El sector dels apartaments gironins comença a rebre reserves per a l'estiu - Diari de Girona\nEl sector dels apartaments gironins comença a rebre reserves per a l'estiu\nJa s'ha reobert el 25% dels apartaments però sota mínims · Pintura anticoronavirus, hidrogel i guants a l'entrada o un pla de formació específic, mesures que adopta el sector\nacn calonge 20.05.2020 | 14:42\nLa platja de Torre Valentina a Sant Antoni de Calonge ACN\nLa platja de Torre Valentina a Sant Antoni de Calonge\nCanvi de tendència al sector dels apartaments i pisos turístics de les comarques gironines. Després de l'allau de cancel·lacions que ha comportat la covid-19, i que han deixat les agendes buides fins a finals de juny, ara ja s'estan començant a fer reserves. Això sí, en cap cas són per als propers dies, sinó per als mesos de juliol i agost. "Estades durant la fase 1 són poquíssimes, tan sols algun allotjament de muntanya o interior", explica la vicepresidenta de l'Associació Turística d'Apartaments (ATA), Esther Torrent.\nL'entitat explica que ara s'han reobert entre un 25 i un 30% dels apartaments, però sense clients. "Fins que no arribem a una fase bastant avançada de la desescalada, i també s'obrin fronteres, no treballarem", diu Torrent.\nUna treballadora porta les copes a una vitrina d'un apartament de Sant Antoni de Calonge després de netejar-les - ACN\n"Hem obert i ho tenim tot preparat, però per desgràcia no ens ha arribat cap client". A Ceigrup-Finques Riart de Calonge gestionen un centenar d'apartaments. Van obrir-los aquest dilluns, coincidint amb el pas a la fase 1 de la desescalada. Però com explica la gerent, Elena Riart, de moment estan tots buits. "De fet és la primera temporada, en 53 anys que portem al sector, que cap dels nostres apartaments està ocupat al mes de maig", concreta.\nLa situació que viu aquesta empresa s'estén a tot el sector. L'Associació Turística d'Apartaments Costa-Brava Pirineu de Girona (ATA), sota el paraigües de la qual s'hi apleguen 12.000 pisos i vil·les turístiques, explica que ara mateix n'hi ha entre el 25 i el 30% de disponibles. En part, perquè alguns es reserven via immobiliàries (i aquestes agències han obert amb el pas a fase 1).\n"Però hi ha poquíssimes estades, tan sols clients de Girona que n'han llogat algun de muntanya o interior", concreta la vicepresidenta de l'ATA. L'atonia és evident i, com avança Torrent, "fins que no arribem a una fase avançada de la desescalada, no podrem dir que comencem a treballar mínimament". Perquè això passi, les previsions de l'ATA són calcades a les del sector hoteler: cal que es permeti la mobilitat entre regions sanitàries, i pugui venir gent de l'àrea de Barcelona, i saber quan es reobriran fronteres.\n"En el nostre cas, més del 50% del turisme de proximitat és del sud de França", explica la vicepresidenta. De fet, d'ençà que es va decretar l'estat d'alarma per la covid-19, el turista francès és el que ha cancel·lat –o ajornat- bona part de les reserves.\n"Notem una reversió"\nAmb l'arribada de la pandèmia, l'estat d'alarma i el tancament de fronteres per la covid-19, els apartaments gironins van viure "una allau de cancel·lacions", precisa Torrent. Les anul·lacions ja s'estenen fins a finals de juny, però sí que aquests darrers dies, explica la vicepresidenta, s'ha començat a notar un canvi de tendència. "Hi ha hagut una reversió, i ara ja comencem a tenir reserves per al juliol i l'agost", explica Torrent.\nEls apartaments confien que l'arribada de l'estiu, i l'avenç del desconfinament, els permeti intentar salvar part de la temporada. Però el cop, hi serà. De fet, l'ATA explica que hi ha empreses on la caiguda de reserves, en relació a la temporada del 2019, ja se situa en el 50%. "Hem perdut la Setmana Santa, l'abril, el maig i el juny", admet Torrent.\nUn pintor aplicant pintura anticoronavirus en una paret d'un apartament de Sant Antoni de Calonge - ACN\nDesinfeccions i pla de formació\nMentre esperen l'arribada dels clients, els apartaments gironins apliquen mesures de seguretat i higiene per prevenir la covid-19. Als pisos de Sant Antoni de Calonge que gestiona Ceigrup-Finques Riart, per exemple, s'ha aplicat una pintura antibacteriana, que és efectiva contra la covid-19, a totes les parets dels apartaments.\n"El client no notarà res, però el tractament és eficaç per combatre el virus", precisa la gerent. A més, l'empresa també ha aplicat un protocol específic arran del coronavirus. Per exemple, a les oficines, els clients hauran d'entrar d'un en un.\nQuan entrin a l'apartament, s'ho trobaran tot desinfectat i, a més, tindran una capsa de guants i un pot d'hidrogel a l'entrada. "D'aquesta manera, si quan torna de la platja o va al supermercat necessita rentar-se o protegir-se, ho podrà fer", concreta Elena Riart. I quan el turista marxi, es farà una neteja i desinfecció "a fons" de totes les superfícies l'apartament.\nLa gerent de Ceigrup-Finques Riart explica que, en el seu cas, ells esperen l'arribada de clients de l'àrea de Barcelona (que tenen tirada per estiuejar en aquesta part de la Costa Brava). I en paral·lel, quan s'obrin fronteres, també estrangers. "Crec i espero que aquest juliol, entre cometes, pugui haver-hi una certa normalitat amb el turisme", concreta Elena Riart.\nA més, amb l'objectiu d'ajudar els associats, l'ATA ha impulsat un pla de formació per preparar la reobertura i donar "les màximes garanties possibles als nostres clients", precisa Torrent. El pla consta de dues jornades telemàtiques, la primera de les quals es va fer ahir. S'hi han apuntat més de 400 associats. Tots ells, quan acabi la formació, rebran un certificat.\nD'entrada, la sessió d'ahir es va centrar en les mesures de prevenció generals per reduir el risc de contagi de la covid-19. "També com les empreses han de preparar els seus plans de contingència, gabinets de crisi o quins són els canals d'informació cap als treballadors", explica la vicepresidenta. "I la setmana vinent, ens centrarem en els protocols de neteja i desinfecció, la manipulació dels EPI o la recepció i atenció als clients, per exemple", conclou Esther Torrent.\nEls API gironins preveuen que aquest any les vendes de pisos caiguin "com a mínim" un 25%.\nTemps de passar-les putes.


En marxa el nou portal web de l’Ajuntament de Badalona, en fase de proves :: Notícies :: Ajuntament de Badalona\n26/10/2010, 0:00h. -\tcomunicació, administració electrònica, govern obert\nDurant aquest octubre i els mesos de novembre i desembre el nou portal estarà en fase de proves, per tal que els ciutadans puguin fer propostes de millora que l’Ajuntament intentarà implementar\nL’alcalde de Badalona, Jordi Serra, i el primer tinent d’alcalde, Ferran Falcó, han presentat avui el nou portal web municipal, que durant el que queda d’any estarà en fase de proves o “versió beta”. En la línia d’experiències portades a terme per altres institucions i mitjans de comunicació que han renovat el seu web, l’Ajuntament de Badalona ha decidit obrir un període de proves per tal que els ciutadans puguin fer-ne una revisió exhaustiva i realitzar les seves aportacions i propostes de millora.\nL’objectiu dels serveis informàtics de l’Ajuntament és analitzar aquestes propostes i, en la mesura del possible, implementar-les abans del gener de 2011, que és quan el portal web que avui s’ha presentat substituirà definitivament l’actual. Així doncs, en aquest període, el nou portal i l’actual espai web coexistiran, ja que, a banda d’implementar les propostes de millora adreçades pels ciutadans, es realitzaran els darreres proves tècniques.\nEls usuaris del nou portal podran, a més d’examinar-ne el contingut, provar tràmits en línia ja instal·lats, malgrat que no tindran validesa administrativa. Aquestes simulacions permetran als serveis tècnics comprovar el funcionament dels processos interns de tramitació, mentre que alhora seran una oportunitat dels usuaris per a familiaritzar-se amb aquesta nova oferta de l’Ajuntament.\nEl concepte del nou portal web municipal es basa en la interacció entre el ciutadà i l’administració. Així, mentre que fins ara el web era un espai des d’on l’Ajuntament s’adreçava als ciutadans, el nou portal pretén ser una eina de comunicació interactiva, mitjançant la qual els ciutadans i l’administració es comuniquin més directament i en les dues direccions. La possibilitat de realitzar tràmits electrònics va en aquesta línia, ja que el ciutadà executa el tràmit i l’administració el resol, tot electrònicament.\nTràmits en línia per a reduir desplaçaments\nEl disseny del nou portal està pensat per a, de forma gradual, anar reduint la necessitat de desplaçar-se fins a les oficines municipals per realitzar diverses gestions.\nAixí, el nou portal web, ara en fase de proves i a partir de 2011 de forma administrativament vàlida, està preparat per a reduir les 160.000 visites a l’any que es reben a les oficines municipals de El Viver. Només els volants d’empadronament ja suposen el 12% de les visites de ciutadans a les dependències centrals de l’Ajuntament, mentre que les sol·licituds d’informació general arriben al 15,4%. El registre general (4,8% de visites al Viver), les llicències d’obres menors (4,4%), les inscripcions a activitats esportives (3,9%), o la sol·licitud d’informació i duplicats sobre rebuts (3,0%) són tràmits que es podran fer a través del nou portal municipal.\nAixò suposa que el nou portal té un potencial que podria arribar a estalviar un 43% de les visites presencials a les oficines centrals de l’Ajuntament, fet que implicaria un gran benefici per als ciutadans i un estalvi de recursos a l’Ajuntament, que alhora milloraria les seves capacitats d’atenció al ciutadà, en reduir la burocràcia i tenir la possibilitat de destinar personal a tasques que permetin accelerar la tramitació de sol·licituds, consultes i expedients.\nOpen Government: transparència informativa\nA banda de la possibilitat de realitzar tràmits en línia, el nou portal web ofereix múltiples opcions en matèria de transparència informativa per part de l’administració, coneguda com a “Open Government”. Ja en aquesta fase de proves, i a l’espera de possibles aportacions per part dels ciutadans, el portal ofereix dades en línia de l’actuació de l’Ajuntament, com ara en matèria de medi ambient o seguretat ciutadana.\nAlhora, el nou espai web municipal suposa un important salt qualitatiu en matèria d’informació urbanística i cartogràfica. En l’apartat anomenat “Geoportal urbanístic”, els serveis informàtics del Consistori han integrat totes les bases de dades urbanístiques de la ciutat. En una mateixa aplicació, l’usuari pot trobar des de la cartografia i nomenclatura dels carrers, fins als plans urbanístics executats o pendents d’executar, així com les àrees afectades per planejaments especials o de rang superior.\nCercador i eines d’interconnexió\nUna altra eina que els serveis informàtics de l’Ajuntament han potenciat és l’existència d’un cercador que permeti trobar continguts de forma fàcil i còmoda, abastant des dels edictes i publicacions oficials de l’administració fins a les notícies sobre actes o accions del Govern, així com un sistema d’indexació a cercadors externs per tal els ciutadans puguin trobar els continguts sense ni tan sols necessitat d’accedir al portal municipal.\nAixí mateix, l’usuari pot subscriure’s als continguts del nou portal que més siguin del seu interès, mitjançant l’aplicació RSS. També existeix la possibilitat de traslladar de forma ràpida un determinat contingut del web a qualsevol xarxa social, com ara Facebook.\nCertificació electrònica per als tràmits\nPer a la realització dels tràmits electrònics, una vegada aquests tinguin validesa administrativa (a partir de gener de 2011), caldrà disposar del certificat digital (idCAT o DNI electrónico), ja que aquest és un requisit indispensable per a garantir els drets dels ciutadans a la protecció de les seves dades.\nEn aquest sentit, fins al mes de gener es desenvoluparà un programa de suport als ciutadans en matèria de certificació electrònica. Cada dia, de 9 a 14 hores, a les oficines del Viver hi haurà un punt d’atenció al ciutadà en el qual se l’ajudarà a obtenir el certificat digital. L’usuari només haurà de portar un llapis de memòria USB per tal que es pugui endur el seu certificat i introduir-lo a l’ordinador personal. Aquest programa de suport també comptarà amb un telèfon d’assistència, per tal que els usuaris puguin obtenir informació sobre la seva certificació digital. El telèfon és el 93.483.26.10, i estarà operatiu fins al mes de gener de 9 a 14 hores.\n6 grans àrees temàtiques\nEl nou portal municipal té sis grans àrees temàtiques. La primera és la relacionada amb l’Ajuntament, de caràcter marcadament institucional, on hi ha informació relacionada amb l’estructura de l’administració. Un segon tipus de continguts són els agrupats sota el títol “Guia de la ciutat”, on l’usuari pot obtenir en un mapa informació d’utilitat pràctica, en forma de fitxa, des de les farmàcies fins als mitjans de comunicació, passant per centres d’assistència primària o associacions. El tercer gran espai és el dels tràmits, on hi ha els més freqüents, així com un cercador de tràmits. El quart gran espai del portal és l’anomenat “Govern Obert”, on a través de diversos mapes es poden conèixer les actuacions de Guàrdia urbana, de manteniment de medi ambient i via pública, l’estat de les platges, o el Geoportal urbanístic. Una cinquena gran àrea del portal és el dedicat a “Les persones”, on es poden conèixer informació sobre els serveis que l’Ajuntament ofereix als ciutadans. Finalment, ja a la portada, hi ha el sisè gran àmbit, el de l’actualitat, on es poden consultar les darreres notícies sobre l’activitat municipal, així com l’agenda ciutadana.\nEls usuaris poden accedir des d’avui al nou portal a través del web actual www.badalona.cat.\nBadalona, 26 d’octubre de 2010\nNou portal web - Dossier


