No trobar-se en cap de les circumstàncies que preveu l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\nd) No haver estat condemnades per sentència ferma per cap delicte contra la llibertat i la indemnitat sexual, de conformitat amb la Llei 26/2015, de 28 de juliol, de modificació del sistema de protecció a la infància i l'adolescència.\n3.3 El compliment dels requisits s'ha d'acreditar mitjançant una declaració responsable del sol·licitant, que ha d'adjuntar al formulari de sol·licitud.\nEs consideren objecte d'ajut les tipologies de projectes següents:\n4.1 Projectes d'inversió: s'entén per inversió l'adquisició d'un o diversos actius fixos, materials o immaterials, dels inclosos al grup 2 del Pla general de comptabilitat, adscrits a la consecució d'una mateixa finalitat.\n4.2 Projectes de circulant: projectes relatius a l'activitat del dia de l'empresa, necessitats de tresoreria, compra d'estocs o finançament de clients.\n4.3 L'ajut no s'ha de destinar a finançar la creació ni la posada en funcionament d'una xarxa de distribució a altres països.\nCaracterístiques dels ajuts i condicions\n5.1 Aquesta línia d'ajuts es pot destinar a quatre finalitats diferents:\na) Préstecs per a inversions en immobilitzat material o immaterial.\nb) Préstecs per a capitalització d'entitats.\nc) Préstecs per a circulant.\nd) Préstecs per a bestretes de contractes amb el sector públic.\n5.2 Totes les operacions han de comptar amb la garantia del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies corresponent a l'assumpció de risc del Departament, que és del 80% del risc viu del préstec.\n5.3 L'import de l'ajut s'ha de calcular d'acord amb el que estableixen el Reglament (UE) núm. 1407/2013 de la Comissió, de 18 de desembre, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea als ajuts de minimis; el Reglament (UE) núm. 1408/2013 de la Comissió, de 18 de desembre, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea als ajuts de minimis al sector agrari, i el Reglament (UE) núm. 360/2012 de la Comissió, de 25 d'abril, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea als ajuts de minimis concedits a empreses que prestin serveis d'interès econòmic general.\n5.4 Les condicions financeres dels préstecs que s'atorguin s'han d'establir a la resolució de convocatòria per a la concessió dels ajuts.\nDespeses elegibles i àmbit temporal\n6.1 Són despeses elegibles associades a projectes d'inversió les següents: investigació, desenvolupament, concessions administratives, propietat industrial, fons de comerç, drets de traspàs, aplicacions informàtiques, terrenys i béns naturals, construccions, instal·lacions tècniques, maquinària, utillatge, altres instal·lacions, mobiliari, equips per a processament d'informació, vehicles d'ús industrial, bestretes per a immobilitzacions intangibles i altres immobilitzacions materials.\nS'entén com a vehicle d'ús industrial el que en la seva targeta d'inspecció tècnica de vehicles tingui reconeguda aquesta destinació i a més es justifiqui per l'activitat que l'empresa desenvolupi.\nQueden exclosos els vehicles en el cas de les empreses de transport de mercaderies per carretera (CNAE 4941).\n6.2 Són despeses elegibles associades a projectes de circulant les següents: estudis de mercat, innovació o altres, promoció, comunicació i assistència a fires, despeses de personal, despeses de formació, despeses per obertura de nous mercats a l'exterior, finançament habitual de circulant (vendes, estocs i tresoreria en general).\n6.3 L'àmbit temporal de les despeses que són objecte d'aquesta línia d'ajuts s'inclou entre els 6 mesos anteriors a la formalització de l'operació financera i els 24 mesos posteriors a aquesta. Excepcionalment, a criteri de la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa, aquest àmbit temporal es pot ampliar per causes justificades mitjançant resolució del director general d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa.\n7.1 La sol·licitud del préstec i de l'ajut s'ha de realitzar per mitjà del formulari que està a disposició de les persones interessades al web de l'ICF (www.icf.cat), al qual s'ha d'adjuntar la documentació que descriu l'apartat 4 d'aquesta base. Les persones sol·licitants podran fer més d'una sol·licituds per a qualsevol dels ajuts previstos a la base 5.\n7.2 El formulari de sol·licitud obtingut del web de l'ICF s'ha de presentar a qualsevol oficina de la xarxa d'oficines de Gestió Empresarial, indicades al Canal Empresa (http://canalempresaweb.gencat.cat/ca/tramits-i-formularis/serveis-de-tramitacio/xarxa-oficines-oge/), adreçat a la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, o bé es pot presentar signat electrònicament per mitjà del web de l'ICF.\nLes sol·licituds també es poden presentar en qualsevol de les formes que preveuen l'article 25 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, i l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\n7.3 Documentació que cal adjuntar amb el formulari de sol·licitud al web www.icf.cat:\n7.3.1 Per a la tramitació de préstecs per inversió, circulant o bestretes de contractes amb el sector públic:\na) Memòria explicativa de l'empresa.\nb) Memòria explicativa del projecte d'inversió que inclogui els estats financers provisionals per als propers tres exercicis i factura proforma de la inversió.\nc) Impost de societats (o auditoria) corresponent als tres darrers exercicis.\nd) Estats financers de l'últim exercici.\ne) Consorci bancari, amb els detalls dels venciments anuals del capital.\nf) Fitxa CIRBE (que es pot sol·licitar per mitjà de la web del Banc d'Espanya http://www.bde.es/clientebanca/cirbe/acceso/derecho.htm).\ng) Resum anual de l'IVA (model 390) i declaracions trimestrals de l'any en curs (model 130).\nh) Declaració anual d'operacions (model 347) i presentació anual d'operacions intracomunitàries (model 349), si escau.\ni) Còpia del DNI de les persones que, directament o indirectament, tinguin una participació accionarial superior o igual al 25%.\nj) Còpia del contracte o factura de l'Administració a empenyorar.\n7.3.2 Per a la tramitació de préstecs per capitalització:\na) Del sol·licitant de l'operació:\nSi és persona física:\nÚltima declaració de l'IRPF presentada.\nRelació de béns, en què es detallin l'endeutament personal i les dades registrals dels béns immobles, i còpia de l'últim rebut de cada una de les quotes que s'estiguin atenent.\nSi és persona jurídica:\nÚltimes dues declaracions d'impostos de societats presentades (o auditoria).\nEstats financers a l'últim exercici.\nConsorci bancari amb els detalls dels venciments anuals de capital.\nFitxa CIRBE (que es pot sol·licitar per mitjà de la web del Banc d'Espanya http://www.bde.es/clientebanca/cirbe/acceso/derecho.htm).\nCòpia del DNI de les persones que, directament o indirectament, tinguin una participació accionarial superior o igual al 25%.\nb) De la societat a capitalitzar:\nMemòria explicativa de l'empresa.\nÚltim impost de societats presentat.\nEstats financers de l'últim exercici.\nConsorci bancari, amb els detalls dels venciments anuals del capital.\nFitxa CIRBE (que es pot sol·licitar per mitjà de la pàgina web del Banc d'Espanya http://www.bde.es/clientebanca/cirbe/acceso/derecho.htm).\n7.4 Documentació que cal presentar amb el formulari de sol·licitud disponible al web de l'ICF, en paper i degudament signat, o bé signat electrònicament, als llocs que indica l'apartat 2 d'aquesta base:\nDeclaració responsable que acrediti el compliment dels requisits als quals fa referència la base 3.1, que inclou la declaració de l'entitat en què consta que les despeses objecte d'aquesta línia d'ajut són despeses generades dins l'àmbit temporal que estableix la base 6.3.\nQuan s'actuï en nom d'altri, s'ha d'acreditar la representació amb la qual actua.\n7.5 La signatura de la sol·licitud implica l'autorització a la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa i a l'Institut Català de Finances per comprovar d'ofici les dades relatives al compliment de les obligacions tributàries amb l'Estat i la Generalitat de Catalunya i de les obligacions amb la Seguretat Social per part del sol·licitant, i per fer, en qualsevol moment, electrònicament o per altres mitjans, les comprovacions per mostreig o exhaustives necessàries per verificar la conformitat de les dades de la declaració responsable de la persona sol·licitant.\n7.6 En el cas de documents que ja es trobin en poder de qualssevol dels departaments de la Generalitat de Catalunya, en aplicació del que preveu l'article 35.f) de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, la seva aportació es pot substituir per una declaració de la persona o l'entitat sol·licitant conforme no hi ha hagut modificacions en la data de presentació del formulari de sol·licitud, i en la qual es faci constar el lloc, la data i l'òrgan davant el qual es va presentar la documentació.\nEn el cas que s'hagin produït modificacions en la documentació presentada, hagi prescrit el seu període de vigència o hagin transcorregut més de 5 anys des de la finalització del procediment pel qual es va lliurar, s'ha de presentar necessàriament la nova documentació.\n8.1 El procediment de concessió dels ajuts que regulen aquestes bases s'ha de tramitar en règim de concurrència no competitiva.\n8.2 Les sol·licituds s'han de tramitar i resoldre per ordre cronològic de presentació al registre. La data que s'ha de tenir en compte a l'efecte de determinar aquest ordre és la data en la qual es presenta tota la documentació exigida.\n8.3 Una vegada exhaurit el fons de l'Economia Social o el consum del límit de la línia, la presentació de la sol·licitud no dóna cap dret a l'obtenció de l'ajut.\nValoració, tramitació, resolució i notificació\n9.1 Si la sol·licitud i la documentació presentades no reuneixen els requisits establerts, la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa ha de requerir el sol·licitant perquè, en un termini de 10 dies hàbils, esmeni el defecte o adjunti els documents preceptius, amb la indicació que, si no ho fa, s'ha de considerar que desisteix de la seva sol·licitud, amb resolució prèvia, d'acord amb el que disposa l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\nD'acord amb l'article 43.2 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, la notificació dels requeriments a les persones jurídiques s'ha de fer, en tots els casos, per mitjans electrònics, mitjançant les plataformes o els serveis corporatius de notificació electrònica de la Generalitat d'acord amb els articles 56 i 57 de la Llei esmentada.\nEl requeriment a les persones físiques s'ha de fer per qualsevol mitjà que permeti tenir constància de la recepció per part de la persona interessada o del seu representant, d'acord amb l'article 59 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú. Es poden utilitzar mitjans electrònics quan les persones interessades així ho hagin sol·licitat o consentit expressament, d'acord amb l'article 43.3 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\n9.2 L'ICF ha de valorar les sol·licituds tenint en compte l'ordre de presentació que estableix la base 8.2, i, també, els riscos de l'operació, i ha d'informar del resultat de l'estudi de risc per mitjà del web de l'ICF.\n9.3 Un cop aprovada l'operació per l'ICF, la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa ha d'autoritzar l'ICF a fer-ne la imputació amb càrrec al fons i ha d'emetre la resolució d'atorgament de l'ajut en forma de garantia de l'operació.\n9.4 El termini màxim per resoldre i notificar la resolució és de 60 dies hàbils, comptats a partir de la data de presentació del formulari de sol·licitud resultant de la tramitació electrònica o en paper i degudament signat, als llocs que indiquen els apartats 1 i 2 de la base 7.\nUn cop transcorregut aquest termini, si no s'ha produït la notificació esmentada, s'entén que la sol·licitud es desestima per silenci administratiu, d'acord amb el que estableixen els articles 54.2.e) i 55.a) de la Llei 26/2010, de 3 d'agost.\n9.5 La resolució d'atorgament de l'ajut té una validesa màxima de 90 dies naturals, i no implica la formalització posterior de l'operació. Es pot concedir, a petició de la persona interessada, una ampliació del termini de validesa de la resolució, que no excedeixi de la meitat del termini ja concedit, sempre que se sol·liciti dins el període de vigència de la resolució. Si la formalització de l'operació no es duu a terme dins el període de vigència de la resolució emesa per la direcció general corresponent, la resolució queda sense efectes.\n9.6 A la resolució d'atorgament de l'ajut s'informa el beneficiari sobre l'import previst de l'ajut en forma de garantia, sobre la seva consideració d'ajut de minimis, i s'hi inclou la referència expressa del reglament de minimis que li sigui d'aplicable.\n9.7 L'ICF ha de comunicar a la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa les entitats que no reuneixen els requisits per ser beneficiàries dels préstecs o que han desistit de la seva sol·licitud, i la Direcció General ha d'emetre la resolució corresponent.\n9.8 D'acord amb l'article 43.2 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, les resolucions de concessió o denegació dels ajuts a les persones jurídiques s'han de notificar, en tots els casos, per mitjans electrònics, mitjançant les plataformes o els serveis corporatius de notificació electrònica de la Generalitat d'acord amb els articles 56 i 57 de la Llei esmentada.\nLa notificació a les persones físiques s'ha de fer per qualsevol mitjà que permeti tenir constància de la recepció per part de l'interessat o del seu representant, d'acord amb l'article 59 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú. Es poden utilitzar mitjans electrònics quan les persones interessades així ho hagin sol·licitat o consentit expressament, d'acord amb l'article 43.3 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\n9.9 Contra les resolucions de concessió o denegació dels ajuts que dicti el director o directora general d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa, que no exhaureixin la via administrativa, les persones interessades poden interposar recurs d'alçada davant el secretari o secretària general del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies en el termini d'un mes, a comptar de l'endemà de rebre la notificació, en els termes que estableixen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.\n10.1 D'acord amb l'article 18 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, la Base de Dades Nacional de Subvencions ha d'operar com a sistema nacional de publicitat de subvencions.\n10.2 A aquest efecte, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, ha de trametre a la Base de Dades Nacional de Subvencions la informació sobre la convocatòria i les resolucions de concessió de subvencions en els termes que estableix l'article 20 de la Llei esmentada.\n10.3 El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies n'ha de fer la publicitat per al coneixement general de la ciutadania mitjançant l'exposició d'una relació al tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya (https://tauler.gencat.cat), i també les ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, amb expressió de la convocatòria, el programa, el crèdit pressupostari al qual s'imputen, la persona beneficiària, la quantitat concedida i la finalitat o finalitats de la subvenció, en virtut del que disposa la base 14 de l'Acord GOV/110/2014, de 22 de juliol.\nRevisió i modificació de la resolució\n11.1 Hi ha la possibilitat de modificar la resolució de concessió en el cas que les condicions que s'han tingut en compte per a la concessió de l'ajut s'alterin o en cas d'obtenció concurrent d'altres ajuts o subvencions.\n11.2 Per causes degudament justificades, i amb la sol·licitud prèvia de l'interessat, hi ha la possibilitat de modificar la resolució de concessió, sempre que no resti afectada la seva essència, en el cas d'alteració de les condicions que sobrevinguin al projecte finançat i que siguin justificades abastament pels interessats abans del termini d'execució del projecte.\n12.1 La Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa pot sol·licitar al beneficiari de l'ajut la justificació de l'aplicació dels fons i l'ajut percebut d'acord amb el que estableixen l'Ordre ECO/172/2015, de 3 de juny, sobre formes de justificació de subvencions, així com els articles 30 i 31 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\n12.2 La justificació del projecte, en cas que es requereixi, ha de consistir en l'aportació d'una relació classificada de les despeses i les inversions de l'activitat d'acord amb l'article 75 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\n12.3 Igualment, el beneficiari ha de facilitar qualsevol informació o comprovació relativa a l'objecte de l'ajut que li pugui requerir la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa.\nLa Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa i l'ICF poden portar a terme les actuacions de seguiment i de control necessàries per garantir que els beneficiaris donen una destinació correcta al finançament obtingut, i per determinar el compliment de les condicions i els requisits que van donar lloc a l'atorgament, així com de les obligacions establertes.\nCauses de revocació i procediment\n14.1 Són causes de revocació, i es procedirà a la revocació total o parcial de l'ajut concedit, les que estableixen l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i l'article 99 i següents del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.\nTambé és causa de revocació la dissolució de l'entitat beneficiària dels préstecs o la transformació d'aquesta en una entitat diferent de les especificades a la base 2.\nAixí mateix, és causa de revocació la subrogació dels contractes signats a l'empara d'aquesta línia de préstecs a entitats diferents a les beneficiàries que preveu la base 2 de la present Ordre.\n14.2 Si com a conseqüència de qualsevol de les actuacions de comprovació i de control es constata que s'ha produït alguna de les causes de revocació establertes, s'ha d'iniciar la tramitació del procediment de revocació corresponent, d'acord amb el que estableixen els articles 98 i 100 del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, modificat per la Llei 12/2004, de 27 de desembre, de mesures financeres, el qual ha de finalitzar en el termini de sis mesos comptats des de la data en què s'hagi notificat la resolució d'inici de l'expedient de revocació de l'ajut.\n14.3 D'acord amb l'article 104 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, en la redacció donada per la Llei 12/2004, de 27 de desembre, de mesures financeres, les resolucions de revocació de les subvencions exhaureixen la via administrativa i es poden impugnar davant l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu en el termini de dos mesos, a comptar de l'endemà de la seva notificació, sens perjudici que, potestativament, es vulgui interposar recurs de reposició en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la seva notificació.\nRègim de compatibilitat dels ajuts\nEls ajuts atorgats d'acord amb aquestes bases són compatibles amb qualsevol altre ajut obtingut per l'entitat sol·licitant per a la realització de la mateixa acció procedent d'altres entitats públiques o privades, nacionals o internacionals, mentre no superi el cos total de l'acció a desenvolupar per l'entitat beneficiària.\nInvalidesa de la concessió\nLes causes de nul·litat i anul·labilitat són les que regula l'article 36 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i s'ha de procedir d'acord amb el que estableix aquest article.\nA aquesta línia d'ajuts li és aplicable el règim d'infraccions i sancions que estableixen els capítols I i II del títol IV de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, així com el que disposen els articles 101 i següents del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, en tot el que no s'hi oposi.\nPublicitat dels ajuts per part de l'entitat beneficiària\nLes mesures de publicitat que han d'adoptar les entitats beneficiàries són:\nIncloure el logotip del Departament i l'expressió corresponent en els elements informatius i de difusió de l'activitat objecte de subvenció, segons el Programa d'identificació visual (http://www.gencat.cat/piv/descarregues), i la de l'Institut Català de Finances als cartells, les plaques commemoratives, els materials impresos i els mitjans electrònics o audiovisuals, o bé a les referències fetes als mitjans de comunicació per donar la publicitat adequada al caràcter públic del finançament del programa, l'activitat, la inversió o l'actuació, d'acord amb el que preveu l'article 31 del Reglament de la Llei general de subvencions aprovat pel Reial decret 887/2006, de 21 de juliol.\nObligacions de les entitats beneficiàries\nSón obligacions generals de les entitats beneficiàries d'aquests ajuts:\na) Complir l'objectiu, executar el projecte, realitzar l'activitat o adoptar el comportament que fonamenta la concessió de l'ajut i, si escau, acreditar-ho davant la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa.\nb) Sotmetre's a les actuacions de comprovació que corresponguin a l'ICF i a la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa, i a les de control de l'activitat econòmica i financera que corresponguin a la Intervenció General de la Generalitat de Catalunya, a la Sindicatura de Comptes o a altres òrgans competents, tant nacionals com comunitaris, i aportar tota la informació que li sigui requerida en l'exercici de les actuacions anteriors, d'acord amb el que estableixen els articles 45 i 46 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, sobre tramitació, justificació i control de subvencions, i l'article 95 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.\nc) Comunicar a la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa l'obtenció d'altres subvencions, ajuts, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat o despesa, procedents de qualsevol Administració o entitats públiques o privades, nacionals o internacionals, i les alteracions de les condicions per les quals es va atorgar el préstec. Aquesta comunicació s'ha de fer tan aviat com es conegui i, en tot cas, abans de la justificació de l'aplicació donada als fons percebuts.\nd) Proposar a l'ICF i a la Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa qualsevol canvi que, dins la mateixa finalitat, es pugui produir en la destinació del préstec, que, si escau, ha de ser expressament autoritzat per l'òrgan concedent.\ne) Disposar dels llibres comptables, els registres diligenciats i altres documents degudament auditats en els termes exigits per la legislació mercantil i sectorial aplicable al beneficiari en cada cas, així com dels estats comptables i els registres específics exigits per les bases reguladores, amb la finalitat de garantir l'exercici adequat de les facultats de comprovació i control.\nf) Conservar els documents justificatius de l'aplicació dels fons rebuts, inclosos els documents electrònics, mentre puguin ser objecte de les actuacions de comprovació i control, durant un període mínim de 5 anys.\ng) Procedir al reintegrament de l'ajut percebut en els supòsits que preveu la base 14 d'aquesta Ordre.\nh) No subrogar la gestió de cap aspecte de l'activitat subvencionada.\ni) En el cas que l'import de l'ajut atorgat sigui superior a 10.000 euros, l'entitat beneficiària ha de declarar responsablement les retribucions dels seus òrgans de direcció o administració, d'acord amb el que estableix la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern. Aquesta informació s'ha de comunicar en el termini d'un mes, comptat a partir de la data de la resolució d'atorgament.\nj) Les entitats privades a què es refereixen els articles 3.4.a) i 3.4.b) de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, han de complir amb les obligacions de transparència del títol II de la mateixa Llei que els siguin aplicables.\nk) Adoptar les mesures de publicitat que estableix la base 18.\nRègim dels ajuts de minimis\nEls ajuts atorgats en forma de garantia per al finançament de les empreses de l'economia social, ha de tenir la consideració d'ajuts de minimis i se'ls han d'aplicar els reglaments següents: el Reglament (UE) núm. 1407/2013 de la Comissió, de 18 de desembre, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea als ajuts de minimis; el Reglament (UE) núm. 1408/2013 de la Comissió, de 18 de desembre, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea als ajuts de minimis al sector agrari, i el Reglament (UE) núm. 360/2012 de la Comissió, de 25 d'abril, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea als ajuts de minimis concedits a empreses que prestin serveis d'interès econòmic general.\nAquesta circumstància s'ha de fer constar a la resolució de concessió de l'ajut.\nEn tot el que no preveuen expressament aquestes bases són d'aplicació els preceptes inclosos al capítol IX de la Llei de finances públiques de Catalunya en tot el que no s'oposi a la normativa bàsica estatal; la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el seu Reglament, aprovat pel Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, en els seus preceptes bàsics; la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques catalanes; la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya; la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, així com el que disposen la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya del present exercici i la resta de la normativa aplicable.\nD'acord amb la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, les dades de caràcter personal dels sol·licitants han de ser tractades amb la finalitat de gestionar i tramitar aquesta convocatòria d'acord amb els principis de seguretat i confidencialitat que la normativa sobre protecció de dades estableix.


