L'òmicron podria fer trontollar la temporada de rebaixes al Vallès | RubiTV.cat\nL'òmicron podria fer trontollar la temporada de rebaixes al Vallès\nNacióDigital parla amb botigues i responsables del món del comerç per saber com estan anant les vendes en aquestes jornades inicials\nper Carlos Paños, Vallès Occidental, Catalunya | 14 de gener de 2022 a les 17:00 |\nLes rebaixes sempre comencen bé perquè al principi comprar és la novetat. | Adrià Costa\nLes persones som de tradicions. En conseqüència, i com és habitual, l'endemà de Reis -és a dir, el 7 de gener- la població es congrega en els centres comercials i botigues, per aconseguir els millors descomptes a les rebaixes d'hivern. Malauradament, la vida -arran de la Covid- ja no és la que era, per aquest motiu NacióDigital al Vallès Occidental surt al carrer a comprovar si alguns costums, com aquest, segueixen o per contra, l'òmicron també se'ls ha emportat.\nOficialment, el període de rebaixes conclou el dia 7 de març, per tant, es pot dir que és un període ampli atès que engloba tres mesos. Tot i això, Jesús Carballo, gerent de Comerç Sant Cugat, explica que aquest lapse de descomptes és com un efecte d'efervescència: "Les rebaixes sempre comencen bé perquè al principi comprar és com la novetat, però ja a finals d'aquesta setmana el ritme cau i comencen anar més fluixes. Fins al punt, que aquest serà el guió que arrossegaran fins que acabin". No obstant això, afirma que si els primers dies són realment bons, no importa que després baixin les vendes, ja que l'expedient està més que salvat.\nCom diu la cita popular: l'alegria va per barris. I el cert és que no pot tenir més raó. La tècnica de Terrassa Comerç, Anna Roque, apunta que les dates clau -divendres, dissabte i diumenge- no han anat gaire bé. En canvi, a l'altre capital vallesana, Josep Maria Porta, de Comerç Sabadell, assenyala que l'arrencada ha començat amb ganes i força, fins al punt que afegeix que "sembla que la tendència serà millor que les de l'any passat, gràcies al fet que la vida s'ha normalitzat una mica". Una resposta similar és la que es dona des de Sant Cugat on s'assegura que "les vendes respecte al 2021 poden pujar entre un 8 i un 10%. Especialment, en moda i complements que sempre són un dels sectors de més èxit."\nTot i els bons resultats, Porta adverteix que l'auge de la variant òmicron pot ser l'únic factor que llenci per terra aquestes previsions inicials de les rebaixes, ja que "la variant pot condicionar tots els nivells. És a dir, que pot incidir tant en l'àmbit del consumidor com del client provocant confinaments i, per tant, no gastant o no treballant". A més, Carballo comenta que "hi ha una part de la població que, tot i poder fer vida normal, encara es retreu una mica a sortir al carrer".\nEn aquesta línia continuista segueix també el discurs de Comerç Rubí, que menciona que la situació de les botigues, ara com ara, no és estable. Tanmateix, expliquen la que la mentalitat dels comerciants -tot i les adversitats- és positiva i que esperen que en el futur millori el panorama, però com diuen "amb òmicron mai se sap".\nDes de Terrassa són més escèptics, per això Roque explica que "tot i haver-hi molts positius i que el virus s'està escampant, encara no tenim clar si està sent una causa directa de les males sensacions de les rebaixes". Afegeix també que durant la campanya de Nadal "s'ha anat venent i estàvem amb pandèmia". Per aquest motiu, Comerç Terrassa posa la mira no només en la Covid sinó també en el fet que molta gent ha sortit a altres ciutats a comprar.\nAbans de les rebaixes d'hivern, el plat fort del comerç a casa nostra és la campanya de Nadal, on els preus no estan reduïts, però amb les festes on s'acostumen a fer regals, les vendes augmenten considerablement. A falta de dades concretes, que s'estan acabant de recollir en les diferents ciutats de la comarca, des de Comerç Sabadell consideren que el mes de desembre ha sigut "molt bo" per l'economia perquè la població -a excepció d'una setmana on va sorgir la idea d'un possible confinament- "va sortir en massa a comprar".\nAixò sí, tot i l'auge els resultats no van ser els esperats, ja que encara no s'aconsegueixen arribar als de prepandèmia. El mateix ha passat a Sant Cugat, on tenien com expectativa tornar als nivells de 2019 i no ho han assolit. El que sí que han fet és superar els de l'any anterior i també és una victòria perquè el sector es vagi recuperant.