Urologia i Andrologia | El PSA\nQue es la prova del PSA ?\nLa prova de l’antigen prostàtic específic (PSA, per les sigles en anglès) mesura la quantitat d’aquest en la sang.\nLa glàndula prostàtica segrega PSA a la sang dels homes.\nEls homes sans tenen poca quantitat de PSA a la sang.\nLa quantitat d’antigen a la sang normalment s’eleva conforme la pròstata augmenta de grandària i amb l’edat.\nEl PSA podria augmentar a conseqüència de la inflamació de la pròstata (prostatitis) o el càncer de pròstata.\nUna lesió, un examen de tacte rectal o l’activitat sexual (ejaculació) també podrien augmentar els nivells de PSA breument.\nEl càncer de pròstata sol desenvolupar molt lentament sense causar grans problemes. Detectar el càncer de pròstata en els seus inicis i tractar-lo podria prevenir alguns problemes de salut i reduir el perill de morir per càncer.\nPerò alguns tractaments per al càncer de pròstata poden causar altres problemes, per exemple, no poder controlar la bufeta (incontinència) o dificultat per a tenir una erecció (disfunció erèctil).\nPer qué fem el PSA ?\nLa prova d’antigen prostàtic específic (PSA) és per:\nDetectar si els homes tenen càncer de pròstata.\nEls experts coincideixen que les proves de PSA no són adequades per a tot home. Quan la prova de PSA s’usa per a la detecció, en general és en casos d’homes de més de 50 anys d’edat o que tenen un risc alt de càncer de pròstata, com els que tenen antecedents familiars o els afroamericans el risc de contraure càncer de pròstata és més alt que el d’altres homes.\nJa que altres afeccions mèdiques comuns poden elevar els nivells de PSA, com hiperplàsia prostàtica benigna (BPH, per les sigles en anglès) i prostatitis, es necessita una biòpsia de pròstata per confirmar un diagnòstic de càncer.\nRevisar si hi ha càncer quan els resultats d’altres exàmens, per exemple l’examen rectal digital, no són normals .\nLa prova de PSA no diagnostica el càncer, però juntament amb altres exàmens serveix per determinar si hi ha càncer.\nObservar el càncer de pròstata durant la vigilància activa o altres tractaments.\nSi augmenten els nivells de PSA, el càncer podria estar creixent o estenent-se.El PSA en general no es presenta en l’home se li ha extret la pròstata. Si el nivell de PSA augmenta després de l’extracció de la pròstata, podria significar que el càncer ha retornat o s’ha expandit.\nCom prepara-se ?\nAbans de fer-se una prova d’antigen prostàtic específic (PSA), digui-li a sumédico si:\nS’ha fet un examen per observar la bufeta (cistoscòpia) en les últimes setmanes.\nS’ha fet una biòpsia de pròstata o una cirurgia de la pròstata en les últimes setmanes.\nS’ha fet un examen de tacte rectal en les últimes setmanes.\nHa tingut una infecció de pròstata (prostatitis) o una infecció del tracte urinari que no hagin desaparegut.\nL’han inserit recentment a la bufeta un tub (catèter) per drenar l’orina.\nResultats del PSA\nEls valors normals poden variar d’un laboratori a un altre. Els valors normals enumerats aquí, anomenats límits de referència, són només una guia. Aquests límits varien d’un laboratori a un altre. L’informe de laboratori ha d’incloure els límits que usa el seu laboratori. Valor Normal Ja que el nivell normal de PSA sembla elevar amb l’edat, poden usar rangs específics de l’edat.\n40 a 49 anys: 0-2.5 ng / ml\n50 a 59 anys: 0-3.5 ng / ml\n60 a 69 anys: 0-4.5 ng / ml\n70 a 79 anys: 0-6.5 ng / ml\nValors alts Els nivells alts no sempre signifiquen que hagi càncer de pròstata. Els nivells de PSA poden ser alts si la pròstata està engrandida (hipertròfia benigna de pròstata o BPH, per les sigles en anglès) o inflamada (prostatitis). Per confirmar el diagnòstic de càncer es necessita una ecografia transrectal i una biòpsia de pròstata. Podria utilitzar-se una prova de seguiment que mesura l’antigen prostàtic específic lliure (PSA lliure) per veure si s’hauria de fer una biòpsia de la pròstata o no, a fi de detectar si hi ha un càncer. El PSA lliure és antigen prostàtic específic que no està adherit a les proteïnes en la sang. Com més baix sigui el nivell de PSA lliure d’un home, més probabilitats existeixen que desenvolupi càncer de pròstata. Percentatge de PSA lliure i Probabilitat de tenir càncer\nMajor del 25%: 8%\n20% -25%: 16%\n15% -20%: 20%\n10% -15%: 28%\nQue tinc que pensar?\nCombinat amb un examen de tacte rectal, la prova d’antigen prostàtic específic (PSA) pot incrementar la possibilitat de detectar càncer de pròstata. Un nivell de PSA dins dels rangs normals no significa que no hagi càncer de pròstata. Alguns homes amb càncer de pròstata tenen nivells normals de PSA. Les societats científiques europees i americanes de Urologia aconsellen als homes no fer-se les proves sense abans conèixer els riscos i els beneficis. Les directrius mundials aconsellen el següent als metges sobre quan fer les proves per detectar el càncer de pròstata:\nNo es recomana la realització de proves en homes de 75 anys o més.\nAbans de fer-se exàmens, és important que els homes menors de 75 anys d’edat parlin amb un metge sobre els avantatges i desavantatges dels exàmens de PSA.\nNo és probable que els homes menors de 75 anys d’edat amb problemes mèdics a llarg termini i que no tenen una esperança de vida d’almenys altres 10 anys tinguin beneficis dels exàmens


Biar, seu del congrés interuniversitari sobre música i tradició «La dansa dels altres, alteritat i joc en la festa popular» - Xarxa Vives d'Universitats\nBiar, seu del congrés interuniversitari sobre música i tradició «La dansa dels altres, alteritat i joc en la festa popular»\nAlacant, Barcelona, Palma.- 09/02/2016.- Biar acollirà, els pròxims 8 i 9 de juliol, el congrés «La dansa dels altres, alteritat i joc en la festa popular: moros, cristians i altres figures del diferent en el teatre, la música i la dansa de la tradició», una activitat que naix de la voluntat interuniversitària compartida per dos campus de la regió Vives.\nL’activitat estarà organitzada per la Seu universitària de Biar (Universitat d’Alacant) i els grups de recerca LAiREM i ICONODANSA, ambdós coordinats per membres de la Universitat Rovira i Virgili. El congrés comptarà amb la participació d’investigadors de prestigi pertanyents a diferents universitats, que reflexionaran sobre temàtiques d’interès per a la comunitat científica i la població en general, des de diferents àmbits d’estudi.\nEl congrés, que estarà format per tot tipus d’activitats com balls, xarrades o ponències, compta amb el suport dels ajuntaments de Banyeres de Mariola, Biar, Bocairent i Ontinyent, a més de la col·laboració del Museu Etnològic de Barcelona i de l’Associació Cultural Joan Amades.\nEl públic podrà participar en les modalitats de ponent o d’oient. El termini per incriure’s en modalitat d’oient a l’activitat és l’1 de juliol de 2016. Els ponents hauran de facilitar les comunicacions abans del 31 de maig.


Detecten una desena d'espècies de cucs exòtics invasors a la península - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDetecten una desena d'espècies de cucs exòtics invasors a la península\nefebarcelona 10.07.2014 | 00:00\nUn estudi elaborat per científics de la Universitat de Barcelona (UB) ha detectat la presència a Espanya d'una desena d'espècies de planàries terrestres, uns cucs plans, exòtics, invasors i d'origen tropical.\nL'estudi, que es publica en la revista científica PeerJ, alerta que les planàries exòtiques detectades, originàries d'Austràlia, Nova Zelanda, Àsia i Sud-amèrica, són espècies potencialment invasores i de fàcil dispersió que poden afectar l'equilibri dels ecosistemes naturals de la península.\nLa investigació l'han fet Marta Riutort, Marta Álvarez Presas i Ángeles Tudó, del departament de Genètica i de l'Institut d'Investigació de la Biodiversitat de la UB (IRBio), Eduardo Mateos, del departament de Biologia Animal de la UB, i Hugh Jones, del Museu d'Història Natural del Regne Unit.\nLes planàries terrestres són cucs plans del regne de les Platyhelminthes i es troben per tot el món, però des de fa temps algunes espècies de planàries de latituds tropicals, més grans i de coloracions més vives que les autòctones, han estat introduïdes a Europa i Amèrica del Nord.\nSegons els científics, aquestes planàries tropicals són un risc potencial per a la fauna d'invertebrats del terra, per a les planàries terrestres natives i per a algunes espècies de vertebrats amb les mateixes necessitats alimentàries.\nSegons els autors de l'estudi, "la invasió de planàries exòtiques pot causar importants pèrdues econòmiques en l'agricultura i danys als ecosistemes naturals".\nEn concret, la planària Arthurdendyus triangulatus, originària de Nova Zelanda i ara molt freqüent a Escòcia, es nodreix de les poblacions de cucs de terra i, com a conseqüència, altera les condicions dels ecosistemes naturals i agrícoles.


El gran repte amb els instrumets del segle XVIII – Semana Internacional de Música de Cámara\nEl gran repte amb els instrumets del segle XVIII\nWritten by SIMC on 28 July 2017 . Posted in Sense categoria.\nMontserrat assisteix a l’històric duel musical entre Mozart i Martín Soler\nMille i Tre ha sigut el grup responsable de materialitzar aquest repte amb instruments del segle XVIII.\nLes partitures interpretades pel conjunt musical Mille i Treen la plaça de l’Església de Montserrat, durant la vetlada d’ahir de la 37a Setmana Internacional de Música de Cambra, van substanciar l’històric duel existent entre el valencià Martín Soler i el salzburgués Mozart durant la segona part del concert previst.\nEduardo Raimundo i Carlos Cerada, intèrprets de clarinet; Yall Streett i Carles Vallés a càrrec del fagot i Renske i Jairo Pablo Gimeno de les dues trompes que configuraven aquest sextet, ens van permetre comprovar amb la facilitat amb que unes partitures ben interpretades ens transporten a les antigues Harmoniemusik del barroc.\nD’aquesta manera, la selecció de l’obra Una cosa estranya de Martín i Soler va sonar en la plaça de Montserrat dels Alcalans com a preludi d’aquest duel que va estar precedit per la Serenata en el meu bemoll major de Mozart, perpetuant així la disputa d’aquests dos compositors coetanis.\nEl ensemble Mille i Tre també va aconseguir anit, transportar els presents en una vetlada d’un palau de la noblesa de l’època i va convertir la plaça del poble, en un animat saló de concerts dels temps del Barroc. La utilització d’instruments antics, amb aqueixa sonoritat rica en timbres, va permetre gaudir d’una interpretació i ambient diferents del que sol ser habitual.\nEl conjunt musical va fer una classe magistral explicant al públic cadascuna de les peculiaritats dels instruments i les dificultats que es troben a l’hora d’interpretar cada obra. Els presents també van poder comprovar el ventall de possibilitats que ofereixen aquests instruments a les partitures barroques.\nPer a hui divendres 28 de juliol està prevista la participació en la 37ª Setmana Internacional de Música de Cambra de Montserrat del grup Ensemble Praeteritum un conjunt instrumental embardissat en la cerca de la novetat i en la manera amb què afronten la música, mitjançant forts contrastos dinàmics i expressius, improvisacions, cadències, recitatius i bases harmòniques farcides de color i de so.\n– GABINET DE PREMSA – Arnau Salvador Marco