N.43 - Agost 11\nAgost: Festes Majors\nL’agost és el mes en que es celebren més Festes Majors. És el mes de les vacances, de l’estiueig. Cada setmana i especialment a cada cap de setmana es troba una Festa Major.\nÉs bo anar recorrent els diversos pobles per a veure com celebren les festes cadascun d’ells. No hi ha cap festa igual. Cada poble té les seves tradicions i les fa lluir.\nHem acabat el mes de juliol ben atípic, tant per les seves pluges com per les seves temperades temperatures.\nEns anuncien un agost més calorós. Encara que a aquestes terres el calor no sol aclaparar tant com en d’altres llocs.\nQue tinguem tots unes bones vacances i bones Festes Majors.\nEls inventaris que feien les vídues usufructuàries, dels quals se'n conserva força originals, són un clar exemple de les condicions de vida de la gent de Borredà durant els segles XVI i XVII. En aquest tipus de documentació notarial traspua un món molt viu que ens apropa a la realitat quotidiana d'aquests segles.\nHem escollit un exemple d'inventari dels diferents estaments socials, pagès benestant, pagès pobre, menestral, pastor i noble de Borredà, al s. XVII. De la descripció dels béns inventariats podrem fer un aproximació més detallada del nivell de vida que tenien.\nL'any 1688 moria Joan Font pagès del mas Font, situat dins el poble, una de les masies més grans del terme. L'inventari esmenta quines són les terres que posseeix: la casa del mas de la Font, l'era i l'hort, les peces de terra de Soldevila, el camp del Pi, el Solà dels Grans, el Pinyol, la Vinyola, la Solana, el mas Serrat de Palomera i el mas Castelló; els censals, de 20, 80, 100, 164 i 200 lliures cadascun, i els debitoris per blats i llavors. Joan Font entraria dins la categoria dels pagesos benestants no solament per la considerable quantitat de terres que posseeix, sinó també pel bestiar que tenia a les corts del mas: 1 mula, 2 someres de 7 anys, 2 matxos de 2 anys, —tots aquests animals amb els seus guarniments—, 2 bous joves, 3 braus de 3 anys, 70 ovelles de fil, 130 ovelles de llana, 40 cabres, 8 cabres a parceria amb la casa vella de Cerdanyola; té emmagatzemades, 20 quarteres de forment, 30 quarteres de mestrall, 4 quarteres d'ordi, 3 quarteres de mill, i 3 quarteres de llegums; 5 quintals de llana bruta; 8 falç, 4 relles, 3 destrals, 2 fangues, 2 aixades, 2 magalls, 2 forques, 1 pala, unes àrpies de ferro, 1 parpal de ferro gran i 1 massa de ferro.\nEl mas Font tenia parats 6 llits guarnits amb els seus llençols, flassades i vànoves; 15 caixes plenes de vestits, llençols, estovalles, tovallons, etc. de cànem i\nBanc escó. MAS SOBIRÀ\nde liana; a la cuina, 4 olles de coure, 1 caldera, 3 perols, 2 capfoguers, 1 pala, 2 morters, 2 càntirs d'aram, 2 canelobres de llautó, 2 olles d'aram, 2 paelles, 2 graelles usades, 10 plats blancs, etc. A més de les tasques pròpies de la vida pagesa la família Font es dedicava també a filar i a teixir la llana de les seves ovelles ja que l’inventari esmenta l’existència del teler i el fus.\nFrancesc Garrós, que fa inventari l'any 1671, nomes tenia una casa petita amb una entrada i la cort, dues habitacions al primer pis amb la sala, la cuina i les golfes; es eines del camp —dolentes— l es\nredueixen a 2 aixades, 1 magall, 1 fanga, 4 falç, 1 pastera i 2 sedassos. Té 1 somera amb el seu bast, 1 porc d'engreix i un altre al rebost, ja salat. A la cuina guarda solament uns clemàstecs, 1 pala del foc, 1 graelles, 2 perols, 1 olla de coure, 1 olla d'aram, 1 escudeller amb el seu servei, i un petit armari amb el setrill i el porró. També hi ha dues romanes, 8 ganxos de carnisser, 1 punyal, 1 torn de filar llana, i una mesura d'l quartà de blat. A 1'unica cambra parada hi tenien 5 caixes de roba amb 25 llençols entre bons i dolents, 10 camises d'home, 7 estovalles, 12 tovallons, 1 vestit de dona d'estamenya negra, unes faldilles de pany amb guarniments de seda, 2 mantons, 1 vestit complet d'home, i també 4 culleres de plata. L'inventari esmenta 1 torn de filar llana, 1 pentinador de llana, 10 lliures de fil de bri, 6 lliures d'estopa, 8 lliures de cànem pentinat, 10 lliures d'estopes, la qual cosa vol dir que filaven a casa.\nEl pastor Jaume Heras, que vivia a la Solana de l'Hostal de Borredà, moria el 1719 i el seu inventari, força reduït, anomena tot el que té: 5 cabres, 2 peroles, 1 paella, 1 olla d'aram, 1 palangana sense mànec, 1 aixadell, 1 magall, 1 capa de pastor, 2 caixes amb 2 llençols dolents, 2 tovallons dolents, 1 tovallola, 2 camises, 1 calces de xamallot usades i unes sabates. Tenia 30 lliures i 13 sous sobre la casa de Camp Estamer de Dalt que els seus marmessors s'encarregaran de recuperar; igualment esmenta que li devien 144 lliures de les quals, un cop recuperades, 45 lliures i 12 sous es destinaran a pagar el funeral i les misses.\nEl grup social de la gent dels oficis és representat per Pere Vilardell, teixidor de lli que va morir el 1633; la casa del teixidor estava situada prop de l’església, amb dues peces de terra i 1 pati; també 4 arrendaments de 10 rals d'unes altres cases al carrer de Berga de Borredà. A la planta baixa de la casa hi ha una botiga-taller amb 2 telers de lli, 1 torn, 1 ordidor, 1 pinta d'estovalles, 3 llançadores, peces de tovallons, teles d’estovalles, etc.; 1 aixada, 1 magall, 2 destrals, 1 martell, 1 tenalles i 1 pastera; a la cort, 1 porc i una somera. Al primer pis hi havia 2 cambres, la cuina i la sala. És considerable la quantitat de roba que tenien els Vilardell, 2 llits parats de pilars, 2 culleres de plata, dos agnos los uns ab un curdo de seda los altres ab una cadeneta de plata, una capsa rodona dins la qual son los papers, sos actas y albarans y rebuts; sota teulada també hi ha caixes amb roba, gra emmagatzemat, sacs, una brassola dolenta, etc. Cal esmentar que aquesta família guardava dins les caixes, a més de la roba, les coses més inversemblants, des d'una daga amb la seva funda, a una aixada o dos parells de sabates, etc.\nArreu utilitzat al s. XIX (conservat al Molí de Dalt) RAMON VILADÉS\nMesures de gra\nL'inventari de l'any 1644 del negociant Antoni Gelabert és molt semblant a 1'anterior però esmenta detalladament que guarda dins una caixa 6 lliures de plom, 7 dotzenes de pedres de xispa, 1 pedra de pedrenyal i un pedrenyal, segurament explicable per la conflictivitat de la Guerra dels Segadors (23).\nPer tal de comparar aquests inventaris hem escollit el d'Antic Palmerola, senyor del castell de Palmerola i batlle del baró de la Portella. L'inventari es de l'any 1562, cent anys abans que els anteriorment esmentats, però és molt il·lustratiu del gran nivell de vida que va assolir la petita noblesa catalana, poderosa i rica, sobretot si la comparem amb els inventaris ressenyats dels altres estaments socials. L'inventari és tan complet que val la pena reproduir-lo gairebé íntegrament (24). (Es publicarà al proper butlletí).\nFotogaleria amb àudio realitzada per al reportatge de la publicació digital Turistasxnaturaleza. Màster en periodisme i comunicació digital. Juny de 2010\nFotografies per Montse Pallarès.\n30 de juliol-26 d’agost: XVI Jornades de Refugis Càtars al Pirineu Català\n2 d’agost a LA POBLA DE LILLET: XXI Obert Intarenacional d’Escacs\n4-8 d’agost a OLVAN: Festa Major\n5-10 d’agost a GUARDIOLA DE BERGUEDÀ: Festa Major\n6 d’agost a VILADA: Havaneres\n5-7 d’agost a LA NOU DE BERGUEDÀ: Festa Major\n10-16 d’agost a VALLCEBRE. Festa Major\n12-19 d’agost a BORREDÀ: Torneig de de Futbol Sala\n13 d’agost a BORREDÂ: Format Jazz\n14 d’agost a Gósol: Festa Major\n15 d’agost a BORREDÀ: Festa Mare de Déu de la Popa\n16 d’agost a GIRONELLA: XXIII Jornades de Llengua i Cultura Popular\n18-23 d’agost a GIRONELL: Festa Major\n19-20 d’agost a LA RODONELLA (Cercs): Festa Major\n20-23 d’agost a BORREDÀ: Festa Major\n26 d’agost a VILADA: Concert de música clàsica\n28 d’agost a CASTELLAR DE N’HUG: Concurs internacional de Gossos d’Atura\nNous Preus de Crisi\nApartaments de can Pistola Borredà\nPer a saber la disponibilitat i fer una reserva, pulsi:


Obama sacseja la campanya\nActualitat Poders Obama sacseja la campanya\nMas i Albinyana escenifiquen una mirada optimista al suport dels EUA a una Espanya "forta i unificada"\nPoders 16/09/2015 14:08\nEl president nord-americà Barack Obama s'ha compromès aquest dimarts a mantenir la relació dels EUA amb una Espanya "forta i unificada", després de la seva reunió amb el rei Felip VI, una referència que ha encantat el ministre d'Afers Exteriors espanyol, José Manuel García-Margallo, i que també ha abraçat el titular d'Interior, Jorge Fernández Díaz.\nEn canvi, segons el secretari d'Afers Exteriors català, Roger Albinyana, aquestes paraules demostren que "el procés s'ha internacionalitzat del tot". A més, tot i assenyalar que la diplomàcia espanyola ha exercit una "pressió grandiloqüent" sobre Obama per aconseguir declaracions a favor de la unitat de l'Estat, Albinyana interpreta que la declaració del president dels EUA "va en la línia del que demanda el poble català".\nTant o més optimistes amb l'impacte que pot tenir Obama en el 'procés' es mostren alguns mitjans. Alguns opinadors celebren la "internacionalització", per bé que cap reacció és més llampant que la portada d'El Punt Avui: "Catalunya entra a la Casa Blanca".\nEl president Mas tampoc ha donat a entendre, aquest dimecres, que la declaració d'Obama sigui cap adversitat per al 'procés'. En aquest sentit ha dit que "Espanya pot estar unificada amb Catalunya o sense. Igual que el Regne Unit hauria estat igualment unificat si els escocesos haguessin votat sí en el referèndum i s'haguessin independitzat".\nAixí mateix, ha retret el Govern espanyol que parli de Catalunya amb líders internacionals però no amb els representants de les institucions catalanes. "Mira si són autonòmiques que en parlen amb Obama", ha indicat Mas, número 4 i candidat a presidir la Generalitat de Junts pel Sí, sobre la presència de la delegació espanyola als EUA, tot aprofitant l'avinentesa per subratllar el caràcter plebiscitari pel qual ha apostat.\nCatalunya espanya Artur Mas EUA Barack Obama Roger Albinyana\nAdolf Fa 4 anys\nQue es cuidi de casa seva i de les guerres que té imposades a d'altres països.