\nPel que fa a Rubí, comenten que a escala general ha anat exactament igual que l'última temporada, un símptoma que atribueixen al fet que la vida no s'acaba de normalitzar. I és que tal com expliquen comerços de la ciutat, la situació està "molt estranya": hi ha moments o inclús setmanes on, pràcticament, no hi ha feina i altres on hi ha grans pujades. Fet que els desconcerta una mica.\nA Terrassa les compres nadalenques van ser millors l'any passat que aquest. Anna Roque explica que el 2020 va ser un dels més destacats i que, fins i tot, va superar alguns d'abans de pandèmia. Ella ho atribueix al fet que "veníem d'un confinament municipal, per tant, la gent havia de comprar a Terrassa tant si com no". En canvi, en aquest 2021 com havia llibertat de moviment ha passat com a les rebaixes: Els egarencs han sortit fora a comprar i les vendes han caigut.\nSocietat, rebaixes d'hivern, rebaixes, economia, comerç, Vallès Occidental, compres


El 2n Concurs de Cant Josep Palet de Martorell, que se celebrarà entre el dies 8 i 11 de març de 2018, comptarà amb un nou premi especial gràcies a l'acord realitzat entre Joventuts Musicals de Martorell i la Fundació Victoria de los Ángeles.\nEl guardó, que es dirà Premi Victoria de los Ángeles, implicarà la participació a totes les masterclasses i activitats formatives de la Fundació Victoria de los Ángeles i del festival LIFE Victoria. El premi suposa, a més d'una important oportunitat per als participants, la implicació en el certamen d'una de les institucions de refèrencia dintre de l'àmbit musical estatal.\nLa Fundació Victoria de los Ángeles s’obre a l’art en majúscules, de la mateixa forma que Victoria de los Ángeles fou sensible no només a la música, sinó també a la literatura i a les arts plàstiques. Una sensibilitat que va saber compartir i comunicar, sempre amb generositat, i a través de la veu, possiblement el millor instrument de tots, però també el més fràgil.


No sé de què parlar amb la gent. Com solucionar aquest problema?\nNo sé de què parlar amb la gent. Com solucionar aquest problema? No hem de parlar, sinó escoltar. I llavors serà el conversador més intel·ligent i interessant. Perquè un home estima ...\nDescriviu breument els principis bàsics de Scientology. O doni un enllaç a material interessant sobre Scientology.\nDescriviu breument els principis bàsics de Scientology. O doni un enllaç a material interessant sobre Scientology. Escala d’organització de Scientologists Una potent estructura internacional a Moscou i Rússia estan representades per desenes d’organitzacions: l’església de Cienciologia de Moscou ...\nPodeu aconsellar proves psicològiques?\nPodeu aconsellar proves psicològiques? Imagina que estàs caminant amb algú pel bosc. Forester: Vés pel bosc i mira un animal no gaire lluny de tu. Què és aquesta bèstia? ...\nQuè significa portar una pedra al teu si?\nQuè significa portar una pedra al si? albergar una queixa Això suposa portar la ira, la enemistat i els plans de venjança. Com es desprèn de la història, inicialment aquesta expressió tenia un significat literal. Va aparèixer a ...\nCom arribar a ser anorèxica?\nCom arribar a ser anorèxica? Aquests extrems no són necessaris. L'anorèxia és lleig i nociva. vomitar en els aliments abocar. Crec que, en un parell de setmanes, l'aversió al menjar es fixarà a nivell inconscient, la boca cosida és millor ...\nschizoides i esquizofrènics són el mateix o diferents conceptes?\nschizoides i esquizofrènics són el mateix o diferents conceptes? però simplement hi ha un esquizo)))), diferents esquizoides no són bojos, però els esquizofrènics es tracten en un hospital psiquiàtric, la seva malaltia es transmet genèticament i els esquizoides com a persona, com ...\nPrevious Page pàgina 1 ... pàgina 7 pàgina 8


Què seria del poble sense sa Plaça? – Sa Plaça\nSubscriviu-vos ara a Sa Plaça per tot l’any 2022 per només 50€. Gràcies a vosaltres és possible aquest espai comú.\nFeis-vos vostra SA PLAÇA amb una subscripció anual de 50€ i fareu possible aquest espai comú del poble. Ara és l’hora, activau-vos i tendreu a ca vostra la revista informativa del Raiguer, Pla i Nord de Mallorca.\nAmb la subscripció tendreu de franc el Calendari Mallorquí 2023 i una subscripció a l’entitat\namiga que ens indiqueu.\nButlleta de subscripció 2022\nEn aquest article:Subscripcions