Guia de compra: cacau en pols i cremes de cacau: Cacau en pols i en crema: gust irresistible [Pàg. 1 de 5] | Revista | EROSKI CONSUMER\nEl cacau procedeix de l'arbre del cacau (Theobroma cacao). És una planta que produeix diverses collites a l'any i fa una alçària mitjana de 6 metres. Només una trentena de les aproximadament 6.000 flors que s'obren durant l'any arriben a formar llavors o faves de cacau. Aquestes llavors estan tancades en una panotxa o pinya de color marró vermellós d'uns 28 cm de longitud. Són de color porpra o blanquinós, s'assemblen a les ametlles i tenen un gust amarg.\nEl cacau es fa servir com a matèria primera per a obtenir diversos productes de la indústria alimentària: cacau en pols, xocolates i xocolates en pols instantànies, xocolata per a bullir (també anomenada xocolata desfeta), begudes de xocolata, cremes de cacau, etc. Per la seva banda, el greix o la mantega de cacau, que les llavors contenen en gran quantitat, s'utilitza en la fabricació de medicaments, cosmètics, sabons i indústria farmacèutica.\nLa legislació defineix i diferencia alguns d'aquests productes derivats del cacau. Ho fa en el Reial Decret 1055/2003, d'1 d'agost, pel qual s'aprova la Reglamentació tecnicosanitària sobre els productes de cacau i xocolata destinats a l'alimentació humana.\nCacau en pols: producte obtingut per la transformació en pols de grans de cacau nets, esclofollats i torrats. Com a mínim, ha de contenir un 20% de mantega de cacau (calculat sobre el pes de la matèria seca) i un 9% d'aigua com a màxim.\nEl cacau en pols s'obté sotmetent el gra sencer de cacau a un procés d'esclofollada, fermentació, molta, torrada i reducció de mantega, per a convertir-lo en pols.\nEl cacau en pols se sol fer servir en la indústria xocolatera com un pas intermedi en l'elaboració de confitures de xocolata i productes per a untar (com ara cremes de cacau o xarops de xocolata). També per a elaborar begudes en les quals es barreja el cacau amb llet (batuts) i per a decorar postres (el tiramisú, per exemple) i altres begudes com el cafè moca, el caputxino, etc.\nEl consum anual per càpita de xocolata i derivats del cacau a Espanya ha experimentat un augment des del 2011 fins al 2016, segons dades del portal d'estadístiques Statista Accounts. Tant el 2015 com el 2016, el consum de xocolates i derivats del cacau va ser d'un total de 3,7 quilos per persona i any.\nQuant al volum, el cacau soluble constitueix la partida més important amb 50.970 tones. El segueixen les rajoles de xocolata (42.420 tones), les xocolates desfetes (24.170 tones), les cremes d'untar (18.100 tones), les barretes de xocolata (13.460 tones) i els bombons (8.970 tones).\nI quant es gasta en xocolata? En termes per càpita, aquests 3,7 quilos de consum anual van representar 24,6 euros de despesa. El consum més notable s'associa al cacau soluble (1,4 quilos per persona i any), la qual cosa representa un percentatge del 24,4% de la despesa total i suposa un total de 6 euros per persona a l'any.\nEl cacau en pols s'elabora molent els grans de cacau. Un cop molts, la mida mitjana dels grans no supera els tres mil·límetres. La molta se sotmet a una dissolució alcalina que dissol a baixa temperatura el greix del cacau. El cacau en pols no és fàcilment soluble en aigua o en llet i com més baix sigui el contingut en greix, menys soluble serà. De vegades aquest cacau en pols es barreja amb olis vegetals a fi de millorar la solubilitat en líquids. El cacau en pols sol contenir certes quantitats de cafeïna i de teobromina.\nHi ha dues formes d'elaboració principals:\nProcés broma (de theobroma). És molt comú i produeix un gust més amarg i àcid, generalment de pH baix i de color clar. Amb aquest sistema s'obté un producte de bona qualitat, es fa servir principalment en receptes de cuina en què es barreja amb bicarbonat de sodi. L'ús de substàncies alcalines fa créixer la barreja durant la cocció. Les receptes amb molt de greix o sucre (com la dels brownies) es beneficien més de l'ús del cacau natural, ja que el gust que se n'obté és més intens.\nProcés holandès. En aquest s'afegeix al cacau un solvent alcalí. Aquest tipus de xocolata té per regla general menys acidesa, és més fosc i té un gust més suau. Amb aquest cacau s'elabora la beguda de xocolata calenta. La raó és que és un tipus de cacau que es barreja molt bé amb els líquids. Tanmateix, aquest procés destrueix la majoria dels flavonoides antioxidants que hi ha en el cacau de manera natural.\nEl procés d'alcalinització es basa a afegir una substància alcalina (com el carbonat de sodi) per a aconseguir un cacau de propietats similars al cacau natural i un gust més agradable.\nEl cacau alcalinitzat es diferencia del cacau natural perquè té un to més fosc, el seu gust és més suau i delicat i és més fàcil dissoldre'l en líquid. Una altra diferència és el pH: en l'alcalinitzat s'acosta al 7, mentre que en el natural, que és més àcid, se situa al voltant del 5.\nAnar a la següent pàgina: En format desgreixat >>


Intercanvi d'acusacions entre Smatsa i l'Ajuntament | Ràdio Sabadell\nIntercanvi d'acusacions entre Smatsa i l'Ajuntament\nMobilització dels treballadors d'SMATSA | Roger Benet\n02.12.2018 8:02 Aleix Graell\nEl cap de setmana ha estat intens entre els actors implicats en el contracte de recollida d'escombraries. Dissabte al matí l'empresa va publicar un comunicat en el qual assegurava que "l'alcalde i el partit al qual representa [Crida per Sabadell] bloqueja" una sortida administrativa que implicaria modificar l'annex de la nova ITF que ha entrat en vigor aquest 1 de desembre. Segons Smatsa perquè Serracant ho veu "indefensable per al seu partit".\nL'Anjuntament ha respost a aquest comunicat afirmant que "La proposta que pretén imposar com a condició per retirar l'ERO és una mesura no inclosa en l'acord de ple, que en cap cas fa referència a la necessitat de trobar vies per suspendre l'aplicació de la ITF". Segons Serracant la proposta presentada per Smatsa no ha estat avalada pels sevreis tècnis i jurídics i podriens ser considerades com "actes no ajustat a la legalitat."\nLa concessionària apunta que manté el diàleg, però que no acceptaran cap acord que no estigui "alineat amb el contingut de la moció." De fet, des del govern també es reitera que aquest cap de setmana. Serracant ha reiterat que buscaran "noves vies" que "garanteixin la prestació del servei a la ciutat i el manteniment de les condicions dels llocs de treball".\nEl text que ha provocat aquest últim foc va aprovar-se dijous al ple, una moció de Ciutadans que va rebre el suport de dos dels partits de govern, Unitat pel Canvi i Guanyem Sabadell de Marisol Martínez. Si res no canvia, dilluns comença la vaga amb aturades puntuals els dies 3, 4, 10, 11, 13 i 14. Si el dia 17 no s'ha arribat a cap acord, els treballadors començaran una aturada indefinida.


Hotels amb salons privats a Canillo\nMolts dels hotels de Canillo estan equipats per acollir tota mena d'esdeveniments als seus salons privats. Organitza la teva convenció, celebració o esdeveniment empresarial a Andorra.\n3 3 MÉS FILTRES\nCongressos i Negocis\nInclòs en un GR\nAccés persones amb discapacitat\nNegocis i reunions\nUi, no es mostren allotjaments.\nActualment no hi ha allotjaments associats a aquesta cerca. Introdueix altres criteris de cerca o bé continua la navegació pel lloc web.\nL’hotel està situat a 1 km del poble de Soldeu, a peu de pistes d’un dels snow parks de Grandvalira.\nL'hotel Piolets Soldeu Centre de categoria 4 estrelles té habitacions àmplies i d’estil rústic.\nL’hotel Segle XX de categoria 3 estrelles ofereix 63 habitacions confortables amb telèfon, TV, caixa forta i assecador de cabell.\nL’hotel Ski Plaza està situat al centre de Canillo, a menys de 100 metres del telecabina de Grandvalira i del Palau de Gel d'Andorra.\nL’Sport Hotel, de quatre estrelles, està situat en un entorn natural a Soldeu, a la parròquia de Canillo.\nL’Sport Hotel Hermitage & Spa és un complex de 5 estrelles situat en plena natura, a la parròquia de Canillo, a Soldeu.


PALAU DEL COMTAT DE TORRE-SAURA S. XIX XX Ciutadella de Menorca | Nan Ventura\nPALAU DEL COMTAT DE TORRE-SAURA (S. XIX – XX) Ciutadella de Menorca\nUN RECORREGUT PER LA HISTÒRIA A TRAVÉS D'UN PATRIMONI FAMILIAR ÚNIC A MENORCA\nConsiderada per l'arxiduc Lluís Salvador d'Àustria en el seu Die Balearen com la mansió més bella de l'illa, hi conflueixen nombroses singularitats que forgen la història del comtat de Torre-saura al llarg de cent setanta-set anys, com un reflex de la crònica de tota una ciutat. Un relat marcat per esdeveniments rellevants protagonitzats, d'una manera o altra, pels sis comtes de la branca Olives, que van donar a Ciutadella episodis excepcionals i d'una magnificència inaudita per a una illa tan petita com és Menorca.\nLa concessió del títol comtal a Bernat Ignasi Olives i Olives l'any 1818 pel rei Ferran VII va culminar un procés precedit per la unió de dos ancestrals i il·lustres llinatges menorquins, els Quart i els Olives. Des de visites reials fins als successos familiars més trivials, la monumental casa ens evoca a persones, hàbits i gustos d'èpoques passades, vestigis autèntics d'una encomanda familiar.\nSituat al cor del nucli històric de Ciutadella, va ser erigit en part sobre l'antiga casa Quart. De la configuració actual, iniciada l'any 1839, destaca la impactant façana que dona a la plaça des Born, d'estil neoclàssic, amb dues grans llotges d'inspiració italiana. A la part central hi ha una gran portalada per a l'entrada de carruatges presidida pel blasó comtal, amb els llinatges Olives, Quart i Riudavets, flanquejat per dues quimeres alades.\nPer la seva banda, la façana del carrer Major és molt més senzilla, però dotada de la mateixa esplendor. D'un equilibri sobri i de gran simetria, acull la porta principal a l'edifici, coronada pel cèlebre i enigmàtic rostre velat, símbol romàntic d'hospitalitat. El seu interior allotja sales i terrasses de dimensions inusuals a Menorca, entre les quals destaca el saló del tron, habilitat amb motiu de l'estada a la casa de la reina Isabel II l'any 1860.\nDes de la concessió del títol nobiliari fins a l'extinció de la nissaga el 1995, el comtat va anar incorporant al palau diferents col·leccions artístiques d'un valor indubtable i que avui decoren les seves sales. A través de la contemplació de les obres pictòriques, el mobiliari, les precioses aranyes, les arts decoratives i els objectes d'ús quotidià, rememoram la història d'una de les famílies amb major preeminència de l'illa. Una història lligada als esdeveniments d'uns temps convulsos per a Espanya i per a la ciutat, en la qual els seus diferents representants van tenir un protagonisme destacat en la vida social, política i econòmica de la seva època.\nA més d'aquesta casa i altres propietats, el patrimoni del comtat es completa amb un important arxiu documental. La seva recuperació, actualment en curs, és un objectiu compartit amb els fins socials de la Fundación José María de Olives y de Ponsich, la qual pren el nom del sisè i últim comte de l'estirp Olives, creada pel seu hereu, Juan M. Valero Fortuny.\nLA FUNDACIÓN JOSÉ MARÍA DE OLIVES Y DE PONSICH, CONDE DE TORRE-SAURA\nLa Fundació, creada el 2012, consagra els seus esforços a finalitats filantròpiques, afavorint persones i famílies necessitades a través de diferents programes de col·laboració amb organismes públics i privats.\nConscient de la importància que actualment representen els béns materials i immaterials del comtat, convertit en emblema del patrimoni cultural de Ciutadella i de Menorca, la Fundació treballa també en la recuperació d'uns béns arquitectònics, artístics i documentals constituïts en símbols inequívocs d'identitat. Al coneixement, gaudi i finançament de tan vast patrimoni van dirigides les visites públiques.\nReserva d’entrades: Aquí\nWhatsapp d’informació: (+34) 971 386 170\nOrganitza: FUNDACIÓN JOSÉ MARÍA DE OLIVES Y DE PONSICH, CONDE DE TORRE-SAURA