L’Alcora, el poble de la ceràmica - Comunitat Valenciana\nL’Alcora, el poble de la ceràmica\nNotícies museo lalcora ceramica\nEl Museu de la Ceràmica de l’Alcora inaugura noves sales d’exposicions que acolliran la col·lecció permanent\nUn museu per a fruir de la ceràmica. Amb eixe objectiu va nàixer en 1994 el Museu de la Ceràmica de l’Alcora, que ara acaba d’inaugurar noves sales d’exposicions per a acollir la col·lecció permanent del centre. En total, 800 metres quadrats d’exposició i vora mil peces de ceràmica distribuïdes en tres exposicions permanents: ceràmica de l’Alcora (la Reial Fàbrica del Comte d’Aranda i produccions posteriors), ceràmica popular de l’Alcora i ceràmica contemporània.\nLa vocació del centre és recuperar, exposar i divulgar el bast i ben valuós patrimoni ceràmic de la localitat. Et sorprendrà la delicadesa dels taulells del primer terç del segle passat amanits amb una policromia rica i motius historicistes i neoàrabs. Les obres es presenten en el context d’un discurs expositiu modern perquè el visitant conega els secrets dels processos creatius i tecnològics: gravats i dibuixos originals de la Reial Fàbrica, estergits, una planxa metàl·lica per a l’estampació calcogràfica, pinzells, motles i matrius, seqüències d’imatges sobre els processos de fabricació, etcètera.\nL’Alcora és un municipi que ho té tot: a vint quilòmetres de la costa i als peus del massís del Penyagolosa, sostre de 1.813 metres d’altitud. La localitat és coneguda internacionalment per la ceràmica que en el segle xviii va sorgir dels forns de la Reial Fàbrica de Pisa i Porcellana del Comte d’Aranda. Hi ha peces que han format part de destacades col·leccions privades i museus de tot el món.


L'ajuntament confirma el tancament de les dos bressol públiques d'aquest barri de Lleida\nL'ajuntament de Lleida confirma el tancament de les dos bressol públiques del Clot a l'acabar el curs\nActualitzada 24/02/2021 a les 09:22\nAssegura que no poden continuar sent de la seua titularitat perquè no compleixen la normativa catalana vigent des de l'any 2006 || Les famílies censuren que el barri es quedi sense oferta de places municipals\n© Imatge de la concentració de diumenge passat contra el tancament de les bressol i les noves taxes.\nL’ajuntament ha comunicat a les famílies de les escoles bressol Vailet i Germans Grimm que les tancarà com a centres municipals quan acabi el curs perquè no els renovarà l’actual conveni. Així ho van confirmar ahir tant membres de les famílies com la mateixa tinenta d’alcalde d’Educació, Sandra Castro, que ho va atribuir al fet aquests centres, tots dos situats al barri del Clot, incompleixen la llei catalana de les escoles bressol públiques del 2006.\n“Es tracta d’un problema administratiu”, va dir Castro, que va recordar que les dos escoles van passar a ser de titularitat municipal el 2007 i que, amb la normativa a la mà, “tant la Vailet com la Germans Grimm tenen barreres arquitectòniques, no tenen l’espai d’higiene aïllat i, a més, la segona no té un accés independent a l’estar en un pis”. Per aquests motius, “dels quals els centres no tenen cap culpa”, va recalcar Castro, l’ajuntament ha decidit retallar-los un any el contracte perquè acabi aquest agost.\n“Si en comptes d’haver passat a titularitat municipal s’haguessin concertat les places, no hauríem arribat a aquesta situació”, va lamentar Castro, que va recordar que cada any hi ha entre 100 i 150 places vacants a les escoles bressol municipals..\nDavant d’aquesta situació, Castro va oferir a les famílies dels dos centres tres alternatives. La primera és anar a qualsevol escola bressol municipal amb la plaça reservada; la segona, a l’escola bressol La Faldeta, que és de la Generalitat, situada sobre el carrer Camp de Mart.\nI la tercera seria anar a qualsevol escola bressol privada del barri del Clot o de la resta de la ciutat pagant la quota com si fos municipal “i l’ajuntament els abonaria la diferència”, va explicar Castro. Això també en el cas que tant la Vailet com la Germans Grimm reobrissin com a centres privats.\nEn aquest sentit, Castro va dir que “la Vailet ha fet millores aquests anys i podria recuperar la titularitat, però com a privada”.\nAnar a una bressol pública amb plaça reservada, a la de la Generalitat o a la privada pagant la quota pública\nPer la seua banda, les famílies van mostrar enuig i resignació, i van lamentar que amb aquesta decisió “el barri del Clot, que és dels més poblats de la ciutat, es queda sense escoles bressol públiques”. Així mateix, van criticar “que no s’hagi informat d’aquest fet els treballadors dels centres abans, que els envien a l’atur per uns problemes que no haurien d’haver-se produït, ja que està clar que tot aquest problema és per la falta de coneixement de la normativa actual”.\nFamílies critiquen que la nova taxa “fa que el preu es dispari”\nLes famílies que es van reunir amb Castro sobre el futur de les escoles bressol Vailet i Germans Grimm també van tractar amb ella les noves tarifes d’aquest servei per al curs vinent. Segons va explicar una portaveu de la plataforma Escoles Bressol Municipals En Lluita, “li hem dit a la tinenta d’alcalde que no estem en contra d’una tarifa social, però no ens sembla bé que el preu base es dispari d’aquesta forma”.\nVal a recordar que la nova tarifació preveu deu quotes en funció de la renda familiar, que oscil·len entre els 23 i els 200 euros al mes per a l’horari complet. S’ha de recordar que a l’ordenança actual el preu màxim mensual és de 91,30 €.\nPer la seua banda, Castro va assegurar que aquest nou sistema és “més just” i amb unes quotes “més flexibles”. La plataforma de pares ja es va manifestar diumenge passat contra les noves tarifes i el tancament de la Vailet i la Germans Grimm.