Nascut el 30 d'octubre de 1912 a la ciutat de Barcelona, va llicenciar-se en Filosofia per la Universitat de Barcelona. Des de molt jove es va sentir influït per la figura de Joaquim Xirau, filòsof d'adscripció alemanya i d'idees properes a la fenomenologia. Va participar directament en la Guerra Civil, en el bàndol republicà. La derrota va significar l'inici d'un llarg periple: França, Cuba, Xile, Mèxic, EUA. Des del 1949 va ser docent en el prestigiós Bryn Mawr College (Pennsilvània, EUA), on va romandre fins a la jubilació, el 1981. Així mateix fou professor convidat en moltes universitats com les de Princeton, Baltimore, Filadèlfia, Madrid, Barcelona i Palma de Mallorca.\nFons Ferrater MoraModifica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josep_Ferrater_i_Mora&oldid=26006606»


bleach axenia extra xp professional - GLOBElife ☎ - soco Venda decolorant pel cabell\nBLEACH AXENIA EXTRA XP PROFESSIONAL - SOCO - Decolorant pel cabell\nSOCO - Decolorant pel cabell\nViewed 90406 times\ncompacte pols blanquejador\nés el nou compacte de blanquejador de poma agradablement perfumada. La fórmula evolucionat a partir dels components purs i perfectament equilibrat, que no es volatilitzen i formar una mescla homogènia que no s'espesseixi i fuites.\nUniformement aclareix el cabell natural fins a 7 tons i té un gran poder de decapatge. Ideal per a qualsevol mètode tècnic i aplicació amb resultats garantits sempre segurs i fiables. Deixa el cabell suau i bonic, que no ataca a l'estructura i no afecta la salut de la pell. L'extracte de Zea mays reestructures i reparacions.\nmètode d'ús: de la barreja en un bol BLEACH AXENIA blanqueig XP pols compacte i Axenia Emulsió Oxidant Fórmula 20, 30 o 40 volums en la proporció de 1:2 per obtenir una crema homogènia. Aplicar sobre el cabell sec sense rentar.


Aishwarya Rai és la dona més bella - 20 vestits que demostren això | CAT.Hair-Action.COM\nAishwarya Rai és indiscutiblement entre les dones més belles del món. Els seus ulls, carisma i elegància són incomparables. Ella va conquerir el món després que ella va guanyar el concurs de Miss Món en 1994 i continua fent-ho, fins als nostres dies. De ser una supermodel èxit d'esdevenir un actor, fent seves les marques i sent la primera actriu índia per esdevenir un membre del jurat al festival de Cannes, que és veritablement un en un milió. Un defensor de diverses causes socials i més que res - una mare magnífica.\nL'armari de Aishwarya Rai és una barreja de vestits tradicionals i contemporanis. I, el que és que ella fa servir, es veu impressionant en cada fotograma. Així, de passada, vam escollir alguns dels seus millors vestits-saris, Salwa, vestits i vestits. Desplaçar-se a través de comprovar a terme, i que valdrà la pena cada clic.\nVestits de Aishwarya Rai - El Top 20\n1. Brillen intensament en un or Sabyasachi\nAishwarya Rai va ser vist brillant en una rica Salwa kameez or Sabyasachi. Amb el dissenyador de joies de Amrapali, el paper només bombes va afegir al seu ja impressionant aspecte. El sensacional va ser, per descomptat, la Benarés rosa calenta dupatta.\n2. Mirant Regal En un vestit blau marí\nEls Phalke Fundació Premis del Cinema Dadasaheb és un esdeveniment ple d'estrelles que ret homenatge als actors per la seva contribució a la indústria. Aishwarya Rai va rebre el premi Phalke per la seva actuació en Sarbjit. Ella va aparèixer en un vestit blau marí a la recerca Regal per Anju Modi, Balis Chand i maquillatge tènue, semblava més que bonic.\n3. En un vestit de bola I Swarovski Joies\nTir Lodha era una festa per als ulls, i Aishwarya semblava etèria en cada tret i la roba. La cirereta del pastís va ser aquest impressionant vestit de festa per Gauri I Nainika. Ella va ser dissenyat a la perfecció i la proporció en la joieria tatxonada-Swarovski. Cal no oblidar el toc de llapis de llavis de color rosa que està esclatant. Una mirada somni per a molts de nosaltres, oi?\n4. En beix i or Anarkali\nAixò va ser en una funció de Lions-premi Premis d'Or a Mumbai. Aishwarya empolainada en un bell conjunt Sabyasachi que era del tot apropiat. No obstant això, el que més va cridar l'atenció va ser l'anell de dit magnífic que afegeix estil a la mirada ia suau.