76 - Puig Caragolí pel Camí de ses Basses i el pas dels Ermitans (Valldemossa) 25-8-2013 | Aires de la Serra Mallorquina\n76 - Puig Caragolí pel Camí de ses Basses i el pas dels Ermitans (Valldemossa) 25-8-2013\nAprofitant una treva de les altes temperatures estivals férem una caminada per l'arxiconeguda Talaia Vella o la muntanya de Miramar (també coneguda per la muntanya des Voltor) i els seus voltants. Per molt que hàgim visitat una zona, encara ens queden camins per a descobrir. El camí de ses Basses n'era un d'ells. Per ell començam la ruta i després improvisarem que, d'opcions, aquesta muntanya en dóna a balquena.\nIniciam l'excursió a les 9:40 (►WP-01) (435 m), al final del carrer de ses Oliveres, de la urbanització de Son Gual (Valldemossa). A l'esquerra de les barreres de Son Gual Petit trobam pas lliure per un camí de carro malmès per l'aigua de pluja.\nPassam un portell que dóna pas a l'atapeït i bell alzinar (sempre verd com diu l'Arxiduc), el qual recorrerem durant bona part de l'excursió.\nDes d'aquest camí es té una maca vista del puig de na Torta, la qual ens queda a l'esquerra. Havia contemplat la possibilitat de passar —a la part final de la ruta— a guaitar al mirador que l'Arxiduc féu aixecar allà dalt, des d'on es té una bona vista de les cases de Son Moragues.\nA la paret d'enfront, que separa les possessions de Son Gual i Son Moragues, hi ha un botador que mena a la font de s'Abeurada i al camí del pla des Pouet. Avui, però, prendrem per un camí que volta i puja cap a la dreta (WP-02) i que passa pel comellar de part damunt Son Gual.\nBen aviat ens adonam del fort rost que presenta el camí de ses Basses, ja que puja pel rost coster del puig de ses Fontanelles (874 m), des del qual cauen grans pedres sobre el camí.\nD'aquest camí de rodes destaca els impressionants marges de sosteniment. L'ofici de paredador era poc valorat. La gent que hi treballava sovint no sabia escriure i acordava de paraula el preu i la feina. S'aprenia a paredar al costat d'un mestre per un temps més o manco prolongat i no era rar que es transmetés l'ofici per tradició familiar. (Per a més informació consultau: Llibre de la pedra en sec, 2001 d'Antoni Reynés Trias i Vicenç Sastre i Arrom).\n«Els margers, paredadors o mestres de paret seca, a l'illa, tenen una llarga tradició. De fet els documents ens parlen, ja en el segle XVI, de la presència d'aquests professionals i de les activitats en què participaven. Paredar pous, aixecar parets, empedrar camins, alçar portells, compondre eres i fer ratlles eren algunes de les tasques que els eren encomanades. A Mallorca s'ha de valorar la tasca de col·lectius com els roters, els carboners o els calciners, entre d'altres, com a autors o coautors d'una part del treball de pedra en sec». (De l'obra anteriorment citada).\nEls mateixos autors afegeixen: «Mallorca i la pedra en sec tenen un deute amb l'arxiduc Lluís Salvador d'Àustria, noble que adquirí extenses propietats agrupades en els municipis de Valldemossa i Deià i hi realitzà una irrepetible tasca de construcció de camins i miradors amb el sol objectiu de gaudir millor dels paisatges de la Tramuntana».\nVista retrospectiva. El camí descriu uns increïbles revolts. Els qui traginaven carbó per aquests indrets encara recorden com hi davallaven amb els carros carregats de carbó, amb les rodes travades amb dues branques.\nCom gairebé sempre passa, el grup deixa enrere al guia que queda badocant amb les vistes. Sort que m'esperen quan troben un desviament!\nBerenam amb una maca panoràmica de Valldemossa, el puig de sa Comuna (704 m), el puig des Boixos (626 m), el morro de sa Bombarda, s'Estret, el pla del Rei...\nAra el camí volta cap a l'est... (vista retrospectiva).\n...i tenim davant la moleta de Pastoritx (753 m), el puig de sa Font (966 m) i el penyal de sa Rata i les cases de sa Coma situades a les foranes del nucli urbà.\nEl camí volta cap a nord, travessam el portell de ses Basses —paret que fa partió de les dues possessions abans esmentades—, i començam a veure rotlos de sitges de carboner, ja dins Son Moragues.\nDeixam a l'esquerra un sender que puja al camí de ses Fontanelles, passant pel ranxo d'en Sutro «un carboner i 'home de muntanya' esporlerí de molt mala fama» (J.C. Palos).\nTravessam un esplèndid i ombrívol bosc d'alzines, ara planer, suara ben rost.\nL'amor que té Ingrid per la nostra Serra i per la natura en general, no la deixa indiferent quan veu deixalles, si pot les recull. Aquesta vegada va ser una pipa d'aigua espenyada!\nDeixam a la nostra dreta, casi imperceptible, el camí des Coconar. Des d'aquesta miranda s'aprecia una bona massa forestal. Per la contrada se situen els indrets anomenats sa Regata de les Onze i el canal d'en Gordo.\nEn aquest ranxo de carboners s'acaba el camí de ses Basses.\nA l'esquerra de la sitja veurem que continua un tirany coster amunt, el qual ens durà a un pas entre roques.\nGuanyam altura i el bosc d'alzines de cada vegada és més clar i apareixen altres espècies vegetals com el càrritx, els coixinets de monja i les mates.\nA l'horitzó apareix un dels nostres objectius: el puig Caragolí o des Caragolí (esquerra). També veim el puig des Pou (al seu costat). Caminam per la zona dita ses Calderes.\nAssolim el camí de ses Fontanelles que agafam cap a la dreta, en direcció a un redol de pins. Els terrenys dits ses Fontanelles, s'estenen entre el pla des Aritges (pla de ses Aritges), el puig Gros, el puig des Boixos i la cova de l'Ermità Guillem.\nEl dia és perfecte per caminar per la muntanya, no fa sol i la temperatura és baixa per ser el mes d'agost. Les fotografies també queden millor ennigulat, ja que l'excés de llum les crema.\nEs pla dels Aritges\nCruïlla de camins (WP-03).\nIngrid posa amb el Teix (1065 m) de teló de fons.\nPanoràmica realitzada per en Sebastià Riera a partir de tres fotografies on apareix el Teix, el puig Gros o des Moros, sa Galera, el puig des Vent, el pla dels Aritges... i el camí de s'Arxiduc.\nEl camí de sa Muntanya —com l'anomenava l'Arxiduc, ara conegut per camí de s'Arxiduc—, puja de s'Hostaleria fins al Caragolí i baixa a la casa de neu de Son Moragues, a la coma dels Cairats. Dues derivacions condueixen al cim del puig Caragolí i al puig Gros.\nFoto de grup al puig Caragolí (945 m) (WP-04). No poguérem estar-hi massa temps del fred que feia.\nPetit homenatge retut, i ben merescut, dels muntanyencs a l'Arxiduc Lluís Salvador el 23 de desembre de 1990. La placa fou elaborada en pedra grisa per l'escultor de Campanet Antoni Reus. La col·locació fou possible gràcies a Joan Riera, de Bunyola, a Pere Castell, de Valldemossa i a Sion Coll, d'Alaró.\nEl tram més bonic és el que guaita a la timba i a na Foradada. Aquest tram, que va del puig Caragolí al coll de s'Estret, segurament el va fer construir entre el 1883 i 1895. (Cañellas, 1997).\nEn aquesta imatge es pot apreciar el traçat del camí, el qual s'adapta perfectament a l'orografia de la vorera del penya-segat salvant un important graó.\nGuaitam a la cinglera per on es pot baixar a través del pas de ses Tres Pedretes, emperò això serà un altre dia, si convé!\nContinuam la ruta pel magnífic camí de l'Arxiduc, el qual recorre la carena del penya-segat de ses Tres Osques. Gaston Vuillier deia: «s'han obert caminois capritxosos dins la roca viva, o sobre els costers ombrívols, per aturar les mirades ara damunt l'abisme que va a perdre's dins la mar, suara damunt costes llunyanes: [l'Arxiduc] ha volgut encantar i aterroritzar, al mateix temps».\nNa Dolors posa amb na Foradada, a tall de les altíssimes penyes de Son Gallard. Al llarg de tot aquest tros el camí voreja les timbes que miren cap a la mar i queda convertit en un llarg mirador.\nEl camí baixa fent revolts. En un punt ben senyalitzat ens desviam a la dreta i passam un portell obert a una vella paret.\nUn ramal més estret en descens duu a la cova de l'Ermità Guillem o cova de l'Ermità de Son Moragues. (Vista retrospectiva).\nColl de Son Gallard (WP-05). L'Arxiduc va comprar Son Moragues el 1883, aquests pedrissos es troben dins aquesta finca. Aquí es creuen els camins del pla des Pouet, el de Muntanya, el de s'Estret i el de la Talaia Vella. El coll separa les possessions de Son Gallard i Son Moragues.\nElegim el de la Talaia Vella, el que puja cap a ponent.\nEn el punt més elevat del puig (866 m), l'Arxiduc hi va fer construir una caseta refugi (WP-06) de 6,40 m de llarg per 4,29 m d'ample, perquè: «el viajero puede descansar y reponer sus fuerzas, hallando agua, carbón y techo que le resguarde de los ardientes rayos del sol en verano, ó de las pertinaces lluvias invernales». (Rosselló, 1910). Ell mateix diu: «D’allà se puja a la Talaia Vella on darrerament hi vaig fer una caseta i una cisterneta per comodidat i sopluig dels qui hi pugen». La va construir Guillem Fiol Gelabert, fill de Pere Fiol Barbut, el 1909 (Cañellas, 1997).\nLa caseta-refugi i la cisterna han estat restaurades recentment i ja han hagut de posar una reixa per a protegir la porta dels gamberros.\nBaixam del cim de la Talaia Vella en direcció oest, cap al punt geodèsic situat a l'altre cim d'aquest puig. Abans d'arribar-hi emperò, si estam atents veurem a la dreta un tirany que baixa, senyalitzat amb una monjoia. Aquesta nova ruta ens menarà al pas dels Ermitans. El tirany es converteix en un camí de ferradura de carboners, un tant desfet pel pas del temps, el qual enllaça algunes sitges.\nHem d'estar alerta a no despistar-nos i seguir les fites que ens van baixant per l'escarpat pendís. Si perdem les monjoies cal tornar enrere fins a la darrera que hem vist per a rectificar la ruta.\nAlbiram la corda ben amarrada a una alzina on s'inicia el pas dels Ermitans (WP-07).\nNo teníem previst baixar pel pas, per això no havíem deixat un cotxe a baix, a la carretera de Deià, ni dúiem cap corda. Simplement em volia assegurar de que hi havia les cordes per venir una altre dia. El problema era que havíem baixat molt per arribar a l'inici del pas, no recordava que s'havia de baixar tant; tornar a pujar suposava un gran esforç i la resta de la cordada arrufava el nas.\nDecidim fer el pas i caminar per l'asfalt de l'ermita de la Trinitat fins a Valldemossa. Quilòmetres a nosaltres!\nBaixam de dos en dos per tal d'evitar llançar-nos pedres uns als altres, puix la verticalitat del pas és exagerada. Encetam un servidor i na Margalida.\nEl pas està equipat amb dos trams amb cordes subjectes a dues alzines i més avall hi ha una cadena.\nLa cadena no arriba a baix de tot i hem de desgrimpar uns metres sense massa dificultats.\nEl torn de Ingrid i d'Esteve.\nA la meitat, el pas fa cantell i gira, de manera que no veus el començament.\nIngrid, encara aferrada a la cadena, dóna les darreres passes. Aquestes són les excursions que li agraden, les que ens fan aflorar l'adrenalina.\nEsteve espera a Dolors que va més lenta degut a un problema a una mà.\nAl començament del pas veim una de les populars fletxes vermelles del muntanyenc Pep Torrens.\nQuan has aconseguit acabar el pas no et pensis que s'han acabat les dificultats. Els costers de la Talaia Vella es fan valer fins que ets pràcticament a l'ermita.\nLa fullaca seca d'alzina rellisca molt, i per afegitó la roca en alguns trams no és que tengui massa preses. No és gens aconsellable caminar per aquestes cingleres en banyat.\nLa fràgil roca calcària es desfà de les parets de la muntanya i redolen per avall. Jeroni Berard anota: «Yo he visto un grandísimo peñasco que en una noche tenebrosa se desprendió de arriba y pasó junto a las paredes de la iglesia, atribuyéndolo sin duda a prodigio, que sino toda la ermita arruinaba». (Viaje a las Villas de Mallorca 1789, 1983).\nOn comença a suavitzar-se la rosta davallada trobam les primeres sitges.\nDes d'una miranda ja podem veure l'ermita situada als nostres peus. «L'alta muntanya de Miramar, la Talaia Vella, bé mereix una visita. Hi ha un coll que permet pujar, de carena en carena de penyals, fins prop del penyal Blanc, part damunt l'antiga ermita, però en prou feines és accessible per a un pastor de cabres [...]». (Les Balears, 2002).\nAra caminam pel camí de carboners, el qual arribava a les sitges que hem deixat un poc més amunt.\nEl viarany dóna al camí principal que ve de les Ermites Velles de Sant Pau i Sant Antoni. Agafam aquest nou camí (WP-08) cap a l'esquerra. Un lloc vertaderament preciós com bé diu Vuillier (1893): «Cap altra remor que la de la mar i del vent els dies ombrívols, o l'aleteig d'algun ocell carnisser, no ve a torbar el silenci d'aquest lloc solitari».\nEn pocs minuts passam pel Berenador des Bufador dets Ermitans. Aquest element és molt antic, Berard ja el cita el 1789, diu: «Frente de esta ermita, al lado del norte y muy cerca, tienen el Bufador donde refrescan el agua al verano, y unos bancales con una mesa de piedra para tomar el fresco». (Viaje a las Villas de Mallorca 1789, 1983).\nAl costat d'un dels bancs hi ha la porta del bufador «(grieta que penetra á grandes profundidades) quieto, templado en invierno pero soplando en verano con tal furia, que es imposible resistir el aire helado que por su boca se precipita. El agua que se refresca en la gruta hace competencia á la misma nieve y no se puede beber á grandes sorbos». (Rosselló, 1910 / Cañellas, 1997).\nA 500 m des bufador s'ubica l'ermita de la Santíssima Trinitat (WP-09), l'única ermita de l'illa habitada per ermitans. Fou construïda entre 1648 i 1693, a instàncies de fra Joan de la Concepció Mir Vallès (1624-88), per allotjar ermitans de la congregació de Sant Pau i Sant Antoni. Per veure més informació sobre aquest antic eremitori vegeu l'excursió: ► El pas de ses Maromes i volta per la Talaia Vella i també: ► Sa Talaia Vella pels passos de sa Paella i dels Ermitans\nA l'obra de Vuillier trobam impressions de quan es va passejar (1888) per aquests boscos «...hi ha l'ermita, on us rep un monjo d'aspecte esquerp. Així ens imaginam els de l'edat mitjana, demacrats per les privacions, consumits per l'ardor de la seva creença, però forts a tots els combats. Cap altra remor que la de la mar i del vent els dies ombrívols, o l'aleteig d'algun ocell carnisser, no ve a trobar el silenci d'aquest lloc solitari».\nEl dematí es pot deixar un vehicle a l'aparcament de l'ermita i així s'evita la caminada que haurem de fer fins a Valldemossa. No és que sigui massa enfora (jo diria que hi ha uns 4 km), però ja duim les cames cansades de lluitar amb el pronunciat rost de la Talaia Vella.\nL'Arxiduc tractava amb freqüència els ermitans: «Con frecuencia acudo al canto de las dos horas de la tarde, cuando los buenos monjes lo acompañan de los acordes de un armonio». També fa referència als seus costums: «no prueban la carne y durante sus comidas un ermitaño lee las vidas de los santos, mientras todos los demás guardan silencio; no les está permitido hablar y, si necesitan agua o pan durante la comida, se limitan a dar uno o dos golpes con el cuchillo». (Cañellas, 1997)\nDes de la carretera de l'ermita copsam una de les possessions que fou de l'Arxiduc i un dels miradors que féu construir. Les cases de can Costa (esquerra) i el mirador Nou (dreta). En total va arribar a posseir 1.685 ha, el 26 per cent de la superfície de Valldemossa i Deià. (Trias, 1994).\nArribam a la carretera de Deià, just davant el restaurant de can Costa, on l'Arxiduc va donar un tros de terra als ermitans, que va permetre fer més dolç el revolt de l'entrada a l'ermita. (Serrano, 1994).\nAl costat de la carretera destaca l'entrada de la possessió de Son Moragues, on Lluís Salvador va destinar a servir de residència als convidats més selectes i a muntar-hi el Museu Balear.\nQuan arribam al creuer de la carretera Valldemossa-Banyalbufar (WP-11) evidentment hem de girar cap a l'esquerra. El lloc es diu el Girant de Deià, topònim relacionat amb fets de la vida de la santa Catalina Tomàs. Una cançó diu:\nAn es Girant de Deià\nallà ja fóreu temptada,\nvos va pegar una unglada\nenmig des call de sa mà.\nEntrant ja a Valldemossa contemplam aquesta bella panoràmica de Son Moragues, als peus de l'avançada de na Torta, i part de la Talaia Vella. Arribam al punt de sortida a les 16:36 h, on concloem aquesta excitant excursió.\nDistància aproximada: 13,51 km\nPujada acumulada: 725 m\nAlçada màxima-mínima: 947-378\nTemps total: 6:55:49 h\nObservacions: S'han de fer desgrimpades al pas\nIntegrants: Margalida, Dolors, Ingrid, Esteve i Joan\nLes illes oblidades. Viatge a les Balears. 1973 Gaston Vuillier.\nPublicat per Joan Riera a 6:27\nEtiquetes de comentaris: Camí de s'Arxiduc, Camí de ses Basses, Pas dels Ermitans, Puig Caragolí\nEmilio Alonso Sarmiento 28 d’agost de 2013 a les 10:02\nPrecioso el Camí de ses Basses, no me canso de recorrerlo.\nHace tiempo que no hago los Passos de sa Paella i des Ermitans. Y ahora tu publicación me ha abierto el apetito. A ver si en la segunda quincena del mes que viene, cuando se supone que puedo volver a la montaña, me pego un salto.\nJoan Riera 28 d’agost de 2013 a les 23:15\nHola Emilo, sí que ho és. Sempre el deixàvem de banda per pujar pel camí del pla des Pouet. Bona senya si té ganes d'anar ha fer els passos, això vol dir que es va recuperant satisfactòriament, cosa que m'alegra.\nAntonio Sureda 29 d’agost de 2013 a les 3:26\nUna extraordinari volta pel territori AArxiducal, i ben sert es que ho dus se volta ben planificada, o cuant ets a alla dalt tens opxion de tos tipus per acabar, i es dificil triener una, el gran problema es quie es se mes ardient... pero jo totes!!!!\nJoan Riera 29 d’agost de 2013 a les 8:52\nCert Toni. Jo no havia planejat així la volta, però va anar bé. No havíem fet mai el camí de ses Basses i tres dels components no havíen fet mai el pas.\nGràcies per comentar i salut.\nDolors 30 d’agost de 2013 a les 7:43\nÉs cert!! el personal femení es va renegar a tornar a pujar tot el que havíem baixat...i a més, era tard i teníem fam!!\nFinalment el dia va ser perfecte!!!\nJoan Riera 2 de setembre de 2013 a les 12:54\nAls guies se'ls presenten alguns problemes. No sempre coincideix el lloc adeqüat amb l'horari adeqüat per dinar, però bé anam fent!\nVeritat, la cosa va acabar bé!\nLlorenç Soler Sastre 2 de setembre de 2013 a les 9:26\nMolt be Joan i companys! Està clar que a voltros l'estiu no vos atura. He gaudit força amb el recorregut, la fotografia i els teus comentaris. I tens raó amb el comentari que fas, en quant al tram immediatament després del pas, és ben dur i vertical. Gracies per compartir-ho Joan, i salut.\nJoan Riera 2 de setembre de 2013 a les 12:49\nHola Llorenç, la veritat és que no va fer un dia típic del mes d'agost, a dalt, al puig Caragolí, feia més fred que calor. Va ser un bon entrenament per aquest cap de setmana passat: nocturna al puig de Massanella.\nGràcies Llorenç pels teus comentaris.\nÁngel 20 d’agost de 2014 a les 8:07\nQué buen reportaje, no vivo en Mallorca, pero me han dado ganas de volver allí a hacer algo de montaña. Estaba publicando una entrada en mi blog de esta ruta que hice hace unos años y la verdad es que me ha servido de mucho. Saludos desde La Rioja.\nJoan Riera 20 d’agost de 2014 a les 13:29\nHola Ángel, me alegro de que mi humilde trabajo te haya servido.\n75 - De Son Marroig a cala Deià pel pas des Gat 11...\n76 - Puig Caragolí pel Camí de ses Basses i el pas...