Els secrets que amaguen les etiquetes dels productes alimentaris - Jornal.cat\nEls secrets que amaguen les etiquetes dels productes alimentaris\nDiumenge, 6 de juliol de 2008 | 16:10 h\nQuè són els aliments funcionals?, quins greixos són els més tolerats per l’organisme?, què signifiquen les sigles UHT en una ampolla de llet?, per què serveixen les temudes E que inclouen les etiquetes de la majoria d’aliments? Claudi Mans, catedràtic d’Enginyeria Química de la UB ens dóna respostes a través del llibre “Els secrets de les etiquetes”, la química dels productes de casa, publicat per editorial Mina.\nMans és un apassionat de la ciència que amaga la vida quotidiana, ha publicat també "La truita cremada", que ja va per la 6a. edició, un recull d'articles especialitzats en química però a través de llenguatge col.loquial, trufat d'anècdotes personals, de jocs de paraules i etimoligia dels mots . “Fa molts anys que per curiositat miro les etiquetes dels productes, hi trobo molts d’exemples per les conferències que faig o les classes que dono als alumnes, crec que és una manera de motivar-los. La ciència que un estudia ha de servir tan per a la professió com per la vida, els temes quotidians motiven perquè son propers i perquè et donen uns coneixements”.\nAls lectors d’etiquetes, gènere literari tan breu com els haikus, i tan informatiu com els jeroglífics\nAmb aquesta dedicatòria que obre el llibre, Claudi Mans vol animar a entrar en aquest món que tenim ben a l’abast però sovint tan infrautilitzat com indesxifrable. Defensa que la gent ha de ser coneixedora de la ciència que hi ha en els productes quotidians. Tothom hauria d’entrendre uns mínims del missatge que ens donen les etiquetes,“quan els polítics parlen de la MAT, els usuaris han de saber que aquestes sigles volen dir Molt Alta Tensió i quan es diu que la dessaladora de Blanes funciona per osmosi vol dir que necessita energia elèctrica per funcionar i que, per tant, la dessaladora de Blanes, en realitat, va molt lligada a la MAT”. Tot esta relacionat.\nPer la mateixa raó, Mans assegura que quan els consumidor demana més seguretat ha de saber que també esta demanant un sistema de traçabilitat, més inversions, més analítiques i que tot això comportarà que el producte final sigui més car, “quan demanes una cosa també estàs demanant l’altra. Cal tenir prous coneixements per entendre els missatges que t’envien, i prous elements de judici per saber si t’estan enganyant”.\nL’ordre dels ingredients si que altera el producte\nLa normativa diu que en els productes alimentaris és obligatori fer constar els additius i ingredients de manera detallada, de més quantitat a menys, excepte en el cas de les aromes perquè generalment se n’hi posa poca quantitat i poden ser molt variades “és una apartat de l’etiqueta que moltes vegades amaga la fórmula que caracteritza un determinat sabor. Per això moltes etiquetes tenen un apartat al final que posa “aromes”. En aquest sentit, l’usuari ha de saber que la seva utilització esta pautada, com també les quantitats i els tipus que es poden aplicar a cada producte”.\nAdditius, colorants, edulcorants, tots tenen la seva E\nLes anomenades “E” que inclouen les etiquetes dels productes i que han passat per èpoques que han tingut molt mala premsa, són senzillament additius que es poden anomenar a través de la “E” i el número corresponent o bé pel nom científic. E-951, vol dir que el producte inclou espartame, “qui sabrà què és cada cosa apart dels químics i dels fabricants? els que estan afectats per alguna al•lèrgia al producte, però poca gent més”. Són substàncies amb noms tècnics que no poden ser més explícits. “l’aspirina, és una excepció que té el nom del producte químic a tot el món menys a Espanya, és l’anomenat àcid acetil-salicílic”.\nSi els consumidors estan interessats en cercar paral•lelismes entre E i elements químics tenen molta informació a través d’internet i llibres publicats monotemàtics. “Les empreses, és de suposar, actuen en funció dels seus interessos, per exemple, quan afegeixen caramel al producte o lecitina, normalment posen el nom que arriba a més gent, perquè són ingredients amb connotacions positives, en d’altres casos, en canvi s’estimen més posar el codi”, aclareix Mans. Però també vol tranquil•litzar en tot el que fa referència a les E “penseu que “E” ve d’Europa, qualsevol substància denominada E-xxx (pot ser un número qualsevol) és un additiu autoritzat per la Unió Europea”.\nExisteixen llistes tancades d’aquests additius per a cada tipus d’aliment i també les quantitats pautades. Mans és absolutament partidari dels additius perquè donen confiança a la gent “el consumidor, en general, té molta desconfiança per males experiències que ha patit. I ho trobo natural. Però crec que el control actual de l'administració és correcte, les empreses de marca compleixen força amb la llei i s’està fent un seguiment molt rigorós per part d’associacions de consumidors que analitzen sistemàticament tots els productes que surten al mercat”.\nMans veu de manera diàfana que els fabricants saben que la demanda dels seus productes depèn que no hi hagi cap escàndol alimentari. Les marques blanques de les grans cadenes també ho tenen molt present. Saben que per tirar endavant és imprescindible la confiança del consumidor. “Em mereix més garanties un fabricant que posa la seva llista d’ingredients, susceptibles a les anàlisis i dures pressions de les associacions de consumidors que no els productes que es venen com a artesans. Si no conec l’artesà que ha elaborat aquell producte, no em mereixerà més confiança pel fet de ser artesà”.\nInformació en les etiquetes dels àcids grassos saturats i àcids grassos ‘trans’\nAquestes darreres setmanes s’ha parlat de la incorporació a l’etiquetatge del contingut d'àcids ‘trans’. Tot i que la legislació en cada Estat és diferent, la UE esta fent passes en aquest sentit. “A EEUU ja es fan constar. Aquí encara no. Els greixos procedents d’olis parcialment hidrogenats generen uns àcids grassos trans que en si no són dolents però ingerir-los provoca un augment de colesterol ‘dolent’ i incrementa el risc cardiovascular”. Això se sap ara, però una cosa és limitar greixos trans i l’altra avisar de la quantitat de greixos trans que conté el producte.\n“L’ou té colesterol. És un fet que se sap i ja esta. Es tracta que en tinguem constància, especialment les persones que tenen un metabolisme que genera colesterol dolent en excés”. L’altre element demonitzat, els triglicèrids, és present en l’oli d’oliva, en la margarina, en el greix de vaca, però son tots diferents, fins i tot nosaltres en fabriquem “són greix o oli, tots són triglicèrids. L’acumulació excessiva depèn dels metabolisme individual. Quan un menja de manera variada no té perquè passar res”.\nA vegades podem confondre termes en les etiquetes quan es tracta de detectar quins greixos intervenen en el producte, “els greixos saturats (saturated fats) i també el contingut d’àcids grassos ‘trans’ que és una de les fórmules que poden adoptar aquestes molècules, són els que augmenten el colesterol ‘dolent’, en canvi, els greixos insaturats eleven el colesterol ‘bo’ i baixen el ‘dolent’. Uns s'associen amb els greixos animals i els altres amb els vegetals però això també té excepcions, els olis de peix blau o de greix de porc són rics en insaturats i, en canvi, olis de coco o de palma són greixos saturats”.\nPersecució de productes amb excessos calòrics\n“No crec que sigui efectiu. Ara, associacions de consumidors i administració volen prohibir les hamburgueses XXL de Burguer King, i què!, es comença per aquí i el camí no té fi. I els dipòsits gegants de crispetes que prenen molts d’espectadors de les sales de cinema? A més és un àpat entre hores, també els hem de prohibir? I els restaurants que quan demanes un flam te’n posen dos i a més nata, també els hem de fer un toc d’atenció? Si seguim amb aquesta tònica arribarà el punt que el cambrer haurà de vigilar-nos si ens prenem més de dos gots de vi i retirar-nos l’ampolla! “. Les responsabilitats comencen pel nucli familiar i l’educació que s’hi cou.\nMassa paternalisme administratiu quan es tracta de gent adulta “on em sembla més raonable prendre aquesta actitud és, per exemple, als bars dels instituts que té una clientela a la que cal aplicar una certa vetlla”.\nEls hàbits alimentaris com a matèria escolar?\nQuan es parla d’educació d’hàbits no podem evitar girar la vista cap a les escoles però Claudi Mans no ho veu així “la meva opinió és que les escoles estan saturades de temes. Si prenem els bons hàbits alimentaris com a matèria acadèmica, podem estar ben segurs que s’estudiarà avui i s’oblidarà demà. L’educació d’hàbits s’ha de fer en l’entorn familiar, almenys fins els 15 anys. L’escola ha de tenir un paper recolzador”. I afegeix, “ si programem una assignatura d’educació en consum, l’alumne seguirà més o menys la matèria, farà l’exàmen, aprovarà, i, potser fins i tot, encara crearem un cert rebuig cap els bons hàbits, en determinades edats, si a l’escola li diuen que mengi fruita pot ser que el jove opti per fer la contra”.\nEtiquetes i col.lectius de consumidors\nCada vegada s’estén més l’etiquetatge dirigit a un determinat tipus de consumidor. Cada segment de consumidors esta diferenciat, els celíacs, els diabètics, els vegetarians, els musulmans, només depèn de la força i pressió que sigui capaç de fer aquell col.lectiu per a què sigui tingut en compte pels fabricants, “els defensors dels dofins han aconseguit que es posi en les llaunes de tonyina si en el procés de la pesca s’han matat dofins i tot gràcies a haver estat un col.lectiu molt ben coordinat”.\nNivell d’implantació de la traçabilitat a les etiquetes\nPrincipalment és seguit per la comercialització dels productes a granel, “en la resta no tant, exceptuant aliments que ja en el nom porten inclosa la traçabilitat. Quan es diu “Arròs del Delta de l’Ebre” o “bonito del Norte” per exemple, ja sabem d’on ve”.\nLa tendència és d’anar incloent distintius en l’etiquetatge que potencia la confiança del consumidor. En el llibre hi podreu trobar una bona mostra d’aquesta simbologia: Qualitat de Catalunya, Aliments Ecològics Catalans, distintiu “Q” de qualitat a Catalunya... l’etiqueta és l’argument de la confiança.\nI Mans defensa el sistema com a la millor garantia per al consumidor “si una empresa es posa aquesta 'flor' i un inspector repassa el registre i comprova que no hi consta se la pot denunciar. És un segell de confiança. La por del consumidor s'esvaeix a còpia d’anar donant confiança”.\nQuí no s'ha trobat alguna vegada fent una recerca en les lleixes dedicades a tots els tipus possibles de llet, per esbrinar quina és la llet pasteuritzada “sense més” d’entre totes les varietats que s'ofereixen al supermercat. Quan la trobes et comences a fer preguntes bàsiques, “llet pasteuritzada vol dir el que va fer en Pasteur, és a dir, escalfar la llet a una temperatura i a un temps determinats. Més temps, menys temperatura. Tradicionalment es bullia durant 20 minuts. Ara ho fan a molt alta temperatura amb pocs segons, és el que volen dir les sigles UHT(Ultra High Temperature). Una millora perquè el fet de bullir massa temps comportava la pèrdua de determinats elements i proteïnes en el procés”.\nTipus de llet que podem trobar al supermercat: descremada o semidesnatada (llet menys greix); llet a la que se li ha tret el greix i hi posen un altre greix (ja no és llet és beguda làctia, tipus Flora); llet amb afegits: omega 3, àcid fòlic, magnesi, calci, vitamina D... “se’n pot seguir dient llet amb el que sigui, però aquestes ja entren dins del que s’anomena aliments funcionals. Sabem que els ingredients afegits són necessaris per a l’organisme però que no cal que sigui d’aquesta manera. Si beus llet i després menges una sardina, ja tens l’omega 3 afegit, o llet més formatge i ja tens el calci per una altra banda. La diferència és que els aliments funcionals són més cars”.\nSegons Claudi Mans si seguim una dieta variada, ja hi trobem tots els elements necessaris, no cal que afegim extres, "el que importa és menjar de tot i no menjar en excés"\nLa síndrome del Iogurt caducat\nCaducitat vol dir que a partir de la data indicada potser que no es conservi en bones condicions. Un cop passada aquesta data no vol dir que el producte estigui malament, “un aliment pot ser perfectament sà alguns dies després de la data de caducitat i és la teva responsabilitat decidir si te’l prens. Un iogurt que s’ha passat un dia no és com el que s’ha passat dos mesos. Evidentment, els sentits ens serveixen per detectar si cal desfer-se’n, fins i tot si és dins del termini assenyalat” Els bacteris i flora que conté el iogurt es mantenen quan ha passat la data de caducitat, si estan més temps pot ser que facin reaccions desviades, per això la data garanteix que aquestes situacions no passin. La data de consum preferent, en canvi, moltes vegades serveix més per detectar si aquell establiment té una bona rotació de productes”.\nPodriem passar moltes estones parlant amb Claudi Mans dels aliments, els components, els símbols, les dosis i els missatges que podem llegir entre línies. Només hem tractat d’alimentació però el llibre conté encara més capitols dedicats a l’etiquetatge en la cosmètica, en el tèxtil o en els productes de neteja. Ho deixem per una altra ocasió.\nEl missatge és clar: cal estar atents al contingut de les etiquetes i a la informació que ens donen. Potser així podrem desenvolupar defenses cap a altres 'patologies' vinculades al tema com és l’anomenada publicitat enganyosa, que mereix un capítol apart. Quan no es tenen remordiments en utilitzar missatges que anuncien productes que augmenten les defenses naturals o que ajuden a prevenir malalties cardiovasculars, que tergiversen la realitat i aprofiten les llacunes de l’actual legislació, es fa més evident que mai la necessitat d'una regulació més acurada.\nLa Unió Europea aprovarà d’aquí unes setmanes un nou reglament sobre la publicitat i l’etiquetatge que obligarà a les empreses a donar informació més concreta i rigorosa, que haurà de comptar prèviament amb el vist-i-plau de l’Agència Europea de Seguretat Alimentària. Esperem que així, un tema tan trascendent com aquest, no depengui de la voluntat ètica de les empreses alimentàries i proporcioni l'arribada de missatges cada vegada més entenedors i reals als consumidors.


Qui dia passa...: 2010\nAvui ja és dimecres, i aquests dies he de dir que han estat bastant tranquils.\nL'escola va com sempre, que quan em quedo a dinar m'empipo i no m'agrada. La piscina també va com sempre, que ja m'agrada més, però em fa mandra anar-hi! -I mira que allà estic com peix a l'aigua!- Però el temps passa volant, i au, a casa a sopar i a dormir!\nI a sobre, ara, quan arriba el vespre em resisteixo a anar a dormir. No vull !!! No vull que em visitin els malsons. No m'ho passo gaire bé, i es qué hi ha nits, que em desperto tota amarada de suor i plorant i cridant perquè he tingut malsons. Llavors ha de venir la mama o el papa i estar-se una bona estona amb mi i deixar el llum de l'habitació encès. Nomès vull que arribi l'hora de llevar-se. No sé... això dels malsons mira que és un mal invent!!! Per què coi han d'existir? Hi ha algú que tingui un remei cassolà per allunyar-los?\nPublicat per JOANA a 5:06 2 comentaris:\nBon dia, amics!! Aquest era el lema de la pancarta que varem fer amb un grupet d'amiguetes per tal de poder afegir-nos a la manifestació de l'11 de setembre a barcelona. Ens ho varem passar super bé! Al matí ens varem trobar amb els amics i els pares de tots plegats, per tal d'organitzar-nos i començar a dibuixar i pintar la pancarta. I a la tarda, vinga! després d'un bon dinaret, i una estona de jugar i anar gronxadors amunt i avall, cap a la manifestació! Va ser un èxit! Tothom ens mirava i fotografiava. Fins i tot varem rebre més d'un aplaudiment. Total, que n'estic més que orgullosa d'aquesta meva primera mani en actiu!!!!\nPublicat per JOANA a 5:20 Cap comentari:\nPublicat per JOANA a 7:02 Cap comentari:\nAquesta setmana ja és la última que estic de vacances. Diu la mama que la setmana vinent aniré a una escola nova -de fet, ja fa més d'un mes que m'està matxacant amb aquest tema-, que si tindré amiguets nous, que si sóc més gran, patatim i patatam.... Vaja, la cosa és que em volen convèncer de no sé què....\nJa conec l'escola, perquè sempre que hi passo amb la mama o el papa per davant, ja em recorden per enèsima vegada que aquella serà la meva escola nova!\nA més a més, la Mariona, la meva germaneta, de qui us vaig parlar en l'anterior post, també anirà a escoleta nova, -bé, a la seva primera escoleta, per ser més exactes-, que és on jo anava fins ara, a les Figueretes, i jo com que ja m'ho conec de sobres, m'he ofert molt amablement a acompanyar-la i recollir-la (la mama diu que també vindrà, que jo sola no hi puc anar), i així li anirè explicant tots els secrets, amagatalls, i manies de les mestres, del que serà la seva nova escoleta durant un parell d'anys.\nPublicat per JOANA a 5:21 Cap comentari:\nComençarè dient que cap excusa és bona (tot i que en tinc un grapat!), per haver faltat tant de temps a aquestes cites blogaires.\nLa meva vida ha canviat bastant, i això que és curteta ara com ara.\nPer començar, ara el blog l'haurè de compartir amb una altra personeta que corre per casa meva des del juny de l'any passat: És la Mariona.\nAlmenys puc dir que jo sóc la seva germana gran, i que com a tal, li puc ensenyar un munt de coses noves i ajudar-la en tot allò que pugui.\nBé, intentarè anar passant per aquí més sovint i anar-vos fent partíceps de totes les aventures i desventures.\nPublicat per JOANA a 4:04 1 comentari:


Ja podeu reservar el kit de projecte Micro:bit! | Servei Educatiu del Vallès Oriental I\nJa podeu reservar el kit de projecte Micro:bit!\nDisposem d’un nou recurs tecnològic en préstec que creiem que serà molt interessar a l’hora de treballar la programació i la robòtica a l’aula mitjançant un projecte. Es tracta d’un kit on els alumnes construiran i programaran una “caixa forta”, mitjançant la placa Micro:bit i diferents components (servo, LEDs…).\nEl conjunt està format per 10 kits, pensat per treballar en parelles o grups de tres. Cada kit conté el següent material:\n– Placa micro:bit BBC\n– Mòdul d’extensió micro:shield\n– Tira de LEDs RGB amb connectors tipus cocodril\n– Mini-servo 180º EMAX\n– Materials de construcció de la caixa forta (fustes, brides i gomes elàstiques)\nA més a més del projecte en sí, els materials es poden fer servir en diferents pràctiques i projectes. Només cal que deixeu volar la vostra imaginació.\nAquest material estarà disponible a partir de la segona quinzena de febrer, però ja el podeu reservar omplint aquest formulari. Podreu tenir-lo al centre entre quinze dies i un mes. I si quan torneu el material voleu compartir la vostra experiència, ens enriquirem tots i totes!\nCoeducació i igualtat de gènere, General, Maletes pedagògiques, Portada 0


Representants municipals, organitzadors i patrocinadors entreguen els premis de la Marató Solidària Reviscolem Sueca | Valencia Extra\nRepresentants municipals, organitzadors i patrocinadors entreguen els premis de la Marató Solidària Reviscolem Sueca\nEl Saló de Plens de l’ajuntament ha acollit l’acte de lliurament dels regals més destacats que es van sortejar el mes de maig passat entre tots els participants en la Marató Solidària Reviscolem Sueca, una iniciativa organitzada pels clubs esportius de la ciutat amb la col·laboració de l’Ajuntament. L’objectiu d’aquesta Marató va ser el d’unir la pràctica saludable de l’esport a casa amb la solidaritat en favor de les famílies més desfavorides en aquesta crisi sanitària, a les quals es destinaran els quasi 12.000 euros recaptats.\nMoltes empreses i clubs de la ciutat es van bolcar amb la iniciativa aportant regals per a sortejar entre els participants. Ara, cinc d’ells han rebut els seus de mans de l’alcalde de Sueca, Dimas Vázquez; la regidora d’Esports, Celia Beltrán; el regidor responsable de l’empresa municipal Aigües de Sueca, Joan Carles Vázquez; els representants de les empreses patrocinadores; i dos dels organitzadors de la Marató, Lucas Soler i Marià Marqués, del Club Sutrail.\nLa regidora d’Esports, Celia Beltrán, ha tingut paraules d’agraïment per a tota la ciutadania “per la participació massiva en aquesta iniciativa; per als promotors, els clubs esportius de la ciutat; i, per descomptat, per a les empreses i entitats que han col·laborat oferint regals com els que hui entregarem. Una vegada més, queda patent que Sueca és molt solidària amb totes les causes que es proposen, molt més quan es tracta d’ajudar a les famílies més desfavorides”, ha afirmat Celia Beltrán, qui també ha volgut remarcar el fet que tots els regals han sigut adquirits per les empreses en el comerç local de Sueca, el qual també s’ha bolcat facilitant aquestes compres.\nEls representants de Caixa Popular, Lorena González; Just Comunicacions, Justo Gómez; Reed 21, Josep Talens; i Daigan Global Sport, Juan José Carmona; juntament amb els representants municipals i organitzadors de la Marató, han entregat les quatre bicicletes que van aportar al sorteig, adquirides a la botiga i taller de bicicletes de José Vicente Carlos, a: Sales Bosch, Salvador Pérez, Ana Romaguera i Roc Ferri. L’empresa Municipal Aigües de Sueca, per la seua banda, va aportar una tauleta que li ha correspost a Miquel Viel. En finalitzar, tots van posar al costat dels seus premis.\nSueca instal·la una tanca de material reciclable al voltant de l'assut per a millorar la seua seguretat\nLa Policia Local de Sueca renova la seua flota de vehicles per a poder abastar qualsevol necessitat de la ciutadania\nSueca comprova in situ l'abast dels danys en la cúpula


Els col.legis van celebrar al juny les festes per la seva patrona - Els col.legis van celebrar al juny les festes per la seva patrona - Mutual Médica\nEls col.legis van celebrar al juny les festes per la seva patrona - Els col.legis van celebrar al juny les festes per la seva patrona\nangle-left null Els col.legis van celebrar al juny les festes per la seva patrona\nEls col.legis van celebrar al juny les festes per la seva patrona\nLa patrona dels metges és la Verge del Perpetu Socors, que se celebra el 26 de juny. Els col·legis de metges de tot Espanya organitzen durant el mes de juny activitats diverses per festejar la seva patrona.\nCelebració de la Patrona dels metges a Cantàbria.\nActe de la Patrona dels metges a Ciudad Real.\nEl Col·legi Oficial de Metges de Cantàbria ha estat el primer en celebrar la Patrona, el passat 21 de maig, com ja és habitual. La resta de col·legis de metges provincials celebren actes en honor a la seva patrona al llarg del mes de juny, especialment en la setmana del 22 al 28 de juny.\nTots els anys Mutual Mèdica col·labora en aquestes celebracions i assisteix a la majoria d'esdeveniments, amb l'objectiu d'estrènyer vincles amb els metges.


La lectora corrent: Heu sentit mai parlar de Jerry Masslo?\nL'apunt m'ha interessat molt, i estic d'acord amb el què hi dius. Però no volia parlar d'això sinó de llengua. Fas servir el mot "patera" mentre que en bon català és "pastera", tal com reconeixen el DIEC2 i l'obra de referència d'Alexandre Ribó "Els bastiments menors catalans de construcció artesanal del segle xx" publicada per l'IEC. Precisament el mot pastera va passar al castellà perdent la "s" i ara ens retorna sense la "s", i el mal llibre d'estil de TV3 consagra la "patera". Així és com es degrada una llengua.\n25 d’agost de 2014 a les 11:42\nGràcies pel comentari, Jordi. Precisament he dubtat a l'hora d'escriure "patera", perquè durant uns quants anys a TV3 en deien "pastera", però després van canviar i em pensava que era perquè la forma correcta era sense la essa també en català. Ho corregiré.\n25 d’agost de 2014 a les 12:11\nAixò de pastera és un invent que no treu cap a res i és un intent de catalanitzar l'ús de la patera castellana, les pasteres mai no han servit per navegar, hi ha gent especialitzada a qui això de la pastera li sembla una collonada, amb perdó, i al capdavall seria millor barca i ja està. Algun dia passarà com amb allò del blog i el bloc, ja ho veureu.\n25 d’agost de 2014 a les 17:18\nDe tota manera sobre el tema hi ha debats que emulen les discusions bizantines, pel meu gust Bibiloni sempre és el més raonable i acaba per tenir raó:\nSobre la degradació de la llengua, em sembla una exageració i al capdavall la DIEC no és cap dogma, tampoc el TERMCAT.\nEn tot cas això és anecdòtic i l'entrada m'ha semblat molt interessant i il·lustrativa. Per desgràcia.\n25 d’agost de 2014 a les 17:25\nL’ús del mot “pastera” (cat), o “patera” (cast), és un abús semàntic per significar una embarcació precària. És impropi ja que no s’ajusta a la definició. Fins i tot la seva aplicació al català prové del castellà per traducció directa. Dit això, en català és “pastera” i no “patera”, i no és cap invent. Remeto, altra vegada, a l’obra de Ribó. Convé estar ben informat. En italià, ultra els noms genèrics “nave” o “imbarcazione di fortuna”, fan servir també els pejoratius acabats amb “-one”, com “barcone” o “gommone”, aquest darrer per les embarcacions inflables. Sembla, doncs, que són més precisos que nosaltres i potser ens podrien servir de model. La proposta simplificadora de “barca” em temo que no serviria perquè no sempre aquestes embarcacions són “barques” pròpiament dites. Dels comentaris, una mica abruptes, de la Júlia incloent el DIEC, el Termcat i en Bibiloni, prefereixo no dir res.\n26 d’agost de 2014 a les 12:54\nJúlia, no tinc tan segur que la 'pastera' catalana sigui una catalanització de la 'patera' castellana. A partir d'una de les fitxes que esmentes, molt ben documentada, sembla que el mot hauria fet un viatge d'anada i tornada:\nConec bé Jordi Lleonart i es pot incloure entre la "gent especialitzada" a què et refereixes. És un gran coneixedor del vocabulari relacionat amb el mar, no únicament des del camp de la biologia --que és al que s'ha dedicat professionalment-- sinó en relació a aspectes geogràfics, antropològics, socials, etc.\nQuant al TERMCAT, és l'enveja de lingüistes d'altres llengües més poderoses per la tasca de normalització del llenguatge en àmbits molt diversos. No sempre he estat d'acord amb les decisions que han pres, però si més no, saben rectificar quan a la llarga es veu que la solució que havien adoptat no era la millor, com en el cas de blog/bloc.\nI sobre l'Institut d'Estudis Catalans i el DIEC, penso el mateix. Hi ha decisions preses per l'IEC en què no estic d'acord, com ara la supressió del guionet en moltes paraules compostes o allò que em sembla una bajanada d'haver d'escriure una l + apòstrof davant de paraules estrangeres que comencen amb ela líquida (conec membres de l'IEC que tampoc hi estan d'acord), però crec que en conjunt fan una tasca molt bona.\n26 d’agost de 2014 a les 13:07\nJordi, he buscat si existia la versió digital i en línia del llibre de Ribó, perquè la majoria de publicacions de l'IEC es poden consultar també per Internet en accés obert. Però no l'he trobada. Saps si se'n va publicar la versió digital?\n26 d’agost de 2014 a les 13:11\nMercè, cert que potser m'he expressat de forma 'abrupta', el fet és que m'empipa una mica quan en els comentaris a alguna entrada als blogs es deixa el camí principal i central per fer reflexions lingüístiques o marginals,pel que fa als temes lingüístics res no pot ser indiscutible, com deia un molt bon amic meu lingüsita molt bo i poc dogmàtic, fixar aspectes de llengua es com voler agafar aigua amb un cistell.\nTot i que no he llegit aquesta publicació no negaré que el terme pastera existeix en alguns indrets dels països catalans per a algun tipus d'embarcació però pel que fa a l'ús actual, i crec que en Jordi mateix admet que el terme no és gaire adient a la realitat, estic d'acord amb la reflexió que fa Bibiloni i que copio:\nPotser barca no és exacte, però ni pastera ni patera tampoc no ho són, i no vam sentir parlar, en general i a tot arreu, de pasteres com a sinònim d'embarcació precària, fins que en castellà no es va fer servir això de la patera, que també és discutible.\nEn fi, tot plegat jo no crec que tingui molta importància, als mitjans de comunicació en sento i llegeixo de l'alçada d'un campanar però crec que tot es pot debatre i el tema no és un problema dels poder acadèmics sinó del fet que sovint tot es dóna pèr intocable i indiscutible, en el tema dels blogs i els blocs i les bòbiles i les bòviles i els enxanetes i anaxanetes ja vaig tenir debats diversos i el temps m'ha acabat per donar la raó en molts casos, no sóc experta en res, tan sols em mou això que en diuen 'el sentit comú'.\nBé, perdoneu si m'he expressat de forma inconvenient al principi, en tot cas continuo pensant el mateix sobre el tema i de fet el de menys és com en diguem, el més terrible és que el problema humà continua i no sembla que tingui solució, ara per ara.\n26 d’agost de 2014 a les 13:59\nEl llibre d'en Ribó està en línia però d'una manera una mica estranya: text i figures per separat.\nEl text és a http://cit.iec.cat/BMC/default.asp?opcio=2\nLes figures i taules a\nNo vull cotinuar la polèmica perquè, com diu la Júlia, no és l'objecte de l'apunt.\n26 d’agost de 2014 a les 15:27\nGràcies, Júlia i Jordi per aquestes noves aportacions vostres. I tant de bo d'aquí a vint-i-cinc anys més la riquesa del món estigui més ben distribuïda i els pobles africans trobin en els seus països allò que els calgui per viure. Però no ho veig amb optimisme.\n26 d’agost de 2014 a les 16:16