\n5. Embolicat en blau\nAmb fumejants ulls fumats, captivant als ulls, cascades de rínxols, jaqueta fora de les espatlles i un posat de confiança - Aishwarya traspua totalment la confiança. Com si la sessió de fotos amb Ranbir Kapoor per Ae Dil Hai Mushkil no era prou emocionant, que va augmentar el quocient empenta amb això que no podem deixar d'admirar.\n6. Ser propietari d'El Barret\nElla és propietària i mata cada mirada que es posa, tant i fa. En un enlluernador vestit negre, camisa de coll alt i un barret de feltre Aishwarya propietat totalment tot. Ella és l'ambaixador de la marca de l'empresa suïssa de rellotges Longines i ostenta el rellotge com amablement.\n7. Elegant en un vestit embellit\nAishwarya ha estat el tema preferit de la ciutat per més d'una raó. Després del seu any sabàtic l'embaràs, la gent no podia esperar que es va arribar a la pantalla de plata. Una vegada que ho va fer, ella estava sota escrutini per part dels fanàtics del cinema i crítics. No obstant això, res li va cridar l'atenció com la seva recent pel·lícula Ae Dil Hai Mushkil. Ella va trencar tots els estereotips quan va triar a assaig un caràcter negreta amb un actor més jove. A més, ella ventiladors gratament sorprès amb aquest vestit negre elegant i enlluernadora en els Premis Glamour, publicar el llançament de la pel·lícula. El vestit LaBourjoisie amb una espatlla fred a ombre, adorns de diamants d'imitació i l'escot il·lusió sens dubte va fer girar el cap.\n8. En un sòlid de color Sharara\nAishwarya té a veure amb els blancs, or, de color blanquinós matisos i ivori. Quan ella es va presentar davant els mitjans de comunicació després de l'alliberament de Sarabjit mirant esplèndida en un discerniment d'or de color blanquinós i polit. Els seus talons d'agulla de plata, rellotges i gruixuts rínxols complementen la personalitat i l'aura de Aishwarya. Estic afegint això als meus desitjos.\nConjunt de Aishwarya per a la sessió de la revista Filmfare era fascinant, per dir el menys, i els seus bells ulls només s'afegeix al seu encant. Com de costum, Aishwarya semblava temptadora amb accessoris sol mínims i maquillatge tènue. Vestit Theia Couture que va dissenyar aquest vestit fet a mida per a que coincideixi amb l'estil d'Ash Bambah Boutique. El vestit de sirena figura afavoridor amb cosset d'encaix és a prop de la perfecció.\n10. Maixella que cauen en un vestit de bola Jacquard\nAishwarya es va posar aquest vestit de bola de jacquard per a l'estrena de la seva segona remuntada posterior pel·lícula de part. Va ser, de fet, en comparació amb una aparició a la catifa vermella. Es veia enlluernadora al Theia sense tirants vestit d'alta costura que s'ajusten perfectament en el seu cos tonificat. Maquillatge per Mickey contractista arrodonit aquest vestit a la perfecció. La millor cosa sobre el vestit és que és a parts iguals elegant i vibrant.\n11. La porpra Pop\nCada vegada Ash fa la seva aparició a la catifa vermella de Cannes, i ella mai deixa de prendre el món de la moda. Ella ha estat representant a l'Índia cada any i que fan de la moda seure i prendre nota del seu abillament. El mateix va fer que l'any passat quan es posava el vestit floral Ram Kadi. No obstant això, el seu vestit era ni tan sols la raó dels rumors; que era el 'olla porpra' ja que la policia de la moda ho van cridar. El seu color de llavis porpra out amb una explosió de frescor, i era l'únic que tenia pràcticament a la cara. Maquillatge mínim, mirada nua, i l'esclat de color porpra. Aishwarya, permeti'ns informar d'això, no importa un rave el que sentia a ningú, però igual que Abhishek (Bachchan), trobem aquest aspecte fantàstic.\n12. Escumós en plata\nAishwarya Rai va fer un bon nombre d'aparicions de Sarbjit, i cada un d'ells era diferent i extraordinari. Per a la roda de premsa, que va triar per aparèixer en Payal Khandwala separa i coincideix amb la joieria de plata discret. Ella va acabar la mirada portaven les bombes de Dior de color plata. Un 10 sobre 10 per aquest vestit de nosaltres.\n13. En Ravishing Xarxa\nAishwarya va triar aquest vestit tradicional per a un dinar amb el president francès François Hollande. Per què no, que era Dia de la República a l'Índia. Vestit perfecte, si? Ens va encantar com va anar tot el possible en una peça de disseny de seda i Benarés Zariñe per Swati i Sunaina. El sari, teixida amb fils de plata pura és esplèndida. Les seves joies Polki Pedra, bollo chignon, bindi vermell i el llapis de llavis amb les flors va ser una festa per als ulls.