Why you should take the complete Color blind test? - 💡💻 Iris - Programari per a la Protecció dels ulls, Salut i Productivitat 🛌👀\nLa familiaritat de fascinació del color comença quan la llum incideix sobre un llenç de les cèl·lules nervioses fermament plenes a la part posterior de l'ull.\nAquests cons i bastons ja que solen ser anomenats, disparar una tempesta dels impulsos nerviosos en rèplica a la llum, que després es va pel nervi òptic als centres d'il·lustració del cervell.\nLes varetes són bàsicament els receptors blanc i negre; aquests receptors fotografiar els patrons canviants d'il·luminació i foscor que estan davant dels nostres ulls.\nEls cons són bàsicament responsables de la meravella de la visió del color.\nEls cons bàsicament vénen en varietats és a dir. verd, blau i vermell.\nLa llum vermella inspira els cons vermells i al mateix temps inhibeix els cons verds que envolten.\nLa llum verda fa exactament el contrari. de la mateixa manera, la llum blava estimula els cons blaus i subjecta tant al cons vermells i verds.\nHi ha diferents tipus de daltonisme, però, amb molt, la més comuna és la ceguesa al color vermell-verd.\nEl color vermell-verd ceguesa afecta com diversos com 1 fora de 30 gent.\nTotes aquestes persones o bé no tenen cons verds o cons vermells. Els cons verds són coneguts com deuteranopi i vermells es denominen cons protanopia.\nQue pateixen de daltonisme?\nEl daltonisme és bàsicament un problema hereditari. La ceguesa al color vermell-verd és un estat recessiu passat al cromosoma X..\nEn aquest cas, Només es requereix un gen visió ombra fort per proporcionar la visió del color.\nA mesura que els nens només tenen un cromosoma X, pel que és molt més fàcil i senzill perquè siguin daltònics.\nPerò en el cas si les seves mares són portadores llavors els fills tenen una 50 per cent de probabilitats de tenir l'estipulació.\nGeneralment, la ceguesa de color vermell-verd es produeix en aproximadament 8 per 10 per cent dels homes nord-americans.\nLa prova completa del color de parpelleig és important dur a terme si vostè té la sensació que alguna cosa està malament.\nAquestes són les diferents proves que es realitzen per tal de diagnosticar el problema del tot.\nL'avaluació del color ceguesa Ishihara s'utilitza gairebé la major freqüència d'anàlisi per provar els dèficits de visió del color.\nHi ha conjunts diferents disponibles que s'utilitzen repetidament per un oficial de policia, pilot i altres reclutaments de treball on gran visió del color és un requisit.\nA causa d'aquest decret, la majoria de les persones daltòniques estan a la recerca d'una forma adequada per ser capaç de passar aquestes proves.\nPerò desafortunadament, no hi ha cap manera completa a superar aquesta dificultat. Per tal de fer front a aquest problema, una persona podria comprar alguns coneguts correcció de color.\nPerò sovint es prohibeix l'ús d'ells per a les proves.\nUn anomaloscopi és bàsicament un instrument que s'utilitza per mesurar les anomalies quantitatives i qualitatives en l'agudesa del color.\nUn pot prendre una prova de la ceguesa al color amb l'ajuda d'un anomaloscopi poc exigent i senzill.\nEn la majoria dels casos, les persones amb deficiència de color aparicions tenen una propensió a una millora de la visió nocturna i en algunes situacions.\nUtilitzar el examen de la vista. Es durà només uns segons i se li esbrinar si vostè és daltònic o no.\nEn cas d'estar malalt i cansat de no ser capaç de veure tot el color, no es preocupi perquè Visió will help you see all the colors.


L'incendi de Roses ha cremat 9,57 hectàrees i els Agents Rurals sostenen que el foc segueix "un patró d'intencionalitat" ! ACN ! directe!cat\nDiumenge, 19 d'agost de 2018 22:29 h\nL'incendi de Roses ha cremat 9,57 hectàrees i els Agents Rurals sostenen que el foc segueix "un patró d'intencionalitat"\nAixequen el confinament dels veïns de les urbanitzacions de Mas Fumats i Puig Rom\nACN Roses.-L'incendi de Roses (Alt Empordà) ha cremat una superfície de 9,57 hectàrees del Parc Natural del Cap de Creus. El cap dels Agents Rurals a Girona, Ignasi de Dalmases, ha explicat que els quatre focus no han estat simultanis, sinó que hi hagut una "progressivitat" però en moments molt propers. La principal hipòtesi amb la que treballen a hores d'ara és que l'incendi ha estat intencionat. "Amb totes les reserves perquè la investigació està oberta, però es podria correspondre amb un patró d'intencionalitat", ha explicat de Dalmases. Els Agents Rurals preveuen tornar dilluns sobre el terreny amb un gos especialitzat en detectar substàncies accelerants. Al vespre s'ha aixecat el confinament dels veïns de les urbanitzacions de Mas Fumats i Puig Rom.\nEls Mossos d'Esquadra i els Agents Rurals han obert diligències d'investigació per esclarir les causes de l'incendi. El cap dels Agents Rurals a Girona, Ignasi de Dalmases, ha avançat que la principal hipòtesi amb la que treballen és que el foc hagi estat provocat per diversos motius, com que hi havia quatre focus que no han començat de forma simultània sinó progressiva i que a la zona, al cor del Parc Natural del Cap de Creus, no hi ha activitats que hagin pogut causar el foc. Els quatre focus han afectat una superfície aproximada de 3,17, 3,2, 2,6 i 0,6 hectàrees. En total, la superfície cremada és de de 9,57 hectàrees, totes dins el Parc Natural del Cap de Creus.El director del serveis territorials d'Interior a Girona, Albert Ballesta, ha detallat que l'incendi s'ha pogut estabilitzar a quarts de vuit del vespre, després de poc més de dues hores i mitja cremant. Els vehicles dels cossos d'emergècnies s'aniran retirant i durant la nit es mantindrà un dispositiu de cinc camions, la unitat GRAF i un vehicle lleuger. A primera hora de dilluns es tornarà a valorar el dispositiu d'extinció de Bombers. Serà aleshores, també, quan els Agents Rurals tornaran a l'incendi amb un gos especialitzat en detectar rastres d'accelerant.El confinament dels veïns de les urbanitzacions Mas Fumats i Puig Rom també ha acabat al vespre i s'han reobert els accessos a les zones més properes a l'incendi, tot i que es manté tallat el tram de la GI-614.El cap operatiu dels Bombers, Francesc Boya, ha explicat que les tasques d'extinció han estat complicades sobretot per l'aparició de quatre focus cremant a l'hora, que ha obligat a dividir els efectius i prioritzar els focus amb més risc potencial. A més, avisa que tot i les pluges de les darreres setmanes, les circumstàncies meteorològiques són les mateixes que en altres estius i queden "bosses seques" a zones com el Cap de Creus, la Terra Alta o les Terres de l'Ebre.L'alcaldessa de Roses, Montse Mindan, ha agraït la tasca als equips d'emergències, que han aconseguit frenar la propagació del foc. "Hi ha hagut alguns moments complicats però en poques hores ho han pogut solucionar", ha dit.