tutories i cursos a distància\nUs presentem a continuació les sessions formatives i tutories per a empreses i persones emprenedores que hem adaptat per tal de poder-les realitzar a distància. L'organització dels continguts ha estat dissenyada amb l'aplicació de Google Classroom mentre que la plataforma d’accés i connexió online s’adaptarà a la disponibilitat de les persones usuàries: principalment Zoom, Skype, Meet, o altres. Esperem que aquesta nova manera de fer sigui del vostre interès.\nLes sessions inclouen els coneixements bàsics que tota empresa i persona emprenedora hauria de dominar per crear o gestionar una empresa.\nTotes les activitats proposades en aquest nou format (íntegrament online) s'han desenvolupat anteriorment de forma presencial en moltes ocasions i han obtingut valoracions excel·lents per part de les persones usuàries; algunes inclús les han fet dues vegades.\nEnvia un correu a eb@ebcce.com o truca a +34659505799\nCom posar preu als meus productes o serveis. CODI: SE/IN5\nL’objectiu és ensenyar com fixar els preus i veure com aquesta decisió afecta a la viabilitat de la idea de negoci. Molt pràctic, especialment dissenyat per a emprenedors, botiguers i empresaris que vulguin saber quins preus posar als seus productes o serveis, o pels qui estiguin fent un pla d’empresa.\nDecàleg de bones pràctiques per sobreviure. SE/PE35\nLes sessions del DECÀLEG DE BONES PRACTIQUES estan basades en un estudi realitzat al Municipi de Molins de Rei, sobre 30 empreses i tenen com a objectiu explicar i transmetre les claus de l’èxit, que han fet que la supervivència d’aquestes empreses sigui continuada i mantinguda des de fa més de cinc anys.\nCom fer l’estudi de mercat de la teva idea de negoci. CODI: SE/IN13\nLa sessió és una guia que permet recollir totes les dades necessàries per a facilitar l’elaboració del pla d’empresa. Fem possible una anàlisi àgil, ràpida i útil, per tal de quantificar el mercat i així poder prendre les mesures més adequades per a determinar la viabilitat de l’empresa.\nSessions personalitzades per a empreses i persones emprenedores\nLes sessions personalitzades per a empreses i persones emprenedores tenen com a objectiu acompanyar les empreses en la millora dels seus recursos mitjançant la planificació estratègica, millora de processos i la utilització de les TIC, així com la col·laboració entre empreses.\nEULÀLIA BALAÑA - EBCCE\nLlicenciada en Ciències Econòmiques i Empresarials (UAB). És consultora i formadora especialista en consolidació i creació d'empreses amb més de 30 anys d'experiència. L'objecte del seu treball ha estat potenciar les eines de suport intern, capacitats de gestió empresarials i personals per tal de desenvolupar el creixement i consolidació de la iniciativa empresarial. Actualment està vinculada al projecte de millora de la competitivitat de Montcada i Reixac, Rubí i el Prat de Llobregat, Sant Boi de Llobregat i altres assessorant més 30 empreses de tots els sectors.\nLa nostra missió és ajudar els emprenedors a convertir la seva idea de negoci en un “modus vivendi” de forma entenedora i pràctica, i ensenyar l’empresari a consolidar la seva empresa, ajudant-lo a definir, enfocar i assolir els seus objectius.\nEulàlia Balaña - EBCCE - Informació sobre el desenvolupament de les tutories a distància - eb@ebcce.com +34659505799