\n14. En un cordó i un volant vestit\nLa sessió de fotos va ser Lodha totes les coses perfectes. Aishwarya Rai torna amb mestria aquesta Ayesha Depala blanquinós vestit en cosset d'encaix que entrena cap avall en una sirena curta amb volants. Els pendents enlluernadores, i la cara contornejada barregen amb el vestit i teló de fons, tan bo!\n15. Regal En Longitud del vestit Rohit Bal Floor\nElecció de Salwa kameez de Aishwarya Rai està sempre a punt i va perfectament amb l'ocasió. Portava aquesta règia mirant kameez blau de l'etiqueta de Rohit Bal 'Rohitbalance.' Els pendents sense maquillatge mirada ombrívola i era tot el que necessitava per a amplificar la mirada.\n16. En Un Parell De palazzos\nEncara Jazba - tècnicament la seva primera pel·lícula després de l'embaràs no es va treure prou bé, les seves aparicions van fer. Ella va ser vista perfectament arreglada per a les promocions de pel·lícules, conferències de premsa i també en l'estrena. Aishwarya va aparèixer en un parell de palaus negres amb grans motius de rosa i una camisa negre, joies de plata, llapis de llavis vermell i rínxols suaus que eren totes les coses de moda. No crec que ningú més hauria vist tan bé en aquests pantalons.\n17. Aquesta vegada en Animal Prints\nAquest va ser Aishwarya d'un altre conjunt encantador per les seves promocions de pel·lícules. Ho fa molt bé amb tons foscos, igual que fa amb els tons pastís. Ens va encantar el color fosc vestit de Theia couture i com es fa l'animal print perquè surti al mig condiments negre. Cal no oblidar el vermell intens als llavis.\n18. Es Slayed En Stella McCartney\nAdoptant un posat de Stella McCartney, una vegada més - Aishwarya Rai degollólo (totalment). Ella majestuosament es va treure els pantalons impresos i una camisa de seda blanca ficada mirada. Com de costum, el maquillatge de Aishwarya era delicada i precisa.\n19. Off-blanc i or Anarkali\nElla estima blanc, or i tot en aquest espectre, però no es queixen. Aishwarya Rai semblava un somni en un blanc Anarkali amb una combinació de treball d'or, per tot arreu. Els seus pendents d'or i perles s'afegeixen a tota la grandesa, però en les proporcions adequades. Aquest és un dels meus looks favorits Aishwarya Rai. Ha de ser, oi?\n20. Impressionant en el blanc, una vegada més!\nImpressionant i la bellesa personificada, la primera cosa que ve al cap quan penso en ella i després la veus en saris com aquest! Sis iardes bellesa íntegrament. Mantingui proper Aishwarya! No podem tenir prou de tu!\nAixò va ser tot sobre Vestits de Aishwarya Rai! Mindblowing, oi? Quin d'un lot és el seu favorit? Ens hem perdut alguna cosa? Sapiguem, deixant caure en un text a la secció de comentaris. Fins a la propera vegada - es sorprendrà!


A partir de demà la ciutadania pot triar entre 36 projectes\nSociedad\t 14 Junio 2022\t Visto: 88\n Serà la ciutadania qui decideixi les accions de millora de l’espai públic, prioritzant-les amb el seu vot\n Per afavorir la participació, es posen en marxa diferents canals: digitals, presencials a una quinzena d’equipaments municipals i persones informadores a l’espai públic\nDemà 15 de juny, s’obre el període de votacions de la quarta edició del programa participatiu “Junts fem barri”. Fins al 17 de juliol, els veïns i veïnes de Gavà podran triar entre 36 projectes de millora de l’espai públic que tenen per objectiu fer que els barris de Gavà siguin més inclusius, més amables, i més verds i sostenibles.\nCiutadans i ciutadanes de 16 anys o més empadronades a Gavà, o amb comerç o negoci a la ciutat, podran triar les cinc propostes que consideren més prioritàries entre les 36 actuacions proposades (es poden consultar a la plataforma digital Gavà Participa, Gavà Decideix).\nL’alcaldessa Gemma Badia ha destacat que “ara toca votar. Si és important que la ciutadania hagi aportat les seves propostes, encara ho és més que les votin. Perquè si aconseguim una àmplia participació en les votacions, voldrà dir que farem allò que els veïns i veïnes volen”.\nSón projectes d’un cost igual o inferior a 50.000 euros i que abasten tots els barris de Gavà, inclosa la zona industrial. Incideixen en la creació o millora de parcs infantils i espais per a la gent gran; de correcans, d’espais esportius i de lleure, així com en arranjaments de l’espai urbà i millores d’accessibilitat i mobilitat.