FESTIVAL JAZZ PALMA 2021\nConcerts: FESTIVAL JAZZ PALMA 2021\nEl Festival Jazz Palma 2021 tindrà lloc entre el 5 i el 14 de febrer a diferents espais de la ciutat\nLa inauguració serà el divendres 5 de febrer al Teatre Principal de Palma. El saxofonista Perico Sambeat dirigirà un poderós ensemble d'importants músics de jazz.\nDia 6 de febrer Al Trui Teatre\nMihalis Kalkanis Group, amb el contrabaixista Mihalis Kalkanis.\nDia 7 de febrer al Teatre Municipal Xesc Forteza\nElisabet Raspall i Belen Cabanes\nConcert a on combinaran la música original de la pianista i compositora amb la dansa i les castanyoles de la ballarina, que s’expressa tant amb el flamenc com amb altres estils.\nDia 8 al Teatre Irineu Segarra, concert de Pere Arguimbau Trio, format per\nPere Arguimbau a la guitarra\nLluís Gener al contrabaix\nGuillem Pons a la bateria,\nPresentaran un repertori de composicions originals que recorda els aires del jazz dels anys 50 i 60. A més,\nDia 9 de febrer al Teatre Principal acollirà a la sala petita un concert de Highlands Project, una de les formacions de jazz amb més projecció de les Illes Balears.\nDia 10 al Teatre Xesc Forteza\ndimecres dia 10 amb la saxofonista, compositora i líder de la banda de jazz Muriel Grossmann.\nDia 11 serà el torn de Xavi Torres, que actuarà amb Joris Roelofs i Joan Terol.\nDia 12 de febrer, al Teatre del Mar\nPep Garau Sextet, amb un repertori integrat per temes propis del trompetista, així com alguns arranjaments de Toni Vaquer, Miquel Àngel Rigo i Antoni Rodríguez.\nEl dissabte 13 e feber al Centre Musical Es Gremi\nJavier Vercher presentarà “Agricultural Wisdom”, un projecte musical en el qual aquest saxofonista i compositor de carrera internacional ha comptat amb un sextet format per alguns dels millors músics residents a València.\nLa cloenda del Festival Jazz Palma 2021 serà al Teatre Municipal Xesc Forteza amb l'Abe Rábade Trio\nl'Abe Rábade Trio arriba a Palma per a presentar el seu disc número 13 com a líder, el qual du com a títol Sorte (sort, en gallec), acompanyat per la seva secció rítmica habitual (duen més d'una dècada recorrent el món): Pablo Martín (Vitòria, 1974) al contrabaix i Bruno Pedroso (Lisboa, 1969) a la bateria.\nActivitats complementàries Festival\n- Cicle Dones & Jazz patrocinat per Rosa Blanca, que tindrà lloc a Can Balaguer els dies 9, 10 i 11 de febrer amb Anna Szostack, Anna Ferrer o Sheela Gathright.\n- Una exposició, un concert de La Fada Despistada o el concert “Ultra: música i poesia” sobre dones escriptores de la generació del 27, o altres activitats com projeccions de documentals o masterclass.


Els rosincs Miguel Lozano i Mario Rabell aconsegueixen arribar a La Seu d'Urgell per completar la 2ª etapa de la TRANSPYR ·\nInici Actualitat Els rosincs Miguel Lozano i Mario Rabell aconsegueixen arribar a La Seu...\nLa forta pluja i el fred protagonistes d’aquesta segona etapa, que ja s’ha cobrat els primers abandonaments\nEls ciclistes rosincs, Miquel Lozano i Mario Rabell, continuen a la prova de Monutain Bike que travessa els Pirineus de Roses a Sant Sebastià, al completar la segona etapa entre Camprodon i La Seu d’Urgell amb un temps de 8 hores, 27 minuts i 7 segons. Tot i la climatologia adversa, en forma de forta pluja i molta fred sobretot en la segona part del trajecte, que ha provocat diverses caigudes greus fins al punt que alguns participants han hagut d’abandonar, els components del Club Ciclista Roses van aconseguir arribar a línia d’arribada.\nEls rosincs ja han aconseguit completar dues etapes i ja falta un dia menys per complir amb el seu objectiu: arribar a Domostia-San Sebastián\nPel que respecta als guanyadors d’aquesta segona etapa, Pau Zamora i Arnau Rota, de l’equip Buff International, van invertir un temps de 6 hores i 3 minuts per creuar la línia d’arribada.\nZamora i Rota han tret gairebé dos minuts i mig a Daniel Martinez i Emilio Vivian, de l’equip Fundación Alberto Contador, que van ser els més ràpids en l’etapa inaugural d’aquesta Transpyr.\nSi el primer dia la forta calor, fins a 38ºC, va ser la gran protagonista, ahir la situació meteorològica va canviar completament, ja que el fred va acompanyar els ciclistes des de la sortida a Camprodon i a partir del segon avituallament, situat a l’estació d’esquí de La Molina, la forta pluja va dificultar molt la circulació dels participants, especialment en les zones de camins més estrets i enfangats.\nL’etapa d’ahir va provocar el primer accident seriós de la prova, que va comportar la retirada de Martin Cugnon, de l’equip belga O2 Bikers, amb un trencament de clavícula. Cugnon va patir una caiguda a la Collada Verda, a Ribes de Freser, i va haver de ser evacuat pel vehicle d’emergència i\ntraslladat a l’hospital de Campdevànol. Amb aquest ja són 3 els abandonaments que s’han produït en les dues primeres etapes. Ahir, a més, 6 ciclistes no van poder completar l’etapa i s’han reincorporat avui al punt de sortida.\nPer la seva banda, l’equip de Camprodon format per Jaume Guàrdia i Joan Compte, va recuperar el temps perdut durant la 1ª etapa per culpa d’una greu averia i van ser els tercers en creuar la línia de meta de La Seu d’Urgell, a 28 minuts dels primers.\nEl punt d’arribada estava situat a la plaça de l’Ajuntament, on es va fer l’acte de benvinguda per part del municipi de La Seu d’Urgell. El tècnic d’Esports del consistori, David Vallvé i el diputat d’Esports de la Diputació de Lleida, Antoni Navinés, van rebre el passaport de la Transpyr de mans\ndels corredors de Camprodon, i el van lliurar als representants de La Seu d’Urgell, Jordi Ballester i Jordi Guitart, que el conduiran fins a El Pont de Suertja s’està disputant l’etapa reina de la Transpyr, un recorregut de 128 quilòmetres i un desnivell de 3.500 metres entre La Seu d’Urgell i El Pont de Suert, el que la converteix en la més dura de les 8 etapes de la prova.\nArticle anteriorMiquel Lozano I Mario Rabell superen la 1ª etapa de la TRANSPYR arribant a Camprodon sense problemes\nArticle següentUn nadó d’un mes i una nena de 7 anys ferits lleus en un accident d’autobús a Vila-sacra


RAVAL PER VIURE: Em pregunto si s'hagués actuat "d'ofici" si els veïns no s'haguessin manifestat i si s'hauria continuat fent la "vista grossa"\nEm pregunto si s'hagués actuat "d'ofici" si els veïns no s'haguessin manifestat i si s'hauria continuat fent la "vista grossa"\nPrimeras inspecciones de oficio en pisos turísticos en la Barceloneta\nL'ajuntament rastreja la Barceloneta per buscar-hi pisos turístics\nTres equips integrats per tècnics municipals i agents de la Guàrdia Urbana han iniciat aquest dilluns inspeccions aleatòries en edificis del barri de la Barceloneta, en el marc d'una campanya que pretén "pentinar" la zona per busca-hi apartaments turístics il·legals.\nSegons han informat fonts municipals, els controls d'aquestes tres noves patrulles d'inspecció van ser una de les mesures que la regidora del districte de Ciutat Vella, Mercè Homs, va anunciar divendres passat dia 22 per solucionar l'anomenat 'turisme de borratxera', que en els últims dies ha provocat les protestes dels veïns del barri de la Barceloneta.\nLes patrulles estan integrades per un tècnic municipal de l'àrea d'inspeccions del consistori i per un agent de la Guàrdia Urbana, que elegeixen aleatòriament determinats edificis del barri per controlar-los de forma sistemàtica.\nUna vegada seleccionat el bloc, els equips mixtos comproven porta a porta la identitat dels veïns que hi viuen i reuneixen informació d'aquests sobre la possible existència d'apartaments il·legals al bloc o de turistes amb comportaments incívics. En el cas de no poder contactar amb els habitants d'alguna de les vivendes del bloc inspeccionat, els equips municipals tornen al pis en altres moments del dia fins a aconseguir aclarir qui hi viu, ja que l'objectiu de la campanya és portar a terme un control "sistemàtic" dels immobles de la Barceloneta, segons un portaveu municipal.\nExpedient administratiu o multa per incivisme\nSi es detecten vivendes llogades il·legalment a turistes, els inspectors obren l'expedient administratiu corresponent, mentre que els agents de la Guàrdia Urbana tenen coma objectiu sancionar les conductes incíviques o que vulnerin les ordenances municipals.\nSegons dades municipals, durant aquest mes d'agost s'han rebut 50 queixes per molèsties originades des de pisos turístics a la Barceloneta, contra les 14 del mateix mes de l'any passat, mentre que al juliol n'hi va haver 37 (van ser 19 el juliol del 2013). A diferència de les inspeccions que es portaven a terme fins ara, els controls iniciats aquest dilluns es realitzen d'ofici, sense que hi hagi una denúncia prèvia.\nEl reforç de les inspeccions a la Barceloneta no calma, no obstant, els veïns del barri, que dissabte passat dia 23 van tornar a manifestar-se després d'abandonar sense acord la reunió amb la regidora de Ciutat Vella.\nCent controls el primer dia d'inspeccions\nLa primera jornada d'inspeccions al barri de la Barceloneta per comprovar si hi ha pisos habilitats com a apartaments turístics irregulars ha acabat amb un centenar de controls, segons han informat fonts municipals.\nAquests treballs els fan tres equips mixtos formats per inspectors municipals i agents de la Guàrdia Urbana, que de forma aleatòria fan els controls.


Opinió - Realment Sant Cugat expulsa per raó de renda més que altres municipis?\nRealment Sant Cugat expulsa per raó de renda més que altres municipis?\nLes raons per les quals una persona o una família decideixen canviar el seu municipi de residència poden ser molt variades i no es troben desagregades a les estadístiques que he pogut trobar. Certament, és evident que hi ha migracions provocades per canvis personals o familiars amb impacte econòmic (emancipació de la joventut, divorcis, viduïtat, atur...) però això passa malauradament a tots els municipis i no necessàriament impliquen una migració forçosa. Si mirem les dades no es poden treure conclusions concloents. L'estadística disponible a la qual podem recórrer és la de migracions per municipi, la qual posada amb relació a la població ens dona una idea de la magnitud del problema.\nLa mitjana dels anys 2018, 2019 i 2020 indica que cada any emigra el 3,8% de la població de Sant Cugat (per la raó que sigui). Doncs bé, estudiada aquesta mateixa dada per altres municipis veiem dades que podrien sorprendre: Cerdanyola, 3,9%; Cornellà, 4,3%; Santa Coloma de G., 4,7%; L'Hospitalet, 5,4%; entre moltes altres. De fet, estudiats 25 municipis catalans comparables veiem que Sant Cugat queda a la part mitjana de taula.\nCom hem d'interpretar que emigri molta més gent de L'Hospitalet que de Sant Cugat? És evident que en tots dos casos, com en qualsevol altre, hi ha migració forçosa, però quanta? També en tots dos casos hi haurà migracions buscant millores de qualitat de vida, ambients més rurals, i moltes altres que tenen a veure amb altres raons personals, laborals o professionals. A Sant Cugat, per exemple, que acull tantíssimes persones expatriades que treballen a les multinacionals de l'entorn, es podria dir que aquesta xifra de migracions considerant només la població local hauria de ser encara més baixa? No ho sabem.\nEl que sí que es pot afirmar és que les dades no indiquen que Sant Cugat expulsa més que la resta de municipis comparables. En alguna mesura que desconeixem tots els municipis, Sant Cugat també, expulsen població per raó de renda i aquest és un fenomen molt indesitjable que cal combatre. És més, és intuïtivament probable, i de fet segur que tothom coneix casos, jo també, que a Sant Cugat aquest fenomen sigui més greu, que hi hagi potser més població expulsada per raó de renda que a altres municipis simplement perquè Sant Cugat és molt més valorat i per tant més car. Però igualment, també és segur que té més capacitat de retenció perquè és capaç d'oferir més i millors oportunitats vitals a la seva gent (més formació, més i millor ocupació i, per tant, menys atur i salaris més alts, millor xarxa de protecció social, més habitatge protegit, etc.).\nLes conclusions d'aquest article són dues. Primera, el Tripartit fa servir eslògans electoralistes sense fonament (governs "elitistes", "classistes", "expulsa"...). El problema és que a partir d'aquests propugna ni més ni menys que un canvi de model! Una "transformació" que vol que Sant Cugat sigui una ciutat densa, compacta i molt més gran, una ciutat pitjor. Poca broma. Tot plegat quan el que mostren les dades és just el contrari: que el Model Sant Cugat desenvolupat des de finals dels '80 (urbanisme a escala humana i equilibri territorial + cohesió social i impuls cultural + economia potent i diversificada + gestió pública avançada), és capaç d'oferir moltes més oportunitats a la seva gent durant tot el seu cicle vital.\nI segona: I tant que sí! Sant Cugat ha d'enfortir les seves polítiques orientades a fer possible la permanència de la seva població al municipi i fins al mandat passat ho havia fet més que la gran majoria de municipis comparables. Malauradament, del govern ERC-PSC-CUP actual no podem dir el mateix.\nEl Tripartit governa basant-se en diagnòstics molt febles i conseqüentment pren decisions molt equivocades i d'impacte molt negatiu en la qualitat de vida. Per sort, en general, és un govern poc preparat per gestionar i la seva lentitud extrema podria fer que les coses es puguin revertir a partir de 2023. Ara bé, si governen quatre anys més les cicatrius molt em temo que seran ja inesborrables.