Creador atribolat - Butaques i somnis\nElisa Díez 14:31 Ferran Joanmiquel, Sala Planeta\nMentre Dinou, una producció de La Planeta, fa estada a la Sala Beckett de Barcelona, l'autor de la peça, Ferran Joanmiquel (Medinyà), estrena avui, demà i dissabte (21 h) a la mateixa sala gironina l'obra Desitjar viure en un país sense vent, una reflexió sobre les tribulacions del creador i un viatge iniciàtic dels personatges cap el seu interior, segons el mateix dramaturg.\nLa peça és el muntatge de debut de la nova companyia gironina El Mirador, fundada per Joanmiquel, l'actriu i directora Sílvia Escuder –dirigeix l'obra– i els intèrprets Mireia Vallès i Isidre Hernández, tots ells amb el vincle comú de l'escola El Galliner. Per aixecar el projecte, s'han afegit al repartiment Joffre Huguet i Aniol Fusté, i l'il·luminador Pere Capell.\nLa història és la de tres personatges, una parella i un guia turístic, que viatgen pel desert en un quatre per quatre i que s'encasten en l'únic arbre que hi ha en una àrea de trenta quilòmetres. La situació límit dels tres personatges perduts en la immensitat del desert és el catalitzador dramàtic intern; l'extern és un narrador omniscient que escriu la història, que decideix allò que passa als personatges, en una mena de gir pirandellià. Al mateix temps que els personatges deambulen entre les dunes, enmig d'una tempesta de sorra que ho complica tot, fan un viatge al seu univers interior, i es van descobrint les diverses dimensions del muntatge, en una mena d'exercici metateatral format “per moltes capes, igual que els personatges”, segons l'autor gironí.\nJoanmiquel assegura que va escriure aquest text pensant en la nova companyia, i que es va deixar endur: “És un text molt orgànic, en què no tenia una intenció massa concreta, sinó que em vaig deixar portar per l'inconscient sense cap prevenció. En aquest sentit és possiblement el meu text més intuïtiu”, diu. Respecte al fet que en totes les seves peces posades fins ara en escena hi sigui present, amb més o menys força, un cert conflicte existencialista, Joanmiquel assegura que no és premeditat: “Tot m'hi porta, suposo que perquè m'interessa també fer aquesta mena de viatge interior.” A Desitjar viure en un país sense vent, “es parla sobre la creació, sobre l'exercici creatiu –explica l'autor–; els personatges descobreixen aspectes d'ells mateixos que els eren desconeguts, les màscares cauen, i el narrador, que també forma part de l'acció, fa un procés semblant.”\nLa peça que s'estrena “és un drama que comença amb alguna pinzellada de comicitat”, diu Joanmiquel, que explica que durant el procés d'assajos, en què ell ha fet l'ajudantia de direcció de Sílvia Escuder, –“Ens hem entès fantàsticament bé”–, ha tingut l'oportunitat d'afegir més coses de les que hi havia al text.\nLa sala La Planeta protagonitzarà abans de l'estiu un fet absolutament insòlit per a una productora de fora de Barcelona, que és indicatiu del seu vigor i que avala la feina feta: en el període que va del 19 d'abril passat al pròxim 17 de juny, haurà tingut tres produccions en cartellera a tres sales barcelonines diferents. Diumenge acabarà l'estada a la Sala Beckett, on s'ha estat des de dijous de la setmana passada, Dinou, de Ferran Joanmiquel, dirigit per Carles Fernández Giua; del 16 de maig al 17 de juny la comèdia Ens hauríem d'haver quedat a casa, de Llàtzer Garcia, que també n'és el director, coproduïda amb la companyia Arcàdia, farà estada a la Sala Muntaner, i, simultàniament, del 6 de juny al 17 de juny, la Sala Atrium tindrà en cartell Fa una mica de soroll, una coproducció que ha dut a terme amb la nova companyia La Ruta 40, que debutarà i estrenarà aquest espectacle el primer cap de setmana de juny a la sala gironina. En aquest darrer muntatge, el text és de l'autora argentina Romina Paula.\nTags # Ferran Joanmiquel # Sala Planeta\nPublicado por Elisa Díez en 14:31\nEtiquetas: Ferran Joanmiquel, Sala Planeta\nEl Trapezi comptarà amb un 21% menys de pressupost\nEl català puja als escenaris del Shakespeare Globe\nTeatre 'made in Argentina' a la sala Porta4 de Gràcia\n8 hores de 'Tirant lo Blanc' per Sant Jordi al Romea\n'Matilda' triunfa en los Olivier del teatro británico\nDansa València arranca con el Ballet de Víctor Ullate\nFiraTàrrega arrenca ja amb els laboratoris de creació\nPrimavera otoñal a Madrid con R. Brooks y R. Lepage\nEl CDN se acerca al público con 'Los lunes con voz'