\nSegons l’alcaldessa, “es tracta de projectes tangibles, que milloraran la ciutat. Faig una crida a la mobilització als barris perquè prioritzin aquells\nprojectes que consideren més interessants per a ells”.\n3 Generació de punts d'ombra a l’avinguda del Mar\n6 Parc infantil entorn del Centre Cívic de Ca n'Espinós\n7 Condicionament de parades de bus a Mas Bruguers /\nBÒBILES – DIAGONAL, LES COLOMERES I SANTA\n8 Generació de punts d'ombra a les cruïlles dels carrers de\nles Colomeres i de Sant Lluís\n9 Remodelació de la plaça de la Solidaritat /\n10 Pista de bàsquet 3x3 al parc del Mil·lenni i millora de la\npista poliesportiva existent\n11 Pistes de petanca als jardins de les Colomeres,\ninstal·lació de boca de reg i marcador\n12 Instal·lació de baranes al carrer de la Salut i a la plaça\n13 Renovació d’arbrat a l’avinguda de Joan Carles I /\n16 Arranjament del passatge Usatges i millora de\nl’accessibilitat amb el parc Sant Jordi\n18 Umbracles a la plaça de la Llibertat /\n21 Generació de zona de descans i ombra a la cruïlla del\ncarrer de les Colomeres amb Apel·les Mestres\n22 Millora de l’accessibilitat a la plaça del Primer de Maig i\npassatge Jaume Huguet\n23 Renovació de jocs infantils i instal·lació de jocs de\nmotricitat de la gent gran a la plaça del Primer de Maig\n25 Correcan al carrer de Roger de Flor (plaça de Blas\n26 Adequació de la zona de cal·listènia a la rambla de\n29 Millora de la connexió entre el carrer de Sant Joan i el\n30 Nou accés de vehicles al carrer de Clara Campoamor\ndes de la rotonda de l’avinguda Joan Carles I\n32 Arranjament del camí de connexió entre el carrer de\nMontserrat Roig i carrer de Joan I\n33 Instal·lació de jocs motrius per a la gent gran al carrer de\nSant Lluís, plaça de la Pau, parc del Mil·lenni i riera de\n34 Remodelació dels correcans dels parcs del Mil·lenni i de\nAquest llistat inclou 12 accions plantejades inicialment per l’Ajuntament,\ni les propostes presentades per la ciutadania en la fase d’aportacions. En\ntotal, s’hi van formular 263 actuacions, gairebé triplicant les de la passada\nedició de Junts Fem Barri. Els serveis tècnics municipals han valorat la viabilitat\ntècnica i econòmica de totes i cadascuna d’elles. Finalment, han estat 24 les\npropostes ciutadanes validades.\nGemma Badia ha afirmat que “en un exercici de transparència, totes les\npropostes es podran consultar a la plataforma Gavà Participa, Gavà\nDecideix, també aquelles que han estat descartades i el motiu pel qual\nEls projectes més votats s’executaran per estricte ordre de prioritat,\nd’acord amb el resultat de les votacions, fins a arribar a la dotació màxima del\nprograma, que és de 600.000 euros.\nFins al 17 de juliol, la ciutadania podrà emetre el seu vot.\nPer incentivar la participació es posen en marxa diferents canals telemàtics i\npresencials. Són els següents:\n Per Internet, amb dispositiu mòbil o ordinador, mitjançant la plataforma\ndigital Gavà Participa, Gavà Decideix\n Presencialment dipositant la butlleta a les urnes distribuïdes en els\nequipaments següents: Ajuntament de Gavà, mercats municipals,\nbiblioteques, zones esportives, casals de la gent gran, La Casa Gran,\nNou Espai Sant Jordi, Centre Cívic de Ca n’Espinós, Institut Escola\nGavà Mar, Casal American Lake, Casal Municipal de Can Tries i Masia\nde Can Tintorer.\n A més, persones informadores ajudaran a resoldre els dubtes que\npuguin sorgir i a omplir la butlleta. Seran a l‘Oficina d’Atenció\nCiutadana (OAC) de l’Ajuntament, del 20 de juny al 15 de juliol, de\ndilluns a divendres laborables, de 9.30 a 13.30 hores.\nTambé seran presents a diferents punts de la ciutat:\n Dissabte 18 de juny, de 10 a 13 hores, davant de MercaGavà.\n Dimarts 21 de juny, de 10 a 13 hores i de 17 a 20 hores, a la\n Dissabte 25 de juny, a la plaça de la Pagesia (Illa de Vianants) de\n10.30 a 13.30 hores i de 17.30 a 20.30 hores.\n Dimarts 28 de juny, al carrer de Sant Lluís cantonada amb les\nColomeres, de 17 a 20 hores.\n Diumenge 3 de juliol, de 10.30 a 13.30 hores i de 17.30 a 20.30\nhores, a la rambla de Joaquim Vayreda.\n Dissabte 9 de juliol, de 10.30 a 13.30 hores i de 17.30 a 20.30\nhores, a la plaça de la Pagesia (Illa de Vianants).\n Dimarts, 12 de juliol, de 17.30 a 20.30 hores, al passeig Maragall.\n Divendres, 15 de juliol, de 10.30 a 13.30 hores i de 17.30 a 20.30\nhores a la plaça Major.