Catalunya és la comunitat on es tramiten més permisos de paternitat – Dones en Xarxa\nCatalunya és la comunitat on es tramiten més permisos de paternitat\nCatalunya és la comunitat on…\nLa Seguretat Social va dedicar 825,25 milions d’euros al pagament de les més de 180.000 prestacions per maternitat tramitades en el primer semestre de l’any en el conjunt d’Espanya i 104 milions més per al permís de paternitat, de què han gaudit prop de 140.000 pares. Així ho ha explicat avui el Ministeri de Treball i Afers Socials , que ha detallat que Catalunya va ser la segona comunitat amb més prestacions per maternitat rebudes (unes 32.000), només per darrera d’Andalusia, i la primera en nombre de permisos de paterntiat (25.523).\nDe gener a juny, la Seguretat Social va gestionar 180.333 prestacions econòmiques per maternitat en el conjunt d’Espanya, el 9,54% més que al mateix període de l’any anterior. De totes aquestes prestacions de maternitat gestionades, 177.646 van ser percebudes per la mare, mentre que 2.687 van ser gaudides pel pare.\nEn el cas del permís per paternitat, el nombre de processos gestionats va ser de 139.483 i el seu import va ascendir a 104 milions d’euros. Catalunya és la comunitat amb més permisos de paternitat sol·licitats, amb 25.523, seguida d’Andalusia, amb 22.661, i Madrid, amb 22.555, mentre que La Rioja tanca la llista de comunitats amb 1.042 processos.\nLa Llei d’Igualtat va entrar en vigor al març de 2007 i va establir aquest permís de paternitat independent del permís per maternitat i compatible amb aquest quan és gaudit pel pare. La quantia del subsidi per paternitat és la mateixa que l’import del permís per maternitat, el cent per cent del sou, i la prestació s’abona per un període de 15 dies.\nCategoria: Mercat laboralPer Patricia Fernandez 30 Juliol, 2008\nAnteriorPrevious post:Malestar, psicopatologia i subjectivitat femeninaSegüentNext post:Amor de mare en temps de guerra


Arxius de sortides professionals de psicologia - Blog dels Estudis de Psicologia i Ciències de l'Educació\nEtiqueta: sortides professionals de psicologia\nExpliquem el Pràcticum de Psicologia, fita clau del grau de la UOC, que encamina l’elecció professional i és font d’aprenentatges, experiència i contactes.\nQuè és la psicologia perinatal? I quins són els aspectes psicoafectius que aborda? Raquel Huéscar Párraga és psicòloga especialitzada en psicoteràpia psicoanalítica amb infants i adolescents. Al llarg de la seva trajectòria professional… Read more »


Subvenciones archivos - Xarxa Agricola\nAjudes al desenvolupament rural a través de la sol·licitud única.\nEs convoquen les ajudes recollides en l'article 1 de l'Ordre 5/2015, de 27 de febrer, la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, i en concret les següents...\nAjuda a les inversions en explotacions agràries mitjançant plans de millora.\nPetites empreses innovadores, tant persones jurídiques com empreses individuals, que tinguen seu social o establiment de producció situat en la Comunitat Valenciana.\nAjudes a cooperatives i societats laborals (2020-Economia social).\nASSISTÈNCIES TÈCNIQUES – CONSTITUCIÓ de NOVES – INCORPORACIÓ DE PERSONES DESOCUPADES com a sòcies treballadores – INVERSIONS en OBRES o INVERSIONS en cooperatives.\nAjudes indemnitzatòries per a l'erradicació i el control del bacteri de quarantena Xylella fastidiosa.\nTant en les parcel·les dels propietaris agrícoles com per als proveïdors de material vegetal de la Comunitat Valenciana.\nFinançades per FEADER, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, gestionades per la Direcció General de Desenvolupament Rural i Política Agrícola Comuna, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic…\nAjudes per al suport a la certificació de la producció ecològica en la Comunitat Valenciana, en el marc de l'I Pla Valencià de Producció Ecològica 2016-2020.\nL'objecte de les ajudes és el de fomentar la producció ecològica en l'àmbit de la Comunitat Valenciana en el programa de la qualitat dels aliments regulat en el Reglament (CE) 834/2007, del Consell, de 28 de juny de 2007, i en el Reglament (CE) 889/2008…\nConvocar per a l'exercici 2019 les subvencions destinades al programa de foment del treball autònom, regulades en l'Ordre 18/2017, de 28 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible…\nAjudes per a la cooperació en el marc del Programa de desenvolupament rural de la Comunitat Valenciana.\nTECG-Ajudes per a la cooperació en el marc del Programa de desenvolupament rural de la Comunitat Valenciana 2014-2020, regulades per l'Ordre 3/2018, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura…


Renovant la web del Centre d’Assessorament\nHola amigues/cs, clientes/ts, famílies.\nEn primer lloc, esperem que esteu gaudint d’unes immillorables vacances i que la calor d’enguany no us pesi gaire.\nEn segon lloc, dir-vos que estem millorant la web. Per això, durant un temps, potser hi haurà alguna incidència al respecte. Us agrairem molt que qualsevol cosa que detecteu, així com qualsevol suggeriment, utilitzeu el contacte per assabentar-nos i hi posarem remei tant aviat com sigui possible.\nD’altra banda, recordar que si necessiteu contactar amb nosaltres, ho podeu fer encara que siguin vacances.\nAl Centre d’Assessorament, la Infermera sempre hi és!\nSí, comença un nou curs!!! ho considerem així perquè anem com les famílies, marcant la pauta les vacances escolars.\nAl Centre d’Assessorament, durant l’estiu, no hem tancat del tot, ens hem vist amb algunes/ns de vosaltres. Però la majoria heu fet l’estiu.\nSi heu fet vacances, desitgem hagin estat les millors. Si no, aviat les podreu gaudir.\nDilluns vinent recomencen les activitats de grup: l’Exercici Saludable els dilluns i el grup Grans els dimarts. Queden places lliures per si algú s’hi vol afegir.\nUs esperem també per seguir converses que vàrem deixar al juliol, per repassar pautes saludables, per instaurar mesures de prevenció per l’hivern que s’acosta, per buscar unes flors de Bach que facilitin la tornada a les activitats habituals, per rebre algun tractament manual, per parlar de l’alimentació saludable, de com es desenvolupen els vostres infants i adolescents,…….us esperem per tot el que us calgui i us puguem fer servei.\nI us esperem ja amb la nova font d’aigua fresca i les infusions per si en voleu mentre espereu o durant la visita.\nI alguna senzilla sorpresa més.\nCom veieu, volem que la celebració del 25è Aniversari del Centre d’Assessorament es perllongui al llarg del curs 2016-17. Ens ajudareu amb els vostres suggeriments?\nAh! i us volem demanar alguna cosa: qui tingui activitat al facebook i ho consideri oportú, que escrigui alguna cosa a la pàgina. un m’agrada, un comentari, una puntuació dels nostres serveis, una recomanació, compartir els posts, donar-nos a conèixer a amigues/cs,…n’estarem molt agraïdes.\nFeliç i saludable retorn a les vostres activitats!!!\nS’acaba el mes de juliol, s’ha acabat el curs, és hora de desitjar-vos molt bon estiu i un feliç retorn després de vacances…….\nPerò enguany, abans d’aquestes merescudes vacances, també us volem explicar una cosa.\nFa un temps ja que el Centre d’Assessorament va fer 25 anys.\n25 anys!!! gràcies a totes i tots vosaltres, petits i grans.\nEl Centre segueix existint, després de 25 anys, perquè heu confiat i seguiu confiant en els serveis que us oferim amb molta estima.\nEn el seu moment no vàrem celebrar res, tot i que abans havíem celebrat els 5, els 10,…….recordeu els 15??? quan vàrem fer el darrer trasllat i va haver jornada de portes obertes? Com ho podíem celebrar aquesta vegada? els 25?\nFinalment, la decisió va ser de fer alguna millora per vosaltres, per tothom, perquè quan vingueu us hi seguiu trobant com a casa.\nPrimer vàrem posar WIFI per si heu d’esperar. Després vàrem posar un sofà de mil colors…….i ja ningú seu a les cadires!\nUn dia vàrem decidir que calia millorar l’estat de les parets i va començar la sessió de pintura. Colors alegres, energètics en alguns llocs, relaxants en d’altres…….quan vingueu no ho coneixereu!\nPerò només ensenyarem una petita mostra. Encara falten detalls.\nI no hem acabat. Esperem, quan torneu al setembre, poder-vos oferir una font d’aigua fresca. I també calenta. I capses d’infusions perquè us relaxeu i gaudiu mentre espereu la nostra atenció.\nAh!!! i estigueu alerta! no fos cas que hi hagi alguna sorpresa més.\nUs esperem, passat l’estiu, al vostre Centre d’Assessorament.\nFa dies que estem anunciant al facebook i al twitter del CENTRE D’ASSESSORAMENT la SETMANA NATURAL que organitza el COIB del 17 al 20 de novembre.\nSetmana plena de propostes saludables dirigides al col·lectiu infermer i també a tota la comunitat.\nAvui us volem destacar algunes de les activitats que us poden resultar d’interès:\nDilluns 17h “Taller d’algues” a càrrec de Josefina Llargués.\nDilluns 18h “La farmaciola homeopàtica” a càrrec de Julio Cubilla.\nDimecres 11h “Nutrició conscient” a càrrec d’Eva Sánchez.\nAquestes només son algunes de les 13 conferències, 10 tallers, fira, espai per rebre breus tractaments i moltes més coses saludables interessants.\nBenvolgudes/ts, la majoria haureu tornat de vacances i a les cases on hi ha criatures les motxilles ja deuen estar ben preparades per dilluns 15.\nTorna la feina i també totes les rutines. I moltes i molts de nosaltres amb nous i bons propòsits per aquest nou curs.\nDes del Centre d’Assessorament seguim amb les propostes saludables, “SETEMBRES I OCTUBRES”, per seguir fent salut amb tothom!!!\nSeguir parlant d’emocions. Aquesta vegada una sola sessió on ens preguntarem i respondrem: “Com em pot ajudar la teràpia floral?: un pas breu per les 38 possibilitats que aporta el sistema floral de Bach”.\nPortes obertes per qui desitgi provar l’exercici saludable que oferim en el Centre d’Assessorament els dilluns a la tarda i els dimarts al matí. Durant el setembre i octubre per una sessió de prova gratuïta.\nVALS: NADÓ, ANIVERSARI, Vals REGAL per qualsevol ocasió en que voleu regalar Salut!!!\nDurant la segona quinzena de Setembre les visites per parlar d’Alimentació saludable s’ofereixen amb un 25% de descompte. Aprofita-ho!!!.\nI aneu-vos preparant per més novetats els propers mesos. Volem comptar però amb els vostres suggeriments. No dubteu a enviar-los via facebook, whatsapp, mail,…….i mirarem d’atendre’ls en les activitats i serveis que oferim.\nSi esteu interessats/des en alguna activitat d’aquests “SETEMBRES I OCTUBRES SALUDABLES” contacteu amb la Montserrat:\nAprofitant aquests “SETEMBRES I OCTUBRES SALUDABLES” que us ofereix el Centre d’Assessorament fareu SALUT!!!\nCarles Lucas Giralt en Colònies per saber-ho tot sobre l’asma\nNúria en Colònies per saber-ho tot sobre l’asma\nNoe en Colònies per saber-ho tot sobre l’asma