estripanits: Unes Moritz\nCansat com un burro de la puta feina dels collons, arribo a casa sense ganes de res: una Moritz i a clapar, que em dic, però mira, com que en tot el dia no he tingut temps de res, m'agafa per enxufar-me al msn a veure qui hi trobo mentre vaig xarrupant de l'ampolla, l'última, merda, no he pensat d'anar a comprar!, i encara no he tingut ni temps de situar-me que em truca a la porta virtual l'Eva. Rossa, prou alta, és un encant de dona, no viu gaire lluny de casa però fa dies que no en sé res i li obro la porta virtual. Després d'uns haha, hehe, k tal?, la feina bé?, i tal i qual, em demana què faig llevat tan tard i a mi no se me n'acut una altra que dir-li que estic a punt de plorar perquè se m'ha acabat la birra, es fot a riure i m’etziba que ja m'està bé per no controlar les existències i em talla dient que se'n va a dormir.\nNo han passat ni deu minuts, just el temps d'acomiadar-me de la penya i tancar l'ordinata que truquen a la porta, la de casa que no la virtual. Amb un qui collons deu ser a aquesta hora prou sonor, m'hi atanso i obro d'una revolada i... sí, esclar, ja us ho heu pensat, oi que sí?, allí que m'hi trobo l'Eva amb un pack de Moritz a la mà, descollonant-se de riure, i que amolla un ei, que són fresques, eh?, mentre m'aparta del mig i entra decidida cap a la sala d'estar i es deixa caure al sofà. M'acosto amb l'obridor, obro un parell de txanes estranyat que vagi rient d'aquella manera que penso aquesta ja va bufada fins que m'adono que he anat a obrir en calçotets!, i ella anar rient...\nNomés han calgut un parell de birres més per posar-nos en situació: ella xuclant cigala i jo llepant cony, rebolcant-nos pel terra, tocant, palpant, i ella que em demana que la folli i jo que m'hi poso, ella recolzada al sofà, les natges alçades per facilitar la penetració, que està mullada, ben xopa, i jo que empenyo, un, dos, tres, quatre cops, unto els dits amb els seus sucs per humitejar-li l'ullera del cul, sí, sí, això, va, va, que diu ella i jo que apunto més amunt i torno a empènyer, ara en aquest forat més estret on llisca la mar de bé, fins que en sentir-li uns esgarips ja no puc aguantar-me més i li amollo tota la lleterada ben endins.\nEncabat, han caigut un parell de txanes més, relaxats al sofà, mentre Queen sonava per tota la casa.\nOstres si que vas fort..i dius que beben Moritz et passa tot això...a mi m'agrada la Moritz i molt però noi, no me la porten a casa (el chico de la coca-cola) l'haig d'anar a buscar jo.\n29 de novembre de 2007 a les 12:40\nJa ho saps doncs... quan et vagi bé, fem unes Moritz ;)\n29 de novembre de 2007 a les 12:48\nCarai tu! A mi no em passa això! A mi tampoc me la porten a casa!\nA partir d'ara un record especial per la Moritz no?\nM'agrada i a més així fem país oi? que és catalana la birra!\n29 de novembre de 2007 a les 13:07\nA en Clint també l'hi deuen portar a casa les Moritz, jajajajajaja.\nQuines coses més curioses us passen als bebedors de cervesa, amb la Voll Damm també passa o no??? :-P\n29 de novembre de 2007 a les 13:19\nAixí m'agrada: Moritz for ever!\njo (o més aviat tu) mateixa:\nAmb la Voll Damm no passa, no. A més, diria que etiqueten es espanyol i la Moritz només en català!\n29 de novembre de 2007 a les 14:42\nNen et posen totes quin desodorant usas?\n29 de novembre de 2007 a les 18:58\nI jo m'estic bevent les Moritz sola... potser el que hauria de fer és sortir a repartir-ne!... jajaja\n29 de novembre de 2007 a les 21:52\nAixò del desodorant és un secret professional, hahahahaha\nSi te les prens sola és perquè tu vols... ;)\n30 de novembre de 2007 a les 11:02\nostras, molt ben trobat!!!!!!!!!!!!!!!\nsi a casa la Moritz ho llegissin, d'or que te'n faries.\n27 de desembre de 2007 a les 11:04


Articles Archives - AFNE\n[Etiòpia en positiu]: 10 COSES QUE S’HAN DE CONÈIXER ABANS DE VIATJAR A ETIÒPIA (II)\n15/03/2022 15 March, 2022 afne\nUn viatge a Etiòpia és una experiència única per a molts viatgers. Aquest article és una continuació de l’article “10 coses que s’han de conèixer abans de viatjar a Etiòpia (I)”. Si voleu visitar la primera part cliqueu al següent enllaç.\n[Etiòpia en positiu]: 10 COSES QUE S’HAN DE CONÈIXER ABANS DE VIATJAR A ETIÒPIA (I)\n08/03/2022 8 March, 2022 afne\nUn viatge a Etiòpia és una experiència única per a molts viatgers. A continuació, trobareu les 10 coses que s’haurien de conèixer abans de viatjar a Etiòpia (primera part) o bé abans d’aterrar a l’aeroport de Bole, principal porta d’entrada al país i hub aeroportuari d’Àfrica.


L'illa dels llibres: TENIM UN NOM. Vicenç Villatoro\nL’escriptor Vicenç Villatoro és un culer declarat i gràcies a la seva aficció al Barça ha publicat una novel·la que ens parla de la relació d’un pare i un fill gràcies al futbol. Tenim un nom comença amb\nel viatge en tren a París d’un pare i un fill per veure la final de la Champions del 2006, en què Belletti va marcar el gol que va donar el triomf al Barça. Aquest fet, serveix a Villatoro per explicar-nos la relació de tots dos.\nEl protagonista, el Jaume, és un periodista de Terrassa, que se’n va anar de corresponsal a Buenos Aires. Al tornar el panorama que es troba és una exdona, una filla que no vol saber res d’ell i un fill de 15 anys a qui intenta recuperar.\nAparentment l’única relació entre el pare i el fill és el Barça i gràcies a aquest, podem conèixer més coses de l’ambient familiar.\nTenim un nom ha aconseguit la darrera edició del Premi Ramon Llull.\nPublicat per Jordi Milian a 20:29


Joc dos homes i un destí\nEn aquest joc has de triar un 2 superherois que combaten al costat dels dolents. Que va a utilitzar les tecles de fletxa i algunes lletres en el teclat.\nAquest joc a tingut 6752 partides en línia. Classificació 2591 de els millors jocs gratis.\nClassificació basada en 224 opinions dels usuaris\nJugat 6752 vegades\nSobre el que és aques joc? Aquest és un joc gratis anomenat Dos homes i un destí per al navegador sense dever descarregar ni instal lar res, és completament fiable. En aquesta pàgina web pots jugar de forma gratuîta al joc flash Dos homes i un destí sobre Acció. I recorda que això és un joc gratis anomenat Dos homes i un destí i és relacionado amb Acció. El nostre nou joc Dos homes i un destí és un dels millors jocs de Acció es pot trobar i ho pots compartir amb els teus amis i contactes a les xarxes socials. Aquest és un joc en línia i videojoc anomenat Dos homes i un destí que et convidem a jugar, gaudir i aprendre al respecte, aixì com compartir en els comentaris i amb els seus amics en les xarxes socials.


Comunitat del Fosfat: Bioquímica i Català\nEscrit per Gerhart , 20:38\nGG 13 de setembre de 2007 a les 11:19\nA veure, d'entrada la referència lingüística que havia pensat és el TermCat, un compendi terminològic realment molt ampli, que contempla moltíssims termes científics. Ara bé, sembla ser que aquesta gent tampoc s'ha parat a pensar sobre la nomenclatura de certs enzims. Tenint en compte això, passem a les meves reflexions. Crec que si en el títol et refereixes a l'activitat d'un enzim en concret, una proteïna, pots dir "activitat esterasa", entenent l'expressió com a "prteïna X". Si no hi ha un candidat molecular únic o bé aquest és desconegut, em decantaria més per "activitat esteràsiques o esteràsica". Bé, no sé si és una lògica adient, però és la meva opinió personal, he dit.\nTxari 14 de setembre de 2007 a les 10:16\nJo Gerhart crec que optaria per "activitat esteràsica", ja que es tracta de definir un enzim amb aquesta característica, "amb una activitat del tipus tal".\nXeXu 14 de setembre de 2007 a les 18:16\nEi, un tema molt interessant, per què l'escriviu quan estic a prendre pel cul i no tinc temps per dedicar-m'hi??\nPrimer de tot dir que te'n faries creus de com poden arribar a ser de perapunyetes alguns membres de tribunal, però bé, si arribéssim a aquests extrems, jo m'aixeco i li retorço el braç fins que digui que et donarà igualment l'excel·lent cum laude.\nDesprés, dir que el català no és l'únic idioma al que li passa això, el castellà té el mateix problema. Hem catalanitzat unes paraules amb terminacions angleses, i s'hauria de buscar una fórmula perquè això no sembli tant descarat, però a l'hora, s'hi ha de semblar prou. És difícil, però jo no veig amb mals ulls el fet de dir 'activitat esterasa', ja que si la paraula ens ve originalment en forma anglesa, per què canviar la forma com ells ho diuen?\nPer últim, i per reforçar la meva teoria (que m'he tret de la màniga així, en un moment), diré que els enzims tenen la seva pròpia nomenclatura clàssica, que els diferencia d'altres proteïnes, i és aquesta terminació amb -asa, i que a mi això ja em val per saber el que fan. Si vols dir que un enzim té una activitat d'un tipus concret, per què no dir 'noséquèasa', i no haver de catalanitzar-ho per fer-ho adjectiu? No crec que sigui un adjectiu d'activitat, què em dieu si us ho escric així: 'activitat: esterasa'?\nConvenço a algú?