Humor i crítica de les feines de merda - Teatre Barcelona\nNo som a la Fira de Barcelona, sinó al Tantarantana, però imaginem-nos per un moment que s’ha convertit en una mena de Saló de les Feines de Merda. Els estands informatius aquí no venen carreres universitàries, automòbils o smartphones, sinó que ens mostren les últimes tendències en precarietat laboral. La Calòrica hi presenta el nou espectacle d’El Cicló, Sobre el fenomen de les feines de merda, una mena de cabaret laboral inspirat en l’article On the phenomena of bullshit jobs de l’antropòleg nord-americà David Graeber, que inclou fragments del text, monòlegs, escenes dramàtiques, cançons i fins i tot un número de ball “que no deixarà ningú indiferent”.\n“En els darrers anys ha nascut una classe sencera de treballadors assalariats; una classe de treballadors que, en trobar-se amb un vell amic a una festa, intentaran evitar a tot preu parlar sobre a què es dediquen”, escrivia Graeber. Com al seu text, que estudia les causes i conseqüències de la multiplicació d’unes feines “prescindibles, inútils i estúpides”, La Calòrica no només parla de precarietat econòmica, sinó també d’avorriment laboral, de ridícul i de totes aquelles feines que, a ulls de qui les fa, són absolutament improductives i absurdes. Un focus a la situació laboral d’una generació amb molts títols acadèmics però amb poques oportunitats laborals “que sap distingir la feina disfuncional i inútil el segon dia”.\nPrenent com a referent l’humor britànic, sèries com The office o històries d’humor gràfic com Lo que me está pasando o Yo precario, Sobre el fenomen de les feines de merda pretén fer una crítica a la totalitat del sistema laboral. “Com hem arribat a la conclusió que ens hem de passar la major part del nostre temps de vigília treballant? I com, a més, hem accedit a fer-ho en unes feines que sabem que no serveixen per res?”, es pregunta el dramaturg Joan Yago convençut que, malgrat la violència psicològica que això suposa, al sistema li interessa que la gran majoria de la població estigui ocupada per evitar que es reivindiquin canvis i millores socials.\nLa companyia aposta per un humor gamberro i una crítica “que no vol ser llastimosa”, sinó que exposa dades i planteja preguntes perquè sigui l’espectador qui, a través dels casos individuals, traci una línia que el porti a una crítica global. D’aquesta manera, Xavi Francés, Aitor Galisteo-Rocher, Esther López, Marc Rius i Júlia Truyol fan un repàs al seu currículum, construït a partir del recull d’experiències personals de la companyia i el seu entorn proper portades al límit. Tot, condensat en escenes molt curtes i una escenografia que simula una mena d’estand, un “espai màgic de teatre dintre del teatre”, explica el seu director, Israel Solà.\nNo és tracta, però, de fer un catàleg de feines de merda, sinó de veure “com afronta cadascú aquesta situació”. Així, com a “feines de merda” no hem d’imaginar-nos només “el típic jove disfressat de plàtan repartint propaganda”, sinó també, per exemple, els guardes reials de Buckingham Palace -“potser ells pensen que mantenen l’imperi britànic, però segurament arriba un dia en què es pregunten si no són una simple atracció turística”- i, sobretot, aquells joves amb una feina on pràcticament no se’ls deixa fer res, tot i estar perfectament qualificats.\nPer Yago i Solà, els temes que planen sempre en les seves obres són la insatisfacció i la frustració. Sense anar més lluny, Bluf (premi Premi Quim Masó 2014), que es podrà veure al Festival Grec d’enguany, dibuixa una sèrie de personatges que, ofegats per una profunda insatisfacció, fan un darrer intent d’anar a buscar la felicitat. Com a La Nau dels Bojos (Premi Adrià Gual 2013), on uns personatges a la deriva cercaven la terra promesa. Abans, també s’havien enfrontat a la malaltia i la mort amb Feísima enfermedad y muy triste muerte de la reina Isabel I, que va guanyar els premis de Jurat i del Públic al X Festival de Foios (València) i la relació entre poder i mitjans a L’Editto Bulgaro, que es va estrenar al Grec del 2012.\nText: Mercè Rubià / Fotografies: La Calòrica


Sánchez revalida la presidència de la mà de Podem i dels sobiranistes | NacióDigital\nper Sara González , Congrés dels Diputats (Madrid), 7 de gener de 2020 a les 14:29 |\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, aquest dimarts al Congrés | ACN\nMissió complerta. Pedro Sánchez ha aconseguit revalidar la presidència de la mà de la suma de fins a deu partits. Tots ells, seguint el guió previst i sense cap ensurt de darrera hora, s'han conjurat per barrar el pas a la dreta i promoure el naixement del primer govern de coalició de la història d'Espanya en democràcia. El líder del PSOE ha aconseguit aglutinar els 167 vots a favor que, enfront dels 165 que han sumat els partidaris del no, el consoliden de nou a la Moncloa. Podem i els partits sobiranistes catalans, bascs i gallecs han estat clau per fer-ho possible enmig d'una dreta que entre crits i insults a l'hemicicle han acusat Sánchez de posar Espanya en mans de "terroristes i colpistes".