Visita al celler Can Ràfols dels Caus - Temps de Vi\nLa visita al celler Can Ràfols és sempre esperada per la nostra part, ens va rebre el propietari i winemaker Carlos Esteva i Rosa Aguado Directora General del celler. El senyor Esteva va recuperar la Masia de la seva família i va començar a elaborar en 1979 al Massís del Garraf, pioner en l’introducció de noves varietats, a la conducció de les vids o l´aplicació de noves tècniques enològiques és un dels “gurus” del vi a Catalunya.\nEl tast va començar per als escumosos, el primer va ser el;\nTerraprima 2012, amb un coupage de xarel·lo, Macabeu i Chardonnay mostrava molta fruita, el carbònic molt integrat i una molt bona acidesa.\nGran Caus Blanc 2009 va ser l´altre escumós amb el coupage de l´anterior però amb la fruita més madura, clares notes d’evolució en ampolla, aquí el carbònic estava encara més integrat i tenia un punt d´oxidació buscat semblant a alguns xampanys. Seguidament vam passar als vins tranquils, primer blancs, després rosats i negres per acabar.\nXarel·lo Pairal 2005, va ser el primer; es va mostrar amb unes notes de fruita blanca madura encara presents, marcada mineralitat i una evolució digna dels millors vins, aquest és per a nosaltres un dels millors exponents d´aquesta varietat al Garraf i al món .\nXarel·lo Pairal 2006, amb una intensitat mitjana/baixa amb lleugeres notes d´hidrocarburs i orellanes, va mostrar un volum en boca notable, el punt salí del calcari del Garraf es deixava veure, la fusta estava molt integrada i era llarg i complex.\nGran Caus 2006 rosat, en aquest cas, la Rosa ens va fer un petit joc i ens el va treure a cegues, ens va semblar un pinot de la borgonya, amb molta evolució, a pesar que és 100% Merlot, aquest era un vi que si ens guiem per les regles ortodoxes del món del vi hi hauria d´estar caigut ja fa anys, però encara que estava molt bevible.\nGran Caus negre 2003, va ser els que ens va endinsar en els negres, amb un coupage de: 40% Cabernet Franc, un 30% de Merlot i l’altre 30% de Cabernet Sauvignon, aquest és un vi que manté una molt bona estructura encara els anys, la fruita també és manté, tot emmarcat dins d´una bona evolució i una gran acidesa.\nCaus Lubis 1997, aquí ja entrem en un altre espectre dels vins de Can Ràfols, és un monovarietal de Merlot, que en nas mostra clares notes de la seva evolució en forma de cuirs molt fins, punt balsàmic i un pel herbaci típic de la varietat , en boca és sedós amb els tanins molt polits i les mateixes notes d’evolució que en nas.\nCaus Lubis 1998, anyada mítica d´aquest vi, els aromes són molt elegants des de balsàmics i mentolats a algunes notes varietals i d´evolució, a la boca té un tacte sedós i una fruita vermella molt madura. Un vi per presentar el Garraf al món.\nAquest celler estarà un any més a Temps de Vi 2018 perquè puguem gaudir tots plegats dels seus vins.\nAquesta entrada va ser publicada a Visita a celler. Marqui com a favorit el Enllaç permanent.


Escacs i escacs: de desembre 2017\nJa han arribat les festes de Nadal i ara toca ser feliços, gaudir de la companyia de les persones que més volem, fer-nos regals i per uns dies oblidar-nos de les qüestions que ens angoixen.\nAquestes són unes festes d'obligada alegria i felicitat, tal i com ens han inculcat des de petitets. I sí, està força bé poder gaudir col·lectivament d'amistat i companyia encara que tan sols sigui per uns dies.\nDes d’aquest blog us desitjo unes molt bones festes de Nadal.\nSalud i escacs,\nPublicat per Roger Salvo a 20:03 2 comentaris:\nEl Club d’Escacs Sant Martí, fent honor a la seva fama de club organitzador d'esdeveniments escaquístics, comença l'any 2018 amb una oferta molt atractiva.\nDoncs sí, el proper 11 de gener (dijous) començarà el VII Torneig Clàssic Sant Martí.\nUn torneig consolidat al calendari dels escacs intersetmanals a la Ciutat de Barcelona amb un horari força atractiu, comença a les 19:15 hores, el que fa que les partides no acabin gaire tard.\nAquest torneig és ideal per a posar-nos en forma de cara al campionat per equips que comença el 20 de gener per a la Divisió d’Honor i el 21 de gener per a totes les altres categories; qüestió força important, quants punts s'han perdut les primeres rondes del per equips perquè alguns jugadors estan en baixa forma? La contestació a aquesta pregunta és òbvia, tots sabem que això passa a la majoria dels equips.\nLa sala de joc és amplia i còmoda. Es juga a la mateixa sala de l’Obert Internacional però amb menys participants, el que fa que els participants puguin jugar amb més comoditat.\nEl torneig es juga al Centre Cívic Sant Martí, està ben comunicat, és pot arribar fàcilment, tant amb metro, com amb autobusos.\nSi voleu ampliar la informació i/o fer la inscripció, ho trobareu en aquest enllaç.\nEn fi, una oferta atractiva amb uns horaris totalment compatibles amb la jornada de treball, en un ambient força agradable. Us el recomano, jo el penso jugar, si us ve de gust, ens veiem l’11 de gener!\nPublicat per Roger Salvo a 11:12 2 comentaris:\nTorno a la secció de “Llibres”. Com sabeu sempre parlo de llibres que he llegit o com a mínim consultat.\nAvui vull parlar de llibres que ens poden ajudar a progressar, en concret llibres que ens poden servir com a entrenament per poder millorar el nostre joc.\nEn articles anteriors sobre llibres ja havia tocat aquest tema i recomanat una sèrie de llibres que pensava i penso que són força interessants.\nPodeu entrar en aquests articles des d'aquests enllaços: enllaç article 2011, enllaç article 2012 i enllaç article 2013.\nEls llibres que denomino d'entrenament poden ser molt variats i inclús molt diferents, però tots tenen en comú que ens ajuden a estar en forma.\nTots, en general, la majoria del temps que dediquem als escacs ho dediquem a l'estudi de les obertures. Volem estar preparats tant per a que no ens enganxin en fals en aquesta fase del joc, com per aprofitar, si fos el cas, la poca traça en determinada obertura del nostre contrincant.\nPerò, com tots els que juguem a escacs sabem, arriba un moment a la partida que tenim que prendre decisions concretes per poder materialitzar un hipotètic avantatge obtingut a l'obertura i, sovint, no ho fem suficientment bé ( com també sovint ens demostra posteriorment a casa el nostre mòdul d'anàlisi).\nQuantes vegades hem escoltat a companys o a nosaltres mateixos dir: la tenia guanyada, el mòdul posa que tenia una posició de + (el que sigui). Però en realitat ens estem enganyant, perquè, el mòdul pot dir el que vulgui, però la realitat és que nosaltres no hem sabut tractar correctament la posició en qüestió.\nPerquè passa això? Moltes vegades per la falta (més o menys) de conceptes posicionals bàsics i també, per una falta d'entrenament mental que fa que la nostra ment estigui per sota del seu nivell òptim.\nPer això, també en els escacs com en qualsevol altre esport, és fonamental l'entrenament quotidià (cadascú dins de les seves possibilitats).\nCom he comentat abans, avui us vull recomanar uns llibres que penso que poden ser útils en aquest sentit:\nEl primer és un manual, en realitat és venia com manual oficial de la Federació Alemanya d'Escacs. Aquest llibre és un manual de conceptes posicionals, ja té uns anys, però, quan el vaig llegir em va aportar uns bons conceptes.\nEl segon llibre que us recomano és un manual d'entrenament, amb pautes molt concretes.\nEl tercer llibre és de fa molts anys, però amb una temàtica poc explorada, la defensa. Podem trobar molts llibres amb temàtiques d'atac, com per exemple: “Manual de ataque”, “El arte del ataque”, etc. etc. tots ells també molt recomanables per l'entrenament; però és molt curiós que sobre tècniques de defensa no s'hagi publicat gaire. Crec sincerament que tan important és saber atacar com saber defensar, clarament hi ha un desequilibri editorial entre aquest dos conceptes.\nBé, aquestes recomanacions són per jugadors “normalets” com és el meu cas. Per jugadors més avançats és clar que poden tenir una molt bona eina d'entrenament amb els llibres de Mark Dvoretsky.\nPublicat per Roger Salvo a 18:57 3 comentaris:\nPublicat per Roger Salvo a 21:21 3 comentaris:


L'ApARTament - Editorial\nEscrit per Equip editorial\tLa Revista digital l’Apartament es reformula i obre, amb la primera entrega d’aquest viratge, una nova línia editorial. Un nou registre que pretén ser una invitació oberta per a tots aquells qui, des de les seves propostes creatives i dominis acadèmics i socials, vulguin interactuar i exposar els seus punts de vista vers els temes i les qüestions presentades per l’equip editorial.\nEstètica i identitat sorgeix enmig del creixent protagonisme dels discursos identitaris al llarg de la campanya electoral(tan en els mitjans divulgació d’opinió com per part dels actors polítics), en el marc dels darrers comicis a Catalunya. La proposta d’aquest número neix doncs impregnada dels interrogants i les inquietuds que aquests discursos, sovint reduccionistes, han generat en els redactors d’aquest editorial.\nDes d’aquest punt de partida vam considerar que el concepte d’identitat presenta múltiples facetes i que resultaria interessant que els articulistes/participants poguessin oferir-ne diversos enfocaments. Això ens dugué a plantejar el tema d’aquest número de forma molt més genèrica, posant-hi per títol Estètica i Identitat, amb la voluntat d’obrir-lo a perspectives que anessin més enllà de la relació entre l’estètica i la identitat nacional.\nA grans trets podem afirmar que els articles presentats en aquest número plantegen el vincle entre la identitat i l’estètica a través de dos eixos. Un primer eix versaria sobre la influència de les institucions pròpies de les societats occidentals en la formació (i fins i tot creació) de la identitat de cada individu. En aquest sentit, Daniel Vidal ens exposa l’efecte que tenen la família, el sistema educatiu i els mitjans de comunicació en la construcció de la identitat personal en la societat occidental moderna, i el paper que juga l’estètica com a mode d’expressió del jo individual. En una línia molt similar Núria Puig aprofundeix en la publicitat com element que condiciona les emocions a través de l’estètica per tal d’emmotllar el consumidor en un perfil fet a mida dels seus interessos. Per contra, Roger Ferrer relaciona la identificació entre el consumidor i el producte amb la multiplicitat d’identitats que una mateixa persona pot adoptar, segons el moment, en el context postmodern, comentant també de quina manera el cinema fantàstic ha reflectit aquest joc de creació, lliure disposició i eliminació de personalitats propi de la postmodernitat. Maria Fernández Campomanes denuncia la nova formula que ha trobat la societat patriarcal per mantenir el control sobre la dona a través d’una hipersexualització que s’inocula des de ben aviat a les ments de les criatures i que es pretén confondre amb la noció d’alliberament sexual. Finalment Gemma Reixach ens convida a reflexionar sobre les construccions de la identitat, tant individual com col·lectiva, amb el disseny gràfic.\nEl segon eix plantejat pels articles és la qüestió identitària en relació als discursos respecte a l’alteritat (ja siguin col·lectius minoritaris, pobles colonitzats, persones amb malalties mentals...). En aquesta línia Pablo Giori exposa les limitacions de l’estructuralisme, en obviar en l’anàlisi dels col·lectius les seves singularitats, fet que implica que els membres d’aquests puguin veure condicionada la percepció que puguin tenir d’ells mateixos i la seva manera d’actuar. En canvi, Paulo H. Duarte-Feitoza i Urgell Fenollet, comenten la manera com el dOCUMENTA (13), a través d’algunes de les seves obres, aborda l’art com a via d’expressió dels pobles colonitzats, així com a eina de reconstrucció i reparació històrica vers els danys ocasionats pels discursos i processos colonials. En un altre sentit, Milena Ruiz Magaldi reflexiona sobre la creativitat artística de les persones afectades per alguna malaltia mental o discapacitat psíquica, qüestió que ens condueix a plantejar-nos les fronteres i definicions del que anomenem art. Per últim, Olga Taravilla i Laura Lázaro han elaborat un mapa conceptual interactiu sobre l’exposició digital Identiart, en què es busca presentar aquest projecte.\nEn definitiva, podríem dir que els articles rebuts mostren, ni que sigui parcialment, la multiplicitat de perspectives des de les quals es pot concebre la relació entre l’estètica i la identitat.