Revisió mèdica obligatòria | Club Tennis Barcino\nRevisió mèdica obligatòria\nPer acomplir amb les normatives esportives, partir d’enguany serà obligatori que tots els alumnes del Club nascuts entre el 1999 i el 2010 de les escoles de Tennis, Pàdel, Tennis Taula, Hoquei, Futbol Sala i Natació realitzin ANUALMENT una revisió mèdica bàsica tipus I. A més, els grups de tennis d’Elit Matins, Elit Pro i Elit hauran de realitzar la revisió mèdica tipus II.\nA través de l’empresa CGE, el Club ofereix la possibilitat de fer-les a les nostres instal·lacions. Les revisions es faran del 6 al 10 de novembre de 2017.\nPassada aquesta data, podeu adreçar-vos al Dr. Joan Vázquez, de DIFF Salut (Av. Xile, 38, baixos · Barcelona) per fer la revisió al mateix preu que al Club. Per demanar hora, contacteu al tel. 692 18 92 15 dilluns i dimecres.\nEn cas de tenir-ne ja una de feta o de fer-la en un altre centre, hauran de fer arribar al Club el certificat d'aptitud on constin els paràmetres estudiats o analitzats.\n- Els pares han de comunicar al correu electrònic eduardo.lopez@ctbarcino.cat:\n· Si volen fer la revisió a través del Club.\n· El dia que volen fer-la\n- Els alumnes que ja tenen una revisió feta, o si la volen fer a un altre centre:\n· Hauran d'aportar el certificat i els resultats al Club (aquestes proves hauran d'analitzar i contenir els mateixos paràmetres que les revisions que es faran al Club).\n- Es proposa als pares, mares i alumnes realitzar les revisions per grups, en funció de les escoles i nivells, els mateixos dies que els alumnes tenen entrenaments al Club. Els respectius responsables i preparador físic s'encarregaran prèviament de gestionar els grups i agilitzar el procés.\n- Els nens i nenes d'entre 8 i 12 anys hauran de venir acompanyats pel pare, mare o tutor. La resta podran venir sols.\n- El dia de la revisió hauran d'entregar complimentat el següent formulari:\nRevisió tipus I: 20 €\nRevisió tipus II: 25 €\nAquest import es cobrarà en el rebut del mes següent a la realització de la revisió.\nRevisió mèdica tipus I Revisió mèdica tipus II\nAnamnesis: Recollida de dades i antecedents familiars...\nEstudi Dinamomètric: Estudi de les característiques musculars; forces manual i lumbar.\nEspirometria: Estudi de la capacitat pulmonar en repòs i valoració VO2.\nExploració cardíaca: ECG. Valoració i diagnosi d’electrocardiograma en repòs.\nExploració cardiorespiratòria i exploració física.\nCine antropometria: Pes, talla envergadura, perímetres, plecs...\nErgonomia: Realització de la prova d’esforç >85% de la capacitat teòrica.


Benetússer recolza per unanimitat la declaració institucional de suport a la seua hostaleria i comerç local | Valencia Extra\nCom cada últim dijous de mes, l’Ajuntament de Benetússer va celebrar el seu ple municipal de caràcter ordinari, novament en modalitat telemàtica a causa de l’actual situació sanitària. Entre els assumptes a tractar en l’ordre del dia, es va abordar amb caràcter d’urgència la sol·licitud per part de les associacions d’hostaleria i comerciants per a comptar amb el suport dels representants públics municipals a l’hora de fer front a l’impacte de les noves mesures establides per a frenar l’expansió de la Covid-19. La corporació municipal va aprovar per unanimitat una declaració institucional, així com el compromís d’elevar les peticions en ella incloses tant al Govern autonòmic com a l’estatal. “Els nostres hostalers i comerciants compten amb tot el nostre suport i, dins de les nostres competències, els proporcionarem totes les facilitats perquè desenvolupen la seua activitat, així com assessorament a l’hora de canalitzar les ajudes econòmiques destinades a aquests sectors”, ha destacat l’alcaldessa de Benetússer, Eva Sanz.\nEntre les sol·licituds realitzades per l’Associació d’Hostaleria de Benetússer i l’Associació de Comerciants Benetússer, es va abordar la qüestió de les limitacions horàries que afecten el repartiment de menjar a domicili. En aquest sentit, el consistori va ratificar la permissió de circulació en horari de confinament nocturn per a garantir els lliuraments de productes de primera necessitat, com és el cas de l’alimentació, de la mateixa manera que el coneixement d’aquesta mesura per part de les forces de seguretat.\nQuant a les ajudes directes per a autònoms, des de l’àrea de Desenvolupament Local s’està treballant per a canalitzar els 376.381 euros que conformen el Pla Resisteix de la Generalitat Valenciana, dels quals el 62,5% dels fons són aportats pel Govern autonòmic, el 22,5% per la Diputació de València i el 15% per l’ajuntament. Pròximament es coneixeran els requisits i la manera d’accedir a aquestes ajudes, així com els temps de recepció d’aquestes.\nCampanya de suport a l’hostaleria local\nDes de l’entrada en vigor el passat 7 de gener de les mesures extraordinàries autonòmiques que decretaven el tancament de l’hostaleria local de Benetússer, el consistori ha col·laborat estretament amb els negocis afectats per a, a més de fer-se eco de les seues peticions, oferir-los els seus canals de comunicació per a facilitar la seua activitat en el compliment de les restriccions. D’aquesta manera, mitjançant la campanya ‘Benetússer, la nostra hostaleria et necessita!’, s’ha dut a terme una crida a la ciutadania perquè faça costat als bars, restaurants i cafeteries que continuen donant servei en la localitat, publicitant els seus negocis i el tipus de servei oferit. A més, tots els hostalers i hostaleres interessats a participar i aparéixer en el llistat municipal poden sol·licitar-lo telefonant al 666 50 37 49 / 677 112 065 o escrivint un missatge al correu electrònic adl@benetusser.net


La Policia Municipal de Girona deté dos joves amb 1,5 quilos de marihuana al maleter del cotxe - El Gerió Digital\nEls agents van aturar el vehicle durant un control de seguretat ciutadana\nDimecres, 2 de març de 2016 15:36h\nLa Policia Municipal de Girona ha detingut dos joves de 21 i 23 anys per un delicte contra la salut pública. Els fets van passar la matinada de diumenge a dilluns quan els agents van aturar el vehicle durant un control de seguretat ciutadana. Quan el conductor va abaixar la finestra, els agents van sentir la forta olor que desprenia la droga. Davant les sospites que els joves portessin amagada marihuana, van escorcollar el cotxe i van localitzar al maleter una bossa de plàstic plena d'una substància vegetal.\nEls policies van comprovar que es tractava d'1,5 quilos de marihuana i, per això, van arrestar els dos joves. Els detinguts són Mohamed B., de 23 anys i veí de Salt (amb antecedents), i Isa S, de 21 anys i veí de Girona. Els fets van passar al voltant de la una de la matinada del diumenge al dilluns dia 29 de febrer, quan la Policia Municipal estava fent un control de seguretat ciutadana a a confluència del passeig Devesa amb l'avinguda de França. Dos agents uniformats que formaven part d'aquest dispositiu van aturar un vehicle Volkswagen Golf de color vermell ocupat per dos joves. Quan el conductor va baixar el vidre de la finestra, els policies van sentir una forta olor de marihuana que emanava del vehicle.\nTot seguit, els agents van demanar al conductor i al seu acompanyant que baixessin del vehicle per tal d'escorcollar-ne l'interior. Els policies van localitzar dins del maleter una bossa negre de plàstic que contenia una substància vegetal amb una forta olor a marihuana. El copilot, posteriorment, va dir als agents que aquella substància era propietat dels dos.\nSeguidament, els agents van identificar al conductor i l'acompanyant i van confirmar que, efectivament, la substància trobada era marihuana i que la quantitat localitzada era d'1,5 quilos.\nPer tot plegat, els agents van detenir per un delicte contra la salut pública Mohamed B, de 23 anys veí de Salt (de qui consten quatre detencions més), i a Isa S., de 21 anys, veí de Girona, sense antecedents.


Es tracta d'un total de 500 euros que aquest club esportiu palamosí va lliurar ahir a l'entitat Càritas, que gestiona l'EDA "Albert Castejón", amb la col·laboració de l’Ajuntament de Palamós.\nAquests fons econòmics són fruit de la recaptació aconseguida amb motiu de la realització del tradicional Campionat de Golf Platja que es va organitzar el dia 12 d’octubre, i de l'aportació realitzada pel Club de Golf Pitch&Putt Palamós. Càritas destinarà aquests diners a l’adquisició productes, principalment frescos, per l’Espai de Distribució d’Aliments.\nL’acte de lliurament del taló es va realitzar al mateix EDA i va comptar amb la presència de diversos representants de les entitats Club de Golf i Càritas, acompanyats dels regidors d’Acció Social i d’Esports de l'Ajuntament de Palamós.\nL’Espai de Distribució d’Aliments (EDA)-Albert Castejón, a Palamós, va acollir ahir dilluns 25 de novembre, l’acte de lliurament de la recaptació solidària que el Club de Golf Pitch&Putt Palamós va recollir amb motiu de l’organització del tradicional Campionat de Golf Platja que aquesta entitat va organitzar el dia 12 d’octubre a la platja Gran de Palamós, sumats a l'aportació directa de fons realitzada per aquest club esportiu local.\nEs tracta d'un total de 500 euros que el president del Club de Golf palamosí, Francesc Ferrer, va lliurar a la presidenta de Càritas Interparroquial Palamós i Sant Joan, Fanny Fuertes, i que seran destinats a l’adquisició productes, principalment frescos, per l’Espai de Distribució d’Aliments-Albert Castejón que aquesta entitat gestiona a la vila amb la col·laboració de l’Àrea d’Acció Social i Cooperació de l’Ajuntament de Palamós.\nAquest equipament social, situat al número 20 del carrer de Mas Guàrdies, dóna servei a famílies de Palamós que requereixen ajuda per cobrir les necessitats bàsiques primàries, aportant-los aliments de primera necessitat, i sota el cribratge tècnic previ realitzat pels Serveis Socials municipals.\nL’acte de lliurament dels diners que es va realitzar al mateix EDA, va comptar amb la presència de diversos representants del Club de Golf i Càritas, acompanyats de la regidora d’Acció Social i Cooperació, Chaymae Mechaal; i d’Esports, Joan Barba.\nL’objectiu dels Espais de Distribució d’Aliments és avançar i consolidar la feina que les institucions públiques i privades realitzen envers les persones que es troben en situació de pobresa i exclusió social, ampliant el nivell de cobertura de les necessitats bàsiques primàries i reforçant la dimensió promocional i educativa amb les famílies i el treball en xarxa.