Premi Vila de Martorell, Categoria Premis Locals - Participa\nPREMIS LOCALS INFANTILS, JUVENILS I ADULTS\nEls participants en el certamen han de residir a Martorell. També hi poden participar, encara que no resideixin a Martorell, els associats a les entitats culturals inscrites al Registre Municipal d’Entitats de Participació Ciutadana de Martorell i el professorat que treballi en els centres escolars de la vila.\nCal que les obres siguis originals i inèdites, escrites amb Arial cos 12. Només s’admetrà una obra d’un mateix participant per categoria, escrites en català o castellà.\nLLIBRE DE POEMES O OBRA EN PROSA.\nExtensió mínima de 500 versos (llibre de poemes) i entre 100 i 250 pàgines, cadascuna de les quals ha de contenir 2.100 caràcters amb espais (llibre de prosa).\nPremi: 780 €, un taller d’escriptura a Martorell i l’edició de l’obra guanyadora\nExtensió entre 3 i 8 pàgines.\nPremi: 100 € i un taller d’escriptura a Martorell.\nExtensió un màxim de 25 versos.\nCada centre seleccionarà del seu alumnat un màxim de 3 treballs de cada cicle i els farà arribar, en format PDF, a través del web premivila.martorell.cat. També els infants i joves ho podran enviar de manera individual.\nDos premis per a alumnes de cicle superior de primària:\nExtensió entre una i dues pàgines.\nPremi: un taller d’escriptura a la Biblioteca de Martorell\nExtensió màxima de 20 versos.\nPremi: un taller d’escriptura a la Biblioteca de Martorell.\nDos premis per a alumnes entre 12 i 18 anys:\nExtensió màxima entre dues i tres pàgines.\nPremi: 75 € i un taller d’escriptura a la Biblioteca de Martorell\nExtensió un màxim de 50 versos.\nTots els alumnes guanyadors tenen un lot de material promocional de la Biblioteca i la lectura radiofònica de l’obra al programa ‘Martorelletres’, de Ràdio Martorell. Les obres guanyadores s’incorporen a la col•lecció local de la Biblioteca.\nA la portada de l’obra només hi ha de figurar: Premi Vila de Martorell, l’any de l’edició del premi, el títol de l’obra i la modalitat literària. No hi pot constar el nom de l’autor ni a la portada ni a l’interior ja que les dades personals es recullen al formulari de tramesa de l’original. L’autor enviarà l’obra en format PDF al web premivila.martorell.\nEl termini de lliurament de les obres finalitza el dijous 17 de febrer de 2022.\nL’acta amb el nom dels guanyadors es penjarà al web municipal premivila.martorell.cat durant el mes d’abril.\nLes obres guanyadores es publicaran íntegrament en format digital al web municipal de premivila.martorell.cat.\nPer a qualsevol consulta, us podeu adreçar a: premivilamartorell@martorell.cat o al telèfon de la Biblioteca Martorell: 93 775 60 60.\nPresident titular: Àlex Susanna Nadal; suplent: Jordi Julià Garriga.\nVocals: Erika Bermejo Santiago, Alba Bohigas Condal, Jordi Morera Oliveras, Salomé Orteu Mesalles, Mercè Parera Raspall i Montserrat Torras Salvat.\nSecretària titular: Josefina Canals Estruch; suplent: personal del Patronat que designi el Patronat Municipal de Serveis d’Atenció a les Persones de Martorell.\nCategoria Llibre de poemes Llibre de prosa Conte Poema


Gaudiu d'un pícnic bombolla al jardí de l'Hotel Sant Cugat!\nA l'aire lliure, però protegits! L'Hotel Sant Cugat us proposa gaudir d'un àpat deliciós amb el vostre grup reduït aïllats en les seves noves bombolles del jardí\nTime Out en col·laboració amb Gastronosfera dimarts 15 de desembre 2020\nEn un context com el que estem vivint, quan sortim a menjar fora ja no només busquem un ambient acollidor i agradable, també busquem un lloc on sentir-nos totalment segurs. Voleu saber on trobar aquest maridatge? A l'Hotel Sant Cugat!\nI és que en aquest espai situat just al centre de la ciutat han instal·lat uns iglús-bombolla al seu jardí perquè tots els seus comensals es reuneixin i gaudeixin d'un deliciós pícnic només amb el seu grup d'amics o familiars. Sense tenir contacte amb els altres 'foodies' del jardí!\nEs tracta d'una experiència gastronòmica diferent, privilegiada i de luxe amb capacitat per a quatre persones. I és que a més d'estar en un entorn replet de natura com és el jardí de l'Hotel Sant Cugat, també podreu assaborir un àpat de nivell. Només haureu d'acomodar-vos en els seus elegants i confortables sofàs i cadires d'estil francès i demanar alguna de les cinc cistelles de pícnic que tenen disponibles a través del mòbil que trobareu dins l'iglú: comunica directament amb l'equip de sala!\nEntre les diferents cartes de les cinc cistelles que podreu escollir, segur que trobareu l'opció que més us vingui de gust en aquell moment: una cistella Pica Pica, una cistella Fresh o una cistella del Delta amb uns arrossos per llepar-vos els dits, entre altres. Totes les cistelles estan elaborades amb productes de la terra com una selecció de formatges entre els quals es troba un deliciós formatge de cabra de La Garrotxa, una amanida de quilòmetre 0 o embotits. En totes elles podreu maridar els vostres plats o platets amb una cervesa Estrella Damm que serà l'acompanyament perfecte per aquesta experiència gastronòmica tan singular. I això no és tot! Perquè també trobareu cistelles específiques de begudes com la irresistible cistella Damm amb una selecció de diversos tipus de cerveses de la casa com la Inedit o la Malquerida. Bon menjar, bona beguda, bon ambient i bona companyia... no es pot demanar res més per gaudir d'un súper pla aquest Nadal!\nAnimeu-vos a pujar fins a Sant Cugat i aprofiteu aquesta oportunitat per la vostra cita romàntica que tant heu esperat, la vostra quedada amb amics que potser no us heu atrevit a fer fins ara o aquella reunió familiar que tant s'ha ajornat.