El projecte Edutec és una iniciativa de caire essencialment docent. Es caracteritza per la següent premissa de partida: l’aprenentatge de la programació d’ordinadors és el que fa possible que la ciutadania passi de ser consumidora passiva de tecnologia a ser participant activa del món tecnològic. A més, les conseqüències derivades d’aquest aprenentatge tenen com a resultat canvis en la metodologia de resolució de problemes (generals, no només informàtics) molt adequats al nostre entorn social actual.\nEdutec ofereix una iniciació a la programació amb Scratch, Robòtica i electrònica creativa amb Scratch per Arduino (S4A) o programació d’aplicacions mòbils amb AppInventor. Per a formadors destaquem la formació en programació per la millora educativa (Dibatec) per a professors i la formació per a monitors de lleure (BitBot). Altres projectes depenents d’Edutec són el suport i desenvolupament d’eines (S4A, Snap4Arduino, Snapi! i BeetleBlocks) i la co-organització de la Jornada Programa, amb el Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, sobre programació i robòtica educatives.\nL’objectiu principal del conjunt del projecte Edutec és el d’apropar el món de la programació a tothom, per entendre i apropiar-se de la tecnologia; i, d’aquesta manera, desenvolupar un pensament crític, fomentar la creativitat i trobar noves formes d’enfrontar-se a la resolució de problemes.\nD’altra banda, Edutec també té com a objectiu incorporar la programació al món educatiu de forma transversal en totes les matèries, formar els formadors i divulgar i promoure la programació a l’entorn educatiu. De manera similar, Edutec també participa en el projecte WhiteCat, per apropar el món de l’IoT (sigles d’Internet of Things, o Internet de les Coses) a tothom i explorar la continuïtat entre el món educatiu i el professional, específicament en la creació d’un entorn de programació per blocs i casos d’ús.\nCada acció dins del projecte té objectius específics:\nIntroduir els infants i joves a la programació per canviar la forma d’interactuar amb la tecnologia cap a una forma activa, creativa i no només com a usuaris. Alhora, aplicar les teories de pensament computacional i assolir estratègies de resolució de problemes i pensament lògic. Testejar nous continguts didàctics per traspassar al món educatiu i aportar mètodes per a la formació a formadors.\nRobòtica i electrònica creativa amb Scratch per Arduino (S4A)\nAprendre conceptes de programació per interactuar amb el món físic dels ordinadors i la micro-electrònica. Introducció a la robòtica fent servir l’S4A o Snap for Arduino, dissenyats al Citilab, software lliure sobre plataforma de hardware lliure. I també, testejar nous continguts didàctics per traspassar al món educatiu i aportar mètodes per a la formació a formadors.\nAplicar les teories de pensament computacional i assolir estratègies de resolució de problemes i pensament lògic, utilitzant un llenguatge lliure de programació creat per Google Labs i mantingut pel MIT Media Lab anomenat AppInventor, que permet a tothom la construcció de programes per a dispositus mòbils apilant blocs en forma de puzzle. I, novament, testejar nous continguts didàctics per traspassar al món educatiu i oferir mètodes per a la formació a formadors.\nSuport i desenvolupament d’eines (S4A, Snap4Arduno, Snapi! i BeetleBlocks)\nContinuar el suport de la comunitat al voltant de la programació i de les eines de programació per blocs per apropar diferents àmbits tecnològics complexos a tothom, amb especial incidència al món educatiu i a la formació per a formadors.\nJornada de Programació i Robòtica educativa\nIntercanvi d’experiències didàctiques per emprendre entorns de programació i de robòtica educativa. Foment de l’ús de la programació i la robòtica entre els docents, dins de les aules de Primària i Secundària i entre professionals interessats en la temàtica.\nEls Clubs, tot i que també formen part del projecte Edutec, tenen la seva pròpia pàgina on es pot consultar tota la informació d’interès.\nEdutec va començar la seva activitat l’any 2009; fins al 2016 aquest són els resultats acumulats més destacats:\nFormacions en programació i robòtica al Citilab\nCursos d’Scratch permanents per a nens i nenes entre 8 i 12 anys. (+300 usuaris)\nCursos de S4A i AppInventor per a edats entre 12 i 99 anys. (+200 usuaris).\nActivitats d’un dia per a nens, adolescents i adults. (+3200 usuaris)\nCreació de materials telemàtics i formació per a professorat de la Generalitat. (+700 professors, +100 tutoritzats pel Citilab)\nFormació professors Diputació Barcelona presencial, telemàtica i amb suport a l’aula. Formació en programació i robòtica per a monitors de lleure Bitbot i altres. (+190 formadors)\nSuport i tutorització al Club de Makers i Club de Programació\nSuport i desenvolupament d’eines\nEdutec ha dissenyat eines pròpies per apropar diferents àmbits de coneixement als ciutadans mitjançant la programació per blocs.\nS4A i Snap4Arduino (electrònica, robòtica)\nSnapi! (dades obertes i APIs d’Internet)\nBeetleBlocks (disseny i impressió 3D)\nEdutec ha participat en la co-organització de jornades i conferències, hi ha participants com a ponent, ha desenvolupat diverses accions de suport i divulgació i ha publicat diversos articles\nESUG 2010 al Citilab\nInternational Scratch Conference 2013 al Citilab\nPrograma 2009-2016. Jornades sobre ensenyament de programació i robòtica en l’entorn escolar (+300 professors al 2016)\nEdutec, així com tots els projectes que en formen part, s’adreça al conjunt de la ciutadania, des de la infància fins a l’edat adulta.\nEl context general on es desenvolupa el projecte és el d’una societat cada vegada més dependent de les noves tecnologies amb una població que està, metafòricament, perdent el tren. La tecnologia arriba al ciutadà com una eina màgica, i no com una eina que entén, domina i utilitza per expressar-se. Es tracta de d’oferir als ciutadans les eines per a capgirar aquesta tendència. En aquest sentit, el context particular del projecte, el Citilab, és el lloc ideal on desenvolupar-lo, donada la coherència d’objectius entre la filosofia del centre i el projecte Edutec.\nVídeo Presentació Web Projecte\nEducació, Formació, Infants\nprevious post: Aules d’estudi – SUES\nnext post: Tecnoatenció


Josep Xena i Torrent - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n19 juliol 1907\n14 maig 1988 (80 anys)\nPolític, sindicalista i esperantista\nJosep Xena Torrent (Cassà de la Selva, Gironès, 19 de juliol de 1907 - Caracas, 14 de maig de 1988) fou un militant anarcosindicalista català.\nPertanyia a una família humil i anarcosindicalista i va assolir una bona educació de manera autodidacta. S'establí a Palafrugell, on treballà de lampista i s'afilià a la CNT, alhora que assistia a l'escola nocturna per a aprendre esperanto. El 1926 assistirà a un congrés esperantista de la Sennacieca Asocio Tutmonda (SAT, Associació Apàtrida Mundial) a Lió. Durant la Dictadura de Primo de Rivera es negà a fer el servei militar i marxà a Perpinyà i després a París, on contactà amb Los Solidarios (Buenaventura Durruti, Ascaso, Joan Garcia Oliver.\nVa tornar a Espanya amb la proclamació de la Segona República Espanyola i es dedicarà a l'ensenyament, primer a l'Escola Lliure d'Alaior (Menorca), i des del 1932 va substituir Joan Roigé a l'Escola Ferrer i Guàrdia de l'Hospitalet de Llobregat, on militaria a la FAI. Fou delegat del Sindicat Únic de Treballadors de Fígols al Congrés de la CNT de 1931.\nDurant el cop d'estat del 18 de juliol de 1936 a Barcelona lluità als carrers contra els feixistes i es va manifestar partidari de proclamar el comunisme llibertari i no pactar amb el govern republicà. Durant la guerra civil espanyola fou regidor d'economia de l'ajuntament de l'Hospitalet de Llobregat per la CNT, on intentà implantar el salari únic i fou alcalde de l'Hospitalet entre desembre de 1936 i febrer de 1937. Després fou secretari del Comitè Regional de la FAI i el desembre de 1937 formà part de la delegació de la CNT que assistí al plenari de l'AIT.\nEn acabar la guerra civil espanyola s'instal·là a Perpinyà i Montpeller, però fou detingut i condemnat a 10 mesos de presó i expulsió de França. Tanmateix, degut a les gestions de Frederica Montseny i Germinal Esgleas Jaume aconseguí marxar a Santo Domingo amb la seva companya Harmonia Puig. S'establí a San Juan de Managua fins al 1945, quan marxà a Caracas (Veneçuela).\nA Veneçuela va fundar un centre cultural i un ateneu llibertari, alhora que col·laborà en l'òrgan de la Federación Obrera Regional Venezolana i el 1963 fou secretari general dels grups confederals a Veneçuela. Participa en el Congrés de Llemotges de 1960 arrenglerant-se amb el tàndem Montseny-Esgleas. Durant la transició democràtica participà en el Congrés de la CNT de 1979 i va fer algunes conferències a l'Hospitalet (1982) i Barcelona (1986), però continuà vivint a Caracas fins a la seva mort. La seva companya, Harmonia Puig, hi va morir el 22 de juny de 1989 i la seva filla Nereida va ser secretaria de les Joventuts Llibertàries de Veneçuela.\nJosep Xena a estelnegre.org\nFrancisco Martínez Álvarez Alcaldes de l'Hospitalet de Llobregat\nRafael Domingo Recio\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josep_Xena_i_Torrent&oldid=22040161»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 oct 2019 a les 21:55.


L’ajuntament del Betxí ofereix tres beques per a estudiants a través del programa de formació de la Diputació – Coalició Compromís\nPublicat el 10 de Març de 2014 en Governs amb Compromís\nL’Ajuntament de Betxí ha fet públiques les bases per atorgar tres beques de formació a través del programa de la Diputació de Castelló.\nL’oferta, dirigida específicament a joves de la població que estiguen estudiant, permetrà millorar i ampliar els coneixements acadèmics dels beneficiaris, a través de la posada en pràctica de les seues habilitats en diferents àrees municipals.\nEn concret, els joves es distribuiran en la secció d’esports per gestionar les instal·lacions de la piscina, el camp de futbol i les pistes de pàdel, la biblioteca, per col·laborar en la catalogació del fons bibliogràfic i serveis socials, per actualitzar els arxius.\nAlfred Remolar, alcalde de la localitat, ha destacat que “estes pràctiques permeten, per una banda, ampliar la formació acadèmica i laboral dels joves subvencionats i, a més a més, contribueixen a millorar el funcionament dels serveis municipals”.\nSegons ha recordat Remolar, “serà el tercer any que ens acollim a este programa i, en total, hauran sigut 8 els estudiants que se n’hauran beneficiat”.\nEnguany, per primera vegada, estes beques formatives aniran paral·leles a les ajudes per a l’accés a la universitat aprovades recentment pel consistori de manera que es complementaran, “ja que per una banda s’afavoreix la inclusió dels joves en el món acadèmic i, per l’altra, la inclusió dels joves en el món laboral”, segons ha destacat Remolar.