Margarita Rivière: Una plaça per a una periodista | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\n16 JUL 2021 - 20:32\tCEST\nLa nova plaça Margarita Rivière, al districte de les Corts de Barcelona. ALBERT GARCIA\nSota un sol abrasador, un diumenge de juliol, a Barcelona, la nena de 5 anys lletreja la paraula enèrgicament: P-E-R-I-O-D-I-S-T-A... Mai cap paraula no havia estat tan llarga ni havia provocat tanta suor. Després comença amb el nom: M-A-R-G-A-R-I-T-A. Aprendre a llegir és apassionant; res ni ningú no et detenen. Ho llegeix tot, tant si està escrit al terra com al cel. S’entrebanca, respira i alça la veu. Però tornem a la plaça: és diumenge, fa calor i no hi ha ningú. Els gronxadors sadollen l’ànsia de llegir de la nena i, tot i que es crema les cames amb el tobogan, en vol més. Per fi hi apareix un veí, que passeja un gos. Se l’assalta i se li pregunta. Admet que no coneix la periodista que dona nom a aquest lloc que s’acaba d’estrenar: Margarita Rivière. Una altra ciutadana, que circula a bon pas per davant de la bonica placa, al centre de la plaça, assegura en veu alta al seu acompanyant: “Va ser una professional molt talentosa”. La nena de 5 anys hi afegeix, també en veu alta: “La meva mare la coneixia”. No vaig intimar mai amb ella, però per conèixer-la, calia llegir-la; i quan la llegeixes, t’adones que molt del que va explicar perdura.\nLa plaça de les Cristalleries Planell, al barri de les Corts, ja s’anomena Margarita Rivière, en honor a una dona que va dedicar la seva vida al periodisme. La presència de dones al nomenclàtor de la ciutat és ínfima. Només hi ha 356 noms de dones en un total de 4.596 espais. De 32 noves denominacions de carrer que ha aprovat l’Ajuntament que dirigeix Ada Colau, 26 corresponen a dones en els últims dos anys, i n’hi ha 14 més en procés d’aprovació en la ponència.\nRivière va morir el març del 2015. Va formar part de l’equip fundador d’El Periódico i va ser directora de l’Agència Efe a Catalunya i redactora del llibre de premsa i del programa de mà de les cerimònies d’inauguració i de clausura dels Jocs Olímpics de Barcelona 92; a més de dirigir i presentar el programa de TVE Hablemos del amor el 1984, entre altres coses. I va escriure molt, i durant molt de temps, en aquest diari. “Són temps apassionants: grans veritats s’enllacen amb petites mentides, i grans mentides, amb semiveritats. Bull l’eufòria, ningú no s’aclareix: Barbaritats? Ximpleries? Preses de pèl? Realitats? Importa tot això si estem tan al dia?”, escrivia la periodista l’abril del 2012 a El País.\nNomés vaig estar amb ella una vegada i va ser durant molta estona, perquè la vaig entrevistar. I recordo com aquell cos menut va obrir la porta amb un hola devastador. Vam parlar de moda, una de les seves passions; en sabia molt. Però també vam parlar de compaginar la maternitat amb diversos fills. Va ser d’aquelles entrevistes de les quals surts convençuda que aquesta, malgrat tot, és la millor professió del món. Quan vam acabar, em va regalar dues còpies de dos dels seus dibuixos. Defensava les dones, les periodistes i les mares. I totes alhora. Sempre. “El 1974, quan va entrar al diari, ella i Teresa Rubio eren les dues primeres redactores de la plantilla del Diario de Barcelona. No hi havia lavabos per a elles”, explicava Carles Geli. Les coses han canviat per a bé, però encara queda camí per fer. Tres anys després d’aquestes línies de Carles Geli, una dada: les dones periodistes representen el 64% del sector, però els homes ocupen el 73% dels càrrecs directius.\nDe 32 noves denominacions de carrer que ha aprovat l’Ajuntament que dirigeix Ada Colau, 26 corresponen a dones en els últims dos anys, i n’hi ha 14 més en procés d’aprovació\n“La Margarita era riallera i seriosa, acollidora i discreta, generosa i exigent. La continuo trobant a faltar, com també trobo a faltar les seves envejables qualitats professionals, que començaven per saber escoltar i saber preguntar. Si no ho creuen, llegeixin-la”, va escriure Vidal Folch sobre ella. I això és el que s’ha de continuar fent, perquè Rivière ha escrit de gairebé tot.\nPer exemple, de les cues: “Després d’un entrenament llarg, el més normal és que les cues siguin llocs predilectes i segurs! Si no fos així, ningú no aniria a esquiar o per la carretera un cap de setmana o al futbol... Si no fos així, pocs treballarien per pagar el dispendi de viure a la cua. Per descomptat, ens sobra temps. Visca les cues!”. Va ser el gener del 2004, a El País.\nO dels fumadors: “El drama del fumador també és la metàfora d’un món amb tendència al fonamentalisme: o et poses al costat del bé i la veritat, o et poses al costat de l’error. El que és pitjor de tot això és que tot fumador ho va començar a ser per agradar els altres o agradar-se a si mateix com a primer pas per agradar els altres. Així, doncs, el fumador també és un ésser desencisat que sap que no hi ha veritats inamovibles i que el que ahir semblava bo, avui és dolent. Pot ser que aquest sigui el seu gran pecat: pensar —quin consol tan trist— que algun dia algú descobrirà en el tabac, com ha passat amb la marihuana, unes propietats terapèutiques insubstituïbles. Si això passés, Churchill, que va dir que ‘fumar mata els microbis’, tornaria a tenir raó. És clar que, per a això, caldria començar per recuperar els microbis, i qui sap avui on són”. El juny del 2001, a El País.\nI molt de les vacances: “Són una conquesta democràtica. Però cal definir-les, de nou, a la llum de les persones que avui les busquen en el no-res, per sobreviure. Es necessita un temps, com un parèntesi, sense instruccions constants, sense obligacions, sense protectors solars ni cançons de l’estiu. Un temps en què l’única finalitat sigui la percepció de com discórrer del temps, per si mateix, sense cronòmetre ni termòmetre, sense previsions ni plans. Un temps net de publicitat, de famosos, de festivals d’estiu, de platges claveguera i de carreteres parada i fonda. Un temps de desintoxicació d’un món prêt-à-porter on tot està pensat per endavant. Així, doncs, el que es necessita és tot un canvi. Un veritable luxe a l’abast de la gent que s’hi atreveixi”. El juliol del 2003, a El País.\nAra Rivière no només perdura a través de la paraula, sinó també en aquest petit monticle que està situat enmig d’una plaça moderna i florida, i que recorda que ella va ser periodista de Barcelona. Una de les bones.


7 trucs per a un Nadal més equilibrat, també per a la butxaca! | Consumer\n7 trucs per a un Nadal més equilibrat, també per a la butxaca!\nEstar al tant de les ofertes, organitzar les festes a casa, aprendre a reduir el consum d'electricitat o fer a mà els regals i la decoració permet disminuir la despesa nadalenca\nData de publicació: Dilluns, 11deDesembrede2017\nAmb el Nadal arriben els regals, els sopars, les festes o el que és el mateix: despeses i més despeses. Però quan es camina just de diners, el Nadal són un esperó per posar a prova la creativitat. Doncs, amb imaginació, ganes i un polsim d’esforç, s’aconseguiran passar unes festes més equilibrades per a la butxaca, que no desbaratin el pressupost domèstic per a la resta de l’any. Si està buscant idees per estalviar aquest Nadal, en aquest article trobarà set trucs genials per aconseguir-ho: des de consells per estalviar en la cuina i reduir les factures de la llum, fins a idees per decorar i fer els regals a casa.\nEls espanyols gastaran aquest Nadal uns 633 euros per persona, segons vaticina la consultora Deloitte en un estudi recent sobre consum nadalenc. Però si les butxaques no estan molt plens, caldrà intentar rebaixar aquesta quantitat, sense disminuir el resultat final: un Nadal perfecte. Com fer-ho? Aquests set trucs poden servir de gran ajuda.\nTruc 1. Estalviar en la cuina aquest Nadal\nUna de les partides a les quals més diners es destina en Nadal és l’alimentació. Els dolços típics i els menjars familiars en els dies més assenyalats no falten. Per evitar gastar massa, és important comprar amb cap i buscar les millors ofertes i la qualitat per sobre de les marques. A més, és important evitar adquirir plats ja preparats, doncs resulten més cars i no sempre són més saborosos ni sans. Un menú senzill, però saludable i amb productes de qualitat, sempre serà un èxit.\nPer estalviar en la cuina és fonamental també tenir en compte l’ús racional dels electrodomèstics. Així s’evitarà una despesa energètica excessiva, que durant el primer trimestre d’aquest any va ascendir a 338,4 euros per llar, segons dades de l’Estudi Fintonic 2017. En aquest cas, n’hi ha prou amb seguir alguns consells coneguts, però poques vegades posats en pràctica: no utilitzar el rentavaixella fins que estigui ple, no obrir i tancar contínuament el frigorífic, no obrir el forn durant el cuinat -per a això tenen llum-, etc. Amb aquests trucs no solament s’estalvia diners, sinó també energia.\nTruc 2. Com estalviar llum i calefacció en Nadal?\nEn aquestes vacances es passa més temps a casa i es gasta més llum i calefacció. De fet, s’estima que durant el Nadal el desemborsament en llum és d’uns 35 euros addicional, doncs el consum elèctric creix un 28% de mitjana, segons la Xarxa Elèctrica d’Espanya (REE). A més, les llums en l’arbre i la resta de la llar suposen una despesa afegida.\nCom estalviar llum en Nadal? En primer lloc, cal apagar sempre les llums que no s’utilitzin i desendollar els electrodomèstics mentre no s’usen. Però, a més, es poden emprar llums nadalenques LED, que estalvien i són més ecològiques. A més, per crear ambient es pot recórrer a les ves-les (naturals o imitacions, amb piles) que amb prou feines gasten i il·luminen les estades fent-les més acollidores.\nEn el cas de la calefacció succeeix el mateix. En estar més temps a casa, s’encén més hores. No obstant això, es pot llevar durant el temps que s’estigui en la cuina, ja que la calor que desprenen el forn i els focs són més que suficients per mantenir-se calents. A més, és possible recórrer a altres trucs per escalfar la casa per menys diners, com col·locar catifes i utilitzar cortines i tapissos gruixuts per retenir la calor.\nTruc 3. Festes i cotillones cars? Organitzi’ls a casa!\nLi agradaria passar la Nit de cap d’any o el dia de Reyes en una festa però els cotillones són molt cars? La idea és organitzar la festa a casa. N’hi ha prou amb reunir als millors amics, escollir bona música i comprar alguns aperitius. Fins i tot es pot preparar un sopar i fer la proposta que cadascun aportació amb un plat (o que els convidats portin postres i begudes). Aquesta solució no solament és molt més econòmica que assistir a un local, sinó més íntima i divertida.\nTruc 4. Decoració de Nadal fet a mà\nSi hi ha alguna cosa que distingeixi al Nadal d’altres festes és que tot es decora per a l’ocasió: garlandes, flors de Pasqua, corones i fins a un avet ple de llums, cintes i boles. Si no es compta amb els adorns de l’any anterior, adquirir-los nous pot resultar bastant costós. Però hi ha una manera d’estalviar i, així i tot, tenir els ornaments i l’arbre més bonics. Fer-los un mateix!\nHi ha milers d’idees per elaborar adorns de Nadal econòmics: usar cistelles farcides de pinyes i bastons de caramels, crear adorns de cartró o de galetes i fins i tot fer boles amb pilotes de tennis de taula. A més, es poden emprar retales de tela i garlandes confeccionades amb cordes i cintes de colors. Les possibilitats són infinites! Tantes com doni de si la imaginació.\nI el mateix succeeix en el cas dels arbres de Nadal, que poden realitzar-se gairebé amb qualsevol objecte que hi hagi en la llar: des de llibres o coixins apilats, fins a amb dibuixos infantils. A més d’estalviar i ser ecològics, la família passarà una estona fantàstica!\nTruc 5. Regals de Nadal gratis… o gairebé\nPer a pares, fills, germans, parelles, bons amics, i, per descomptat, un mateix! En aquestes festes ens agrada fer regals a les persones que ens importen, però de vegades són massa costosos i un es gasta molt en ells, una mitjana de 248 euros per espanyol en 2016, segons l’informe ‘Tendències de consum en Nadal’, elaborat per Kantar TNS.\nHi ha opcions per fer obsequis per menys diners, com avançar les compres nadalenques i aprofitar-se d’ofertes, ja sigui en tendes físiques o per Internet. I també cap la possibilitat d’adquirir-los després del Nadal, quan ja estan més rebaixats. A més, és possible recórrer a tendes de segona mà, on es pot comprar roba i joguines a bon preu, o apuntar-se a la barata.\nUna altra opció és fer els regals un mateix. Ja siguin presents culinaris, manualitats o una bufanda tricotada a casa, aquests obsequis seran més econòmics, però replets de sentiments. A més, es poden també fer a mà els embolcalls, per arrodonir el regal. El cost econòmic serà mínim i no es deixarà a cap ser estimat sense el seu present.\nTruc 6. Viatjar barat en Nadal\nEn Nadal es viatja molt. Bé per veure a la família i passar uns dies amb ells o per fer una escapada. Si té intenció de volar, convé reservar amb antelació i al moment just. I és que efectuar la reserva en el millor instant pot arribar a suposar un estalvi de fins a 91 euros, segons un estudi del portal de viatges Skyscanner. A més, viatjar de nit també pot abaratir l’import del vol, doncs són les hores amb menor demanda.\nPer gastar menys en l’allotjament, es pot recórrer a cases de familiars o amics. També cap la possibilitat d’utilitzar els comparadors online d’hotels: aquestes plataformes permeten trobar ofertes a bons preus en establiments de qualitat.\nTruc 7. Com ensenyar als nens a estalviar?\nSi els nens veuen als seus majors gaudir d’aquestes festes sense desquadrar el pressupost ni sucumbir al consumisme exagerat, aquesta serà la seva primera lliçó d’estalvi nadalenc.\nA més, es pot aprofitar el Nadal per ensenyar als petits la importància de guardar els diners que reben per aconseguir una meta que ells mateixos fixin. Els nens més petits tindran joguines, però els més majors poden rebre diners i fins i tot una guardiola o llibreta en la qual dipositar els seus estalvis per, amb el temps, comprar algun article o servei més costós, com una bicicleta o un curs de tennis.\n6 consells essencials per estalviar en Nadal\n1. No endeutar-se per passar el Nadal. És important tenir clar que mai convé endeutar-se. Si no hi ha diners per dispendios, el Nadal pot ser més austera, però mai cal recórrer a demanar un préstec per seguir el ritme de les festes.\n2. Controlar l’ús de la targeta de crèdit. Una bona manera de mantenir a ratlla l’economia domèstica és utilitzar les targetes amb mesura. En Nadal, més que mai, es tendeix a gastar més de l’hagut d’en articles innecessaris. En aquests dies és convenient sortir de casa amb diners en efectiu.\n3. Comprar amb antelació o després de les festes. Si s’adquireixen els dies previs a les festes o quan acabin, les compres sortiran més econòmiques.\n4. Aprofitar les ofertes. En haver de preparar els sopars i menjars de Nadal cal saber escollir productes que tinguin qualitat però no preus desorbitats. Els supermercats tenen nombroses ofertes en les jornades prèvies, la qual cosa permetrà reduir la despesa en alimentació.\n5. No excedir-se amb regals i joguines. Tant per educar als nens com per estalviar, convé no excedir-se en el nombre d’obsequis que se’ls lliurin en Nadal. Han de regalar-se amb mesura, i sempre joguines adequades a l’edat i necessitats dels petits.\n6. Divertir-se sense gastar. Per passar unes bones vacances no fa falta alternar o anar de festa. Es pot aprofitar aquests dies d’asueto per sortir amb bicicleta, fer escapades a la muntanya, practicar esport o gaudir d’una jornada en el camp. I, si el temps no acompanya, es poden compartir en família jocs de taula o una bona pel·lícula.\ncalefacció compres cuina Electricitat festes Navidad-ca regals trucs per estalviar