L’audiovisual català: pensar en gran o llepar-se les ferides | AREAVISUAL-CAT\nPosted by Daniel Condeminas | des. 7, 2020 | AREA D'AFILIATS | 0 |\nFinalitzem l’any amb una intensa pluja de dades, propostes i crides a l’acció que tenen al sector de la indústria audiovisual com a protagonista: informe anual del CoNCA, declaració i taula rodona organitzada per PROA i el document “El sector audiovisual a Catalunya. Actualització estratègica”. Començo per aquest darrer.\nTIC i audiovisual: sumar per multiplicar\nEl document presentat fa pocs dies, compta amb moltes hores de cerca de dades, anàlisi d’aquestes i elaboració de conclusions, per part de l’equip del Clúster de l’Audiovisual de Catalunya. Un text que, de ben segur, serà material de referència per a les polítiques públiques que es posin en marxa al nostre país en els propers anys. Voldria destacar alguns elements que considero claus.\nEl primer és incorporar, definitivament, a la gran família de l’audiovisual el sector dels videojocs; sector on Catalunya porta anys despuntant a nivell internacional. Alguns ja vàrem proposar que aquesta decisió estratègica s’hagués formalitzat a la redacció de la llei del cinema de Catalunya. Ara, finalment, sembla que ningú jo no ho discuteix. Un sector que creix i creix a tot el món, però que –com destaca el document- té poques interaccions amb el sector audiovisual “clàssic”: “tothom les desitja però trobem pocs exemples”. Les produccions transmèdia que incloguin videojocs, cinema, còmic, llibres, sèries… són una autèntica rara avis encara a Catalunya. I no descobrim res de nou si diem que els videojocs són un sector tractor de desenvolupament tecnològic, a més d’obrir la porta a noves narratives.\nEl segon és incorporar a l’estratègia audiovisual el macrosector de les TIC, seriosament. I tenim un ecosistema tecnològic de primer ordre, concentrat especialment a Barcelona (districte 22@, Pier 01…) que avui compta amb una plataforma mundial com el MWC i que a partir de l’any vinent hi sumarà les edicions anuals de l’ISE, i la possibilitat que s’estableixi una presència amb activitats permanents durant tot l’any, seguint el model del Mobile World Capital de Barcelona. I tenint en compte la propera entrada en escena del 5G, que significarà un salt endavant en els serveis d’streaming a qualsevol pantalla connectada i la capacitat que ofereix per la producció intel·ligent i remota, les indústries audiovisuals han de treure tot el suc possible als treballs del laboratori 5G Barcelona, que pot esdevenir un dels principals hubs europeus d’aquesta tecnologia d’abast mundial.\nEstablir sinergies entre els sectors tecnològics i l’audiovisual és imprescindible. Tenim exemples en països com el Canadà, i especialment el Quebec, que han esdevingut grans centres de producció internacional de videojocs, primer, per passar recentment a ser-ho també de VFX per al cinema, sigui d’animació o també de personatges reals.\nBreument: es tracta que els sector de la comunicació audiovisual i el de les TIC es deixin de veure només com a clients i proveïdors i passin a esdevenir socis en projectes ambiciosos, d’abast internacional, que ens puguin situar com un dels pols europeus de les indústries culturals i creatives de l’entorn digital. Els 8 projectes impulsats enguany des de la comunitat RIS3CAT mèdia (vinculats a la immersivitat vinculada a l’AV/VR, la intel·ligència artificial i l’ús del big data, i la individualització de l’oferta i la relació amb el consumidor/client) són un exemple d’aquesta suma que pot i hauria de multiplicar resultats en el terreny econòmic.\nUna mirada cap enfora, a Europa i la resta del món, imprescindible avui i encara més demà. Com destaca el document estratègic, ens falta gruix de coproduccions internacionals i musculatura industrial per afrontar-ho, deixant de banda alguna excepció molt concreta. Els nostres veïns del nord fa anys que estan recorrent el camí de la concentració empresarial… ep! de capital francès.\nEs pot revertir la dinàmica del “tot a Madrid”?\nAmb el lema ben explícit de “SOS del sector audiovisual català”, la federació PROA va aplegar les distintes forces parlamentàries perquè responguessin a diferents qüestions que afecten el sector de la producció del país com el nou model de la CCMA, les polítiques d’ajuts i incentius fiscals i la concentració a Madrid de les produccions dels grans grups televisius d’àmbit estatal. Tres qüestions que l’associació patronal destacava al comunicat previ a la taula rodona. L’acte va oferir poques novetats, més enllà del compromís de posar fil a l’agulla a les decisions pendents, com la renovació del consell de govern de la “Corpo o l’aprovació d’un nou mandat marc i el contracte programa posterior amb el Govern.\nUna de les escasses novetats va sorgir quan aparegué el tema de l’oferta audiovisual en català. La diputada d’ERC Raquel Sans va assenyalar que l’avantprojecte de llei general de l’audiovisual, presentat el mes passat pel govern espanyol, no planteja cap mesura concreta per al foment de la producció en català ni per la seva presència a les televisions i plataformes en línia. És aquí quan el president de PROA, Raimon Masllorens, va anunciar que la federació està defensant que a totes les mesures de la futura llei que esmentin la VO de les produccions –com per exemple les que facin referència a la quota d’obres europees- hi hagi un mínim d’un 10% reservat a les llengües oficials de l’Estat que no siguin el castellà. Una mesura que tindria un doble impacte: sobre l’oferta d’obres en català a les televisions d’àmbit estatal i les plataformes OTT, i també pel que fa a les obligacions d’inversió en produccions audiovisuals per part d’aquestes grans corporacions. Unes inversions creixents que estan generant una centralització accelerada de la indústria audiovisual a Madrid, que pot abocar Catalunya a tenir un trist paper de satèl·lit del futur “Hub audiovisual espanyol” que portem sentit de fa mesos.\nA l’acte es va recordar el Pla estratègic de suport a l’audiovisual català, elaborat fa quasi quatre anys. Deixant de banda la poca concreció de les mesures que contenia el document, si que és oportú recuperar algunes conclusions del DAFO del sector que incorporava, que continuen sent plenament vigents, fins i tot més que llavors: amenaces com la fuga de talent, la diferència dels ajuts fiscals amb altres territoris de la Península i de la resta d’Europa o les dificultats en l’obtenció de finançament per a la producció. O punts febles com una producció poc orientada al mercat, i el limitat accés a les grans televisions (ara cal sumar-hi les plataformes).\nVal la pena subratllar aquí les dades sobre les produccions de sèries per a televisions i plataformes que surten al document estratègic elaborat pel Clúster de l’audiovisual de Catalunya, per veure millor on som: de les 46 produïdes l’any passat a l’Estat espanyol, només 8 van comptar amb productora catalana, davant les 36 amb seu madrilenya (una ràtio que s’acosta a l’1 a 5). Fins i tot en localitzacions dels rodatges les dades són molt preocupants: Barcelona només fou ciutat escollida en 5 d’elles, davant les 18 de Madrid. Precisament el document assenyala la deficient oferta de platós de dimensions cinematogràfiques al nostre país, que estiguin dotats amb tecnologies avui ja imprescindibles com les grans pantalles verticals.\nCinema EN català: fer com fins ara continua sense funcionar\nAquesta setmana s’estrena en moltes sales del nostre país el film “La vampira de Barcelona”, que va guanyar el gran premi del públic del passat Festival Internacional de Cinema de Sitges. I la setmana vinent se li sumaran dues produccions més, com la compromesa “La dona il·legal” i “Terra de telers”. Aquesta oferta a les nostres sales d’exhibició (i cal anar-les a veure!) podria fer la impressió que les coses van relativament bé per al cinema en VO catalana. La realitat és, tossudament, una altra de ben diferent.\nN’he parlat en anteriors articles que les polítiques d’ajut complementari al cinema produït en llengua catalana, els plantejaments de fer un “a més a més”, tenen uns resultats indiscutiblement insuficients, que no treuen ni trauran el cinema en català de la greu i crònica situació on es troba, no només pels escassos diners destinats a la producció. El darrer informe anual del CoNCA ofereix unes dades que tornen a posar el llum vermell: l’any passat, dels 198 llargmetratges i curtmetratges de producció catalana, només un 12% eren en VO catalana!. Però la dada pitjor –pitjor en tots els aspectes- era la seva quota de pantalla. Mentre tota la producció catalana només va assolir el 2,3% del total d’entrades venudes –el 2016 era del 9,3%- la quota del cinema en VO catalana se situà en un residual 0,3%; xifra coincident amb la de l’any 2018.\nI si anem amb les dades de les pel·lícules seleccionades per als propers Premis Gaudí, tindrem una “fotografia” de la minorització del cinema en català. De les 25 produccions catalanes escollides, només 6 són en VO catalana; la xifra més baixa dels darrers anys. Però no ens hem de quedar només amb la xifra, sinó també amb els seus pressupostos de producció. L’any passat va haver-hi força més –unes 14- però una part significativa d’elles van ser produccions de molt baix cost, fins i tot per sota d’uns esquifits 100.000 euros.\nQue el català no ven és un pejoratiu discurs ideològic que, malauradament, està molt interioritzat dins el sector, començant per alguna escola de cinema ben coneguda. Serveixi d’exemple la darrera gran producció de Movistar+, “Dime quien soy”. Una sèrie que compta amb una molt important participació de talent català: Eduard Cortés, Piti Español, Oriol Pla, Pablo Derqui… I com s’anuncia la sèrie al nostre país? com a “Digue’m qui soc”. Mirin els OPI dels carrers de les grans ciutats i comprovin-t’ho.\nDels informes que es van arxivant a les decisions ambicioses\nLa llei del cinema de 2010 establí una sèrie de mesures estratègiques, tant per a la producció, com per a la distribució i l’exhibició, passant per la creació de nous públics, que si s’haguessin posat en marxa, ens trobaríem –segur- amb un panorama sensiblement millor que l’actual. Però tant aquesta legislació, com el posterior Llibre Blanc de l’audiovisual de Catalunya (2017) continuen criant pols en una lleixa. Ja no és moment de fer més documents per enquadernar, sinó de prendre mesures estructurals i en profunditat, que impliquin tot el sector: des del teixit empresarial de tota la cadena de valor, les escoles de cinema i universitats i les institucions públiques: la CCMA, el Catalan Films & TV, l’ICEC, Catalunya Film Comission i altres organismes del Govern.\nCom dèiem al principi de l’article, establint sinergies amb la resta de les indústries culturals i creatives –videojocs, editorials- i amb el macrosector de les TIC. Fem dels reptes i problemes actuals grans oportunitats. I deixem de projectar un missatge permanentment negatiu. No ens afavoreix gens, gens.\nPer tant, a la pregunta que feia abans, sobre si es podria revertir la tendència del “tot a Madrid”, la resposta és que sí. Si ens hi posem aviat, amb una estratègia desacomplexada, noves eines institucionals i una política inversora amb les prioritats clares. Ho sabrem després del 14F.\nPreviousS’estrena la producció d’animació “Josep”\nNextJornades Professionals AV al Mercat 360º RV i RA


Per què ara es calcula el grau de compliment en inhalacions? – Propeller Providers\n22 de Novembre de 2019 21:12\nDes de Propeller, intentem sempre proporcionar-vos la informació més precisa i útil perquè pugueu gestionar millor els vostres pacients. Canviar la manera en què calculem el grau de compliment ens ajuda precisament a fer-ho.\nTradicionalment, Propeller calculava el grau de compliment en funció de si els pacients prenien la seva dosi de medicació de control quan se'ls prescrivia. Aquest càlcul excloïa el nombre d'inhalacions preses amb cada dosi. Ara, el nombre d'inhalacions s'inclouen en el càlcul del grau de compliment de Propeller. Per tant, ara el grau de compliment es calcula amb la quantitat de inhalacions preses i la relació amb la dosi prescrita que s'ha introduït per aquest medicament al compte de Propeller del/la pacient.\nEl gràfic de Control del grau de compliment també mostrarà diversos medicaments simultàniament. Si a un/a pacient se li han prescrit varis medicaments de control i s'introdueixen tots en el compte del/la pacient, es mostrarà un gràfic individual per a cada medicament, de manera que es tingui una millor visió del grau de compliment.\nEl grau de compliment de cada medicament de control arribarà fins el 100 %. Si un/a pacient fa més inhalacions de les prescrites, el grau de compliment no superarà el 100 % en cap visualització (ni diària, setmanal o mensual).\nAvaluem de forma continuada el nostre producte i ens esforcem per millorar la vostra experiència. Hem incorporat el nombre d'inhalacions al càlcul del grau de compliment de Propeller amb l'objectiu de millorar el nostre servei. Si teniu algun comentari o idea que vulgueu compartir, ens agradaria que ens les féssiu arribar. Poseu-vos en contacte amb nosaltres si teniu qualsevol pregunta sobre les novetats en el càlcul del grau de compliment.