PREUS I ABONAMENTSEspai l'Amistat, el nou espai de creació, interrelació i exhibició artística de Premià de Mar on teatre, música, cinema, dansa, espectacles, exposicions, tallers, forums, etc. es donen la mà\nABONAMENT AMIC 3\nAquest abonament està destinat als espectacles professionals de NIVELL A. El seu cost és de 45€ i ens permet assistir a 3 espectacles tant de teatre com de música professionals. Si el cost de l’entrada anticipada és de 18 €, amb aquest abonament els espectacles ens surten per 15€. ABONAMENT AMIC 3 fa que ens estaviarem 9 € del cost total.\nABONAMENT AMIC 8\nAquest abonament està destinat als espectacles professionals de NIVELL A. El seu cost és de 90€ i ens permet assistir a 8 espectacles tant de teatre com de música professionals. Si el cost de l’entrada anticipada és de 18 €, amb aquest abonament els espectacles ens surten per 11,25€. ABONAMENT AMIC 8 fa que ens estaviarem 54 € del cost total.\nCARNET AMIC JOVE\nEls joves menors de 25 anys empadronats a Premià de Mar, ensenyant el carnet d'identitat a la taquilla, podran tenir un descompte del 40% sobre el preu de la taquilla, excepte en el cinema i a les retransmissions d'events ja siguin en directe o diferit. Aquestes entrades no es venen a través de la web. Es podran adquirir tots els dilluns i dijous de 18.30 h a 21.00 h.\nCARNET AMIC GRAN\nLes persones jubilades o majors de 65 anys empadronades a Premià de Mar, mostrant el seu carnet d'identitat a la taquilla, tindran un descompte del 25% sobre el preu de la taquilla, excepte en el cinema i a les retransmissions d'events ja siguin en directe o diferit. Aquestes entrades no es venen a través de la web. Es podran adquirir tots els dilluns i dijous de 18.30 h a 21.00 h.\nPer grups de més de 12 persones s’aplicarà el preu tarifat per la gent gran en els espectacles teatre professional i concerts que s'organitzin des de l'Espai l'Amistat.\nLes persones que disposin de la targeta acreditativa d'un mínim del 33% de discapacitat podran tenir un descompte del 40% sobre el preu de la taquilla, excepte en el cinema i a les retransmissions d'events ja siguin en directe o diferit. Aquestes entrades no es venen a través de la web. Es podran adquirir tots els dilluns i dijous de 18.30 h a 21.00 h.\nCap d’aquests descomptes seran acumulables. Aconseguint qualsevol dels dos abonaments (AMIC 3 / AMIC 8) podràs escollir en el dia de la compra del abonament, la localitat que desitges i assegurar-te un lloc privilegiat per a tota la temporada. Tenint en compte que la nostra programació serà trimestral, només comenci el trimestre, se us informarà dels espectacles i podràs passar-te per taquilles per fer la tria de les teves localitats. Si vols demanar informació de com obtenir els carnet AMIC JOVE o AMIC GRAN, escriu-nos a info@espailamistat.cat o posa't en contacte amb nosaltres mitjançant el telèfon 93 752 99 90 de 10 a 14 hores, de dilluns a divendres.\nPodeu consultar els preus dins la fitxa de cada espectacle.


S'Escorxador obrirà portes al públic gràcies a la iniciativa municipal\nEls artesans han rebutjat l'oferiment de gestionar l'exposició\nJOANA NICOLAU. | 11 abril 1999\nL'Ajuntament de Porreres es posarà al capdavant del centre d'exposició de productes autòctons de la localitat que és previst per a l'edifici de s'Escorxador. D'ençà de la seva inauguració, el passat dia 1 de novembre amb motiu de la fira, l'edifici roman tancat.\nLa Sala ha fet nombroses gestions amb els comerciants i artesans per tal de veure si algú vol gestionar-lo, no obstant això les negociacions no han tret els fruits desitjats i darrerament l'Ajuntament ha decidit fer-se càrrec d'aquesta futura exposició permanent.\nPer això, la primera passa que es durà a terme és l'obertura d'un concurs per contractar una persona que es dediqui a atendre el públic. Les bases del concurs ja estan en procés de redacció. El sistema de finançament consistirà que els artesans, comerciants i empresaris del poble que estiguin interessats a exposar a la venda els seus productes, s'anunciïn en una guia promocional que posarà en funcionament la Sala exclusiva de Porreres. La guia s'editarà cada mes en català, castellà, alemany i anglès, i permetrà als artesans i comerciants gaudir d'un expositor al recinte.\nD'acord amb les previsions municipals, s'espera poder obrir aquest centre d'aquí a dos mesos. L'edifici de s'Escorxador compta amb una superfície de 240 metres quadrats i el pati en té altres 200.


Dos espanyols moren en un accident d’avioneta a Punta Cana | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nACCIDENT A LA REPÚBLICA DOMINICANA\nDos espanyols moren en un accident d’avioneta a Punta Cana\nL'aeronau cau en un camp de golf a Bávaro, a la República Dominicana, i causa set morts\nMadrid 20 ABR 2015 - 19:27\tCEST\nSet persones, almenys dues de les quals són espanyoles segons el Ministeri d'Afers Exteriors d'Espanya, han mort aquest dilluns quan l'avioneta en la qual viatjaven s'ha estavellat a la República Dominicana. L'aeronau s'havia enlairat de l'aeroport de Punta Cana amb destinació a la província de Samaná, i s'ha estavellat en un camp de golf de Bávaro, a la província de La Altagracia. L'accident s'ha produït aproximadament a un quart de nou del matí, segons han informat les autoritats locals.\nLa informació encara és molt confusa, asseguren fonts d'Exteriors a EL PAÍS. Les mateixes fonts afegeixen que el cònsol honorari ja és a la zona de l'accident i que està recaptant més dades per confirmar la nacionalitat de tots els morts. El cònsol general s'està desplaçant al lloc, informa l'agència Efe. Dos bolivians, dos britànics i un dominicà (el pilot) també han mort, segons les dades preliminars publicades pels mitjans de comunicació locals.\nEl ministre d'Afers Exteriors d'Espanya, José Manuel García-Margallo, ha lamentat aquesta tarda l'accident. En una conferència de premsa a Luxemburg, on ha assistit al Consell de Ministres d'Afers Exteriors de la Unió Europea (UE), Margallo ha precisat que els espanyols morts en aquest accident eren dos.\nLa notícia li ha transmès el cònsol general de Santo Domingo: "Em diu que el cònsol honorari de Punta Cana li ha comunicat que s'ha estavellat una avioneta al residencial Cocotal i que han mort compatriotes nostres".\nEl president de la Comissió d'Investigació d'Accidents d'Aviació (CIAA) de la República Dominicana, el coronel Enmanuel Souffront Tamayo, ha informat que l'aeronau, model PA-32, ha patit una fallada i ha caigut a terra cap a les 8.15 (hora local), poc després de l'enlairament, informa Europa Press.\nEl pilot ha intentat fer un aterratge d'emergència en un camp de golf proper, però l'aeronau ha acabat estavellada contra un arbre i s'ha incendiat, segons el diari Listín Diario. L'avioneta tenia com a destinació Arroyo Barril, a la província de Samaná.\nTècnics de l'Institut Dominicà d'Aviació Civil (IDAC) i membres de la Comissió Investigadora d'Accidents de la Junta d'Aviació Civil (JAC) s'han traslladat a la província per esclarir els fets.


Apunts de Novembre, 2007 | mozilla.cat\nA través de Mundo Geek he vist un vídeo en el qual Paz Padilla parla bé del Firefox i de l’Ubuntu davant de Ramón García (i lògicament tots els oients). No sé ben bé en quin programa és, tot i […]\nCom diuen a ZDNet el Firefox 3 arribarà força més tard del que ens esperàvem. Es preveia que la versió final del Firefox 3 s’alliberaria aquesta tardor, no era una data oficial però tot apuntava en aquesta direcció. No cal […]\nHundin Desing ha iniciat una campanya per intentar acabar amb l’Internet Explorer 6. Es basen en el fet que té molts forats de seguretat, es penja, no tracta bé les CSS, el Flash no funciona correctament i que no té […]\nAlex Faaborg (User Experience Designer, “Dissenyador de l’Experiència d’Usuari” del Firefox 3) ha publicat una nota al seu bloc on ens detalla com serà la interfície del Firefox 3 Gran Paradiso. Primer de tot cal recordar que en aquesta versió, […]


Com connectar una font d'alimentació programable Agilent/HP/Keysight a l'ordinador via SCPI? · Momex\nca → Home → E3644A_SCPI\nCom connectar una font d'alimentació programable Agilent/HP/Keysight a l'ordinador via SCPI?\n25 Jun 2019 - 0 Comments\nSeguim amb un parell de tutorials que ens permetran connectar l’ordinador a qualsevol equipament de laboratori amb sortida sèrie (rs-232) i a la vegada donar ordres / rebre informació i mostrar-la en pantalla o desar-la en un fitxer.\nDividirem el contingut en tres seccions:\n1- Com fer un cable?\n2- Programari necessari\nProbablement aquesta és la part més fàcil si es tenen les parts necessàries disponibles a casa. Segons el manual, cal tenir un cable amb els dos extrems DB9 on alguns dels seus terminals seran creuats.\nJa veieu el bunyol que vaig fer amb un connector DB9, un adaptador DB9, una mica de soldadura i una pistola de cola.\nUn cop fet el cable, un extrem va a l’aparell i l’altre, en el meu cas, connectat a un coversor rs232-USB. Si el vostre ordinador disposés d’un connector rs-232 el podríeu connectar directament allà.\nAquí ens centrarem en PyVisa, que segons la definició del seu web, és un paquet de Python que permet controlar tota mena d’equipaments independentment de la interfície (GPIB, RS232, USB, Ethernet,…).\nSi anem una mica més enrere, a meitat dels 90, es va definir la Virtual Instrument Software Architecture (VISA) que no deixa de ser una estardardització per la configuració i programació de sistemes que utilitzen interfícies tals com GPIB, VXI, PXI, Sèrie, Ethernet i USB.\nAixí que PyVisa no deixa de ser un paquet de Python que permet fer crides a funcions d’una llibreria VISA i per fer-ho més fàcil, si no volem baixar la llibreria VISA específica, PyVisa ens permet utilitzar la seva propia implementació de llibreria VISA (haurem d’instal·lar la llibreria PyVisa-py).\nDit això, ja podem començar a instal·lar els paquets que ens faran falta:\na. Hem d’estar segurs de tenir instal·lats python i pip. En el meu cas, tinc aquestes versions però segurament ja n’hi haurà de més noves.\nmomex@cat:~$ python --version\nmomex@cat:~$ pip -V\nb. Ara instal·larem les llibreries que ens permetran utilitzar pyvisa, l’USB i la llibreria propia de PyVisa.\nSi el que volem és utilitzar el port sèrie de l’ordinador, haurem d’instal·lar el següent:\nCom a nota mental, jo ho vaig estar intentant i després d’hores invertides ho vaig deixar córrer i vaig recórrer a un adaptador Sèrie - USB que va funcionar a la primera.\nEntrem a la consola de python via:\ni ens apareixerà la consola de Python:\nAra ja podrem teclejar les següents comandes després dels símbols > > >. Primer importarem la VISA de pyvisa-py:\nTot seguit, assignarem el gestor de recursos a una variable:\n>>>resources = visa.ResourceManager('@py')\nI a continuació “preguntem” quants dispositius d’entrada i sortida tenim a l’ordinador:\n(u'ASRL/dev/ttyS4::INSTR', u'ASRL/dev/ttyS0::INSTR', u'ASRL/dev/ttyUSB0::INSTR')\nEn el nostre cas en surten 3 (2 ports sèrie i un d’USB-sèrie). Finalment, assignem a la variable ps (power supply) el dispositiu d’entrada i sortida (tty) corresponent, que en el nostre cas és el d’USB i l’obrim amb la comanda open_resource que ens permetrà editar la configuració sèrie amb el nostre equip.\n>>>ps = resources.open_resource('ASRL/dev/ttyUSB0::INSTR', baud_rate = 9600, data_bits = 8, write_termination= '\_n', read_termination = '\_r')\nUn cop ho tenim, podem demanar a l’equip que ens doni la seva identificació.\nkeywords: Agilent, HP, Keysight, PSU, Power, supply, programable, SCPI, E3644A, font, alimentació, ordinador, serial, rs-232\nPosts similars amb la categoria: manuals\nControlar i monitoritzar la càrrega d'una bateria Li-Ion via SCPI 13 Jul 2019\nCom connectar una font d'alimentació programable Agilent/HP/Keysight a l'ordinador via SCPI? 25 Jun 2019\nApendre amb els manuals d'usuari dels equipaments de laboratori - Part1 18 Jun 2017