L’International Consortium of Investigative Journalists: una xarxa global cuinada a foc lent (Àlex Gutiérrez)\nL’International Consortium of Investigative Journalists: una xarxa global cuinada a foc lent\nL’entitat que ha liderat la filtració dels ‘papers de Panamà’ es va crear el 1997\n3 min. Barcelona 05/04/2016 00:00\n651x366 Charles Lewis, el fundador del nord-americà Center for Public Integrity, impulsor de l’ICIJ. / WIKIPEDIA Charles Lewis, el fundador del nord-americà Center for Public Integrity, impulsor de l’ICIJ. / WIKIPEDIA\nEl periodista Charles Lewis treballava al 60 minutes -el programa estrella de reportatges als Estats Units-, però tenia la incòmoda sensació que els afers veritablement importants de l’actualitat no trobaven el seu lloc en el periodisme del prime time. Per això va deixar el programa i va crear la fundació periodística Center for Public Integrity (CPI). Era l’any 1989, molt abans que aquest desplaçament de reporters rellevants des de mitjans tradicionals fins a organitzacions cooperatives o socials es convertís en tendència.\nTot i la pompositat del nom, al principi el Center for Public Integrity era, bàsicament, Lewis a la sala d’estar de casa seva. Fins que la cosa es va anar fent gran i, progressivament, la fundació ha arribat a tenir els 40 treballadors actuals. D’aquella llavor és d’on vénen els papers de Panamà que van sacsejar diumenge les redaccions periodístiques, els despatxos financers i la política de tot el món.\nEn concret, els documents que s’han aconseguit es presenten sota la marca ICIJ, sigles d’International Consortium of Investigative Journalists, un projecte sortit del CPI l’any 1997 i que consisteix en una xarxa de gairebé 200 periodistes d’investigació repartits en 65 països. La seva missió és treballar en profunditat històries al marge dels trepidants ritmes de producció que afecten la resta del gremi periodístic i que acaben ofegant la capacitat de treure temes propis.\nEn el cas de l’ICIJ, el seu objectiu se centra en els assumptes de corrupció global o en els delictes interfronterers, és a dir, en afers en els quals pot ser d’ajuda una xarxa internacional a l’hora de contrastar informacions.\nL’entitat identifica un tema per treballar i munta un equip, que pot anar des de tres fins a un centenar de persones. Treballen col·laborativament i reporten la seva feina a la redacció central, situada a Washington. Algunes notícies destapades per l’ICIJ des de la seva creació tenen a veure amb els lobis que neguen el canvi climàtic, els sindicats del crim, el contraban perpetrat per les mateixes companyies tabaqueres o els contractes firmats arran de les guerres de l’Iran i l’Afganistan. Un cop conclosa una investigació, el treball s’ofereix de franc als mitjans convencionals. En aquest cas, a Espanya s’ha cedit l’exclusiva a la cadena La Sexta i al digital El Confidencial.\nL’ICIJ se sustenta gràcies a les donacions. Entre els patrons destacats hi ha el Pulitzer Center on Crisis Reporting, la Ford Foundation, la David and Lucile Packard Foundation o el filantrop australià Graeme Wood.\nWikileaks critica la filtració\nAquesta última filtració recorda les que va fer Wikileaks fa poc, però l’organització de Julian Assange ha volgut marcar diferències. En un tuit publicat diumenge denunciaven: “Wikileaks no ha liderat els papers de Panamà, així que la majoria de documents no es faran públics i no tindreu una base de dades per poder fer cerques”.\nLa web de l’ICIJ, però, assegura que a principis de maig es podrà consultar la llista completa de persones i empreses que apareixen en els 2,6 terabytes de dades o 11,5 milions de documents -la filtració més gran que s’ha aconseguit mai- que s’han pogut examinar.


Durada D'octubre 2016 a març 2017\nTenint en compte els estudis recents sobre la necessitat d’incorporar la dimensió emocional en els àmbits laborals i formatius, ens plantegem el coaching com una metodologia orientada cap al màxim desenvolupament professional i personal de les persones.\nEs tracta d’un procés sistemàtic que facilita l’aprenentatge i promou canvis cognitius, emocionals i conductuals que expandeixen la capacitat d’acció cedint el protagonisme a les persones i treballant des de les seves potencialitats. El coaching ens donarà les eines necessàries per facilitar el desenvolupament dels propis recursos i capacitats del client /usuari/alumne perquè pugui reorganitzar, resoldre, canviar o integrar una situació o realitat en què estigui bloquejat, d’una forma clara, ràpida i eficaç.\nGenoveva Rosa. Doctora en Pedagogia i mestra per la UB. Vicedegana d'Ordenació Acadèmica de la Facultat d'Educació Social i de Treball Social Pere Tarrés de la URL. Experta en coaching per l'Institut Europeu de Coaching. Àmplia experiència en formació en diferents nivells educatius: educació infantil, educació primària i educació universitària. En l'àmbit de recerca, experta en habilitats socials, desenvolupament de competències, formació e-learning i didàctica.\nLucía Cumpostu Llicenciada en Filologia Anglesa i Espanyola, especialitzada en Màrqueting i Comunicació d'Empresa, després de diversos anys a càrrec d'un departament de Màrqueting i Vendes cursa estudis de Desenvolupament Internacional de Països Emergents i un màster en Periodisme Social. Coach certificada per IEC Barcelona, treballa en resolució de conflictes i cohesió d'equips i grups. És formadora certificada Points of You Israel i especialitzada en tècniques de gamificació i treball amb imatges. És coach certificada en múltiple Brain Intelligence Techniques (Mbit Austràlia) i experta en management anticipatori, aplicat a l'orientació al futur de persones i organitzacions, per la consultora Coaching & Futuring, Barcelona\nSylvia Comas. Llicenciada en Ciències Empresarials, MBA per ESADE i per HEC, París. Interessada a enfocar-se en una activitat orientada a les persones i el seu desenvolupament personal, va estudiar Mindfulness i Reducció d'Estrès al Centre Mèdic de la Universitat de Massachusetts, obtenint el grau de professora certificada. Formadora de Mindfulness i programes d'entrenament de la consciència plena orientats a la reducció d'estrès iel cultiu de la resiliència, en l'àmbit empresarial i educatiu. Sòcia fundadora de l'Institut Esmindfulnes i Careholder del HUB- Madrid, una organització per al foment de l'emprenedoria i la innovació social.\nConxita Luna Tarrés. LLicenciada en Psicologia per l'UAB i educadora social pel CEESC. Postgrau en assessorament psicopedagògic per l'UAB. Postgrau en lideratge psicosocial per l'UPF. Diploma en teràpia familiar sistèmica. Màster Practitioner i Trainer en PNL (AEPNL). Màster de coaching integratiu a l'escola Motiva't. Diploma de Mindfulness en la pràctica clínica per AEMIND. Diploma de Reducció de l’estrés i teràpia cognitiva basats en l’atenció plena per REBAP internacional. Diploma en Mindfulness Self Compassion per AEMIND. Directora d’equips de Serveis Socials municipals. Professora associada a la Fundació Pere Tarrés.\nMòdul 3. El coaching i la nsuperació de les situacions crítiques (1,5 ECTS)\nMòdul 4. Treballar des de la creativitat (3 ECTS)\nMòdul 6. Coaching d’equips i persones: àmbit social i educatiu (3 ECTS)\nMòdul 7. Pràctiques (1,5 ECTS)\nSESSIÓ DE MENTORING: Supervisió de pràctiques


Adif estima en 20 MEUR els danys provocats pel temporal Gloria en la infraestructura ferroviària a Catalunya La República\nAdif estima en 20 MEUR els danys provocats pel temporal Gloria en la infraestructura ferroviària a Catalunya\nACN Barcelona.-Adif ha xifrat en uns 20 MEUR els danys provocats pel temporal Gloria en la infraestructura ferroviària a Catalunya, segons les primeres estimacions dels equips tècnics. Després de fer […]\nACN Barcelona.-Adif ha xifrat en uns 20 MEUR els danys provocats pel temporal Gloria en la infraestructura ferroviària a Catalunya, segons les primeres estimacions dels equips tècnics. Després de fer les primeres avaluacions, Adif ha detectat 52 zones amb danys greus o molt greus en les instal·lacions localitzades en les línies Barcelona-Mataró-Maçanet (14 incidències), Barcelona-Vic-Puigcerdà (18), Barcelona-Sant Celoni-Portbou (14), Barcelona-Manresa (1), Barcelona Móra la Nova-Zaragoza (2), Barcelona-Vilanova i la Geltrú-Sant Vicenç de Calders (2) i Barcelona-Vilafranca del Penedès (1). Tot i això, s’ha restablert la circulació en tots els trams a excepció del que uneix Malgrat i Blanes, “que es manté sense previsió”.\nSegons Adif, els desperfectes s’han estès i afecten “la pràctica totalitat” de les línies d’ample convencional de Catalunya, el que “dificulta” la gestió dels recursos disponibles. La companyia ha assegurat que des del primer moment i en aquells punts als que es podia accedir ja s’han iniciat les inspeccions i reparacions per a reposar les instal·lacions afectades. Pel que fa al trajecte entre Malgrat-Blanes, interromput pel trencament del pont sobre el riu Tordera, “de moment es manté sense previsió de restabliment fins que els tècnics d’Adif puguin accedir a la zona amb plenes garanties de seguretat i poder realitzar un estudi detallat de les actuacions necessàries per a reconstruir-lo”. Serà llavors quan es farà una previsió més aproximada per al restabliment del tram. Les afectacions són de tipologia diversa segons la zona. Així, al Maresme, l’onatge i el vent han provocat danys en la senyalització i en les comunicacions en quatre trajectes diferents, acumulació de sorra i sediments en tres, ocupacions de circuits i problemes de via i desperfectes en la xarxa de fibra òptica. Una de les línies més afectades és la de Barcelona-Vic-Puigcerdà, que té 18 punts amb incidències. D’entre aquestes destaquen nou per despreniments, la caiguda d’arbres entre La Garriga i Puigcerdà, la inundació del túnel de Vic i problemes diversos de senyalització. Pel que fa a la línia Barcelona-Sant Celoni-Portbou, els principals problemes són per despreniments, incidències en terraplens i arrossegament de materials. Al tram Maçanet-Girona se circula amb restriccions en règim de via única i es preveu el restabliment del tràfic el 3 de febrer. Per últim, en la línia Barcelona-Móra la Nova-Zaragoza hi ha dos afectacions per despreniments, dues més a la línia Barcelona-Vilanova-Sant Vicenç dels Calders, una incidència més per despreniment entre Terrassa i Manresa i una darrera per la caiguda d’un arbre en l’estació de Sant Joan Despí. Totes aquests normalitzades. Velocitat limitadaL’estat en que han quedat aquestes zones, les reparacions i el permanent control obliga a establir Limitacions Temporals de Velocitat, que s’aniran suprimint en funció del comportament de les infraestructures. Així, es van establir 37 limitacions, de les quals 22 ja han estat suprimides i de la quinzena que queden pendents nou s’eliminaran abans del 7 de febrer, cinc durant el març i una darrera, entre Sant Quirze-Ripoll, a l’abril. La companyia ha mobilitzat més de 220 tècnics propis i d’empreses col·laboradores i unes 30 màquines, així com camions i altra maquinària per fer front als efectes del Gloria.


Janssen, la vacuna de l'esperança | Valencia Extra\nNomés la dosi de Johnson & Johnson farà que el 40% de la població valenciana quede immunitzada, però, quins són els seus avantatges?, quina eficàcia i efectes té?\nDos milions de vacunes de Janssen. És la quantitat que la farmacèutica ha assegurat al president, Ximo Puig, per a la Comunitat Valenciana. Puig s’ha reunit amb els representants de Janssen i, en eixe sentit, ha aclarit que si bé “no s’està negociant amb Janssen la compra de vacunes” eixa és la quantitat que li correspondria a la Comunitat en cas que acomplisquen allò que prometen. 200 milions de dosis és el que Johnson certifica, dels que 20 serien per a Espanya i, d’elles, 2 per als valencians.\nAixò suposaria, sense cap classe de dubte, una acceleració del ritme de vacunació que faria que en estiu es puga arribar a un 70% de la població immunitzada, una xifra que la consellera de Sanitat, Ana Barceló, ha assegurat a València Extra que s’acomplirà. Amb la recepció de la remesa que Janssen promet i si ho fa en les dates que acordades, quasi el 40% dels valencians estarien vacunats contra la Covid-19 en els pròxims mesos.\nI és que 2 milions de dosis és igual a 2 milions de persones: Janssen requereix només una única inoculació. La Comunitat té quasi 5 milions d’habitants. Una bona notícia, sense cap discussió. Això sí, els grans enviaments començarien, especialment, a partir dels mesos de juny, juliol i agost, tal com ho ha assegurat la Generalitat Valenciana.\nPer tant, la de Janssen pareix l’esperança després de mesos en què les remeses promeses no arribaven. “Potser les farmacèutiques es van precipitar prometent una producció que no podien acomplir”, assenyalava Ana Barceló, en eixe sentit, a València Extra.\nPERÒ, COM FUNCIONA LA VACUNA?\nSón dos les tecnologies que han esdevingut punters en les vacunes desenvolupades de les quals s’han aprovat fins ara. Les farmacèutiques de Pfizer o Moderna han donat solució a la immunització de la Covid basada en l’ARN missatger. Per altra banda, Oxford o AstraZeneca van optar per emprar un tipus de virus modificat i sense capacitat de reproduir-se a l’interior de les cèl·lules del cos humà. Ambdues fan que les cèl·lules humanes produïsquen, en massa, una proteïna que, si bé per si mateixa és totalment inofensiva, quan s’exposa a la Covid-19 fa que el sistema immunitari detecte una amenaça i desenvolupe anticossos.\nEn el cas de Janssen, funciona de manera semblant a AstraZeneca, amb la diferència que l’adenovirus usat no és de ximpanzé, sinó humà, amb què també s’estan desenvolupant remeis contra l’Èbola, el VIH o el Zica. Johnson & Johnson ha modificat eixe adenovirus per tal que no cause cap infecció en els pacients però que faça que el cos desenvolupe la proteïna que generarà anticossos.\nEl principal avantatge de la vacuna que ja s’està inoculant a majors de 18 anys als EUA, és que és monodosi. Això fa que siga la primera vacuna del món que només requereix una dosi per tal d’immunitzar contra la Covid-19.\nA més a més, les condicions de conservació no són massa exigents: es pot transportar a -20 graus centígrads, però es pot conservar durant diverses setmanes a temperatures de nevera (de 2 a 8 graus). A temperatura ambient pot durar dos setmanes.\nSegons els assajos clínics, l’eficàcia de Janssen és del 66% per previndre infeccions simptomàtiques lleus i del 85% per tal d’evitar la malaltia avançada. Al sud d’Àfrica, malgrat això, on les mutacions del virus són més infeccioses, l’eficàcia es rebaixa al 57%.\nSegons les autoritats sanitàries dels EUA, els efectes secundaris són dolor, enrogiment o inflor en el braç en què s’ha rebut la dosi. A més a més, pot provocar els símptomes habituals, com dolor de cap, dolor muscular, calfreds, cansament general o febre. Malgrat això, als EUA s’ha detectat que, en general, els efectes secundaris són suaus i moderats.


Hostel 1912 Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUlitsa Chapayeva 2-65, Districte de Petrogradsky, Saint Petersburg, Rússia, 197046 - Veure al mapa\nBarri Districte de Petrogradsky Districte de Tsentralny Districte de Tsentralny Districte de Tsentralny Districte de Tsentralny Districte de Tsentralny Districte de Tsentralny Districte de Admiralteysky Districte de Tsentralny Districte de Admiralteysky\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Hostel 1912 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Saint Petersburg. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHostel 1912 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de bugaderia.\nL'ambient de Hostel 1912 es reflexa en cada habitació. accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), calefacció, cortines opaques, servei de planxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Saint Petersburg, el Hostel 1912 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: , . Cal que informeu el Hostel 1912 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nTots els tipus de viatgers (185) Parelles (28) Viatgers en solitari (120) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (6) Grups (21)


La Teatral premiada al concurs ‘Vila de Gràcia’ – la Soci\nEl certamen va convocar un selecte grup de companyies de teatre amateur que van presentar les seves obres enregistrades\n“Estic molt i molt satisfeta del resultat del nostre projecte i vull agair a totes i tots l’esforç, l’entusiasme i la qualitat artística que et demostrat per fer una obra inolvidable!”\nAmb aquest agraïment, l’autora i directora de Desconeguda, Àngels Sellés, comunicava a l’equip de La Teatral que va participar en el seu muntatge la concessió per part del jurant del Concurs de Teatre On-Line Vila de Gràcia del premi “a l’obra que millor ha aplicat la perspectiva de gènere”.\nEl Concurs de Teatre On-Line Vila de Gràcia per a Companyies Amateurs va ser convocat per l’entitat social El Centre, que porta més de cent anys d’història promovent activitats socials i culturals (es va fundar el 1869) al barri barceloní de Gràcia.\nEn l’edició de 2021, la nostra companyia La Teatral ha estat guardonada amb un dels cinc premis que concedeix el certamen. Enhorabona!\nDisponible a la web de la Soci\nLa gravació íntegra de l’obra Desconeguda està disponible a la Videoteca de la pàgina web de la Soci, en les versions catalana i castellana.\nConcurs de Teatre On-Line Vila de Gràcia 2021\nPremi al millor grup\nGrup Pierrot Teatre, per l’obra L’inspector\nMontse Albàs, del GrupPierrot Teatre, per l’obra L’inspector\nLaura Miquel pel paper Florence Vassy, en l’obra Escac doble\nJordi Tantiñà pel paper de l’alcalde, en l’obra L’inspector\nObra que millor ha aplicat la perspectiva de gènere\nLa Teatral de l’Associació del Personal de “la Caixa”, per l’obra Desconeguda


Amplitud de miresDesafectados\nHe nascut a Catalunya. Els meus pares no van néixer a Catalunya. Sóc el més clar exemple de filla d’espanyols que van viure la postguerra i que es van veure obligats a buscar-se la vida a on millor van saber i van poder. I, si és el cas, va ser a Catalunya. Amb això vull dir que em sento molt catalana i tinc les meves arrels tant aquí com a les seves regions d’origen. Potser per això m’agrada sentir-me bé arreu del món. Potser per això dono les gràcies per haver nascut aquí i per haver tingut l’oportunitat de créixer en el bilingüisme, amb tot el que això m’ha aportat, que ha estat, en el meu cas, molt. Ara parlo amb fluïdesa tres llengües i tinc capacitat per entendre mitjanament bé algunes més. I això, en el meu cas, m’ha aportat tolerància i amplitud de mires.\nPer això em resulta molt i molt, difícil entendre postures d’intolerància pel que fa al català es refereix. Fa anys, des que vaig néixer, sense entendre perquè des de fora de Catalunya hi ha persones que veuen l’aprenentatge del català com una mena de càstig en lloc de com una oportunitat. Això és, en realitat, el que representa la possibilitat d’aprendre des de petit més d’una llengua. Et flexibilitza el cervell, amb tot el que això comporta. I no et fa perdre ni oblidar altres llengües que també aprens. Em resulta incomprensible l’opinió dels que desitgen que els seus fills, si viuen fora de Catalunya, puguin i hagin aprendre anglès (o xinès, que ara està tan de moda) perquè tenen claríssim que els reportarà molts avantatges en el futur i, no obstant això, rebutgin puguin aprendre català (o basc o gallec) com si, en fer-ho, es convertissin en empestats dins del seu propi país. No sé d’on sorgeixen les seues penes però crec que la seva intolerància sorgeix del pors.\nUtilitzar l’enfrontament per una llengua que ens és pròpia em sembla una pèrdua de temps. Ni es deixarà de parlar el català ni els catalans deixarem de comunicar-nos en castellà. Que estiguem en un país on s’utilitzi el poder judicial per anar llançant sentències en contra d’un dret tan fonamental em sembla absurd. El meu fill aprèn en català i en castellà, parla perfectament tots dos idiomes i estudia un tercer idioma. Jo sí que sé els avantatges i la facilitat d’aprendre un nou idioma quan et desenvolupes amb normalitat en dos. Jo sí que sé que això no crea cap barrera absurda, més enllà de les barreres que les persones ens vulguem posar. És una pena que això no s’entengui igual per una àmplia majoria de la gent. I és una llàstima també que totes les llengües que coexisteixen a Espanya no s’ensenyin en totes, si en totes, les escoles públiques de tot el país. Si s’hagués fet aquest plantejament en la famosa transició és possible que ara no estiguéssim immersos en aquest tipus de discussions absurdes.\nMentrestant, la Roja es planta a la final. Serà divertit el partit (i aquest sí que ho vaig a veure) si la final és entre Espanya i Alemanya. Si fos així, a veure a qui li cauen els 300,000 EUR de prima, ja que els dos països han promès la mateixa quantitat als seus jugadors. Espero que els de la Roja es sumin a la proposta de donar la seva cosina a fins socials. El país totpoderós contra un dels rescatats (també podia haver estat Portugal o Itàlia, el que no deixa de tenir broma). Si guanya Espanya, Rajoy no va a cabre en el seient. El més trist: que el futbol segueix sent el pa i circ dels països del sud d’Europa. I la fórmula, antiga ja, segueix funcionant de meravella.