\nSánchez compleix així la seva gran assignatura pendent: ser proclamat president després d'haver guanyat unes eleccions. Va arribar al càrrec gràcies a la moció de censura del juny del 2018, quan tenia 84 diputats, però després de guanyar les eleccions del 28 d'abril amb 123 escons es va sotmetre a un ple d'investidura fallit fruit del desacord amb Podem. Amb la repetició electoral del 10-N va perdre tres diputats, però ràpidament va tancar l'aliança amb Pablo Iglesias per governar plegats. Això sí, precisant d'una aritmètica en què, a més del sí del PNB, el BNG, Més País, Compromís, Terol Existeix i Nova Canàries, eren imprescindibles les abstencions d'ERC i de Bildu.\nPressió d'alt voltatge per part de la dreta\nPP, Vox, Ciutadans, Coalició Canària, PRC, UPN i Fòrum Astúries han votat en contra de la investidura de Pedro Sánchez. Durant el debat, diputats de la bancada de la dreta han seguit proferint crits contra Sánchez i proclamant "visca el rei". També han votat en contra de la investidura, com estava previst, Junts per Catalunya i la CUP.\nDurant el discurs previ a la votació, Sánchez ha emplaçat la dreta a acceptar els resultats electorals i la majoria que ha fet possible la seva investidura per impulsar un govern progressista. "Comprenc la contrarietat i frustració, però acceptin la realitat: han perdut les eleccions. Poden fer dues coses: seguir en l'enrabiada o acceptar el resultat democràtic que surti d'aquesta cambra", els ha dit. Lluny, però, de recollir el guant, PP, Vox i Ciutadans han tornat a exhibir mà dura. El líder dels populars, Pablo Casado, ha recriminat al PSOE que hagi "renunciat" a la Constitució. I el de Vox, Santiago Abascal, encara ha anat més enllà i ha etzibat que "la companyia asseguradora de la investidura s'anomena ETA".\nEl líder de Podem i futur vicepresident, Pablo Iglesias, ha advertit la dreta que precisament ells són "la pitjor amenaça" per a la monarquia si el que intenten és que s'identifiqui amb el seu fons i les seves formes. "No ens atacaran pel que farem, ens atacaran pel que som", ha advertit adreçant-se al PSOE.\nERC endureix el discurs amb el PSOE\nContundent ha estat el discurs que ha fet la diputada d'ERC Montse Bassa, germana de Dolors Bassa, que ha reivindicat la llibertat d'Oriol Junqueras i dels presos polítics, que ha arribat a titllar de "botxins" el PSOE i que ha dit que "li importa un bledo la governabilitat d'Espanya". De fet, ha acusat els socialistes d'haver estat "còmplice" de la repressió i els ha preguntat si se n'alegren del "dolor" de les famílies dels empresonats i els exiliats. Tot i això, ha ratificat que, amb la seva abstenció, donen "una oportunitat" al diàleg.\nAbans de la sessió, Laura Borràs ha insistit que la taula de negociació acordada pel PSOE i els republicans és de caràcter "cosmètic" i no té prou garanties perquè sigui bilateral i es compleixin els acords. És per això que, ha dit, no votarà "en contra" de Catalunya. La diputada de la CUP Mireia Vehí, per la seva banda, ha cridat a bastir una "aliança antifeixista" tant a les institucions com al carrer.\nLes hores prèvies a la votació han estat taquicàrdiques pels socialistes pel clima d'hostilitat que han alimentat PP, Vox i Ciutadans. Diputats del PSOE i representants dels partits minoritaris han denunciat públicament haver rebut correus electrònics i missatges als seus telèfons amb amenaces i coaccions perquè canviessin el sentit del seu vot. La pressió ha estat de tal calibre, que Carmen Calvo ha avançat que el seu partit ho denunciarà als tribunals. El líder del PSC, Miquel Iceta, també present al Congrés dels Diputats, ha titllat d'"inacceptables" les pressions rebudes.\nEl nou consell de ministres preveu reunir-se divendres\nL'objectiu del flamant president és que el govern es posi en marxa de forma immediata. De fet, alguns dels ministres confirmats han estat ja presents a la sessió d'investidura i es dona per fet que el nou gabinet s'anunciarà en qüestió d'hores. El calendari amb què treballa el PSOE és que entre dimecres i dijous els ministres prenguin possessió i que el divendres es reuneixi ja per primera vegada el nou consell de ministres, on destacarà la presència d'Iglesias com a vicepresident. Les dues mesures que tenen preparades per donar el tret de sortida al govern de coalició és l'augment de les pensions i dels salaris públics.\nPolítica, mà, Podem, presidència, sobiranistes, revalida, Pedro Sánchez, investidura, PSOE, ERC\nPer Tomppa el 7 de gener de 2020 a les 16:22\nEs impossible de ser d'esquerres o sobiranista i votar en favor de Sànchez ... però ja, això es compatible a un país que no té sindicats ni drets humans :D Llegint Història d'estat espanyol adones que ells funciona tallant els caps ... vol dir, com funciona imperialisme espanyol es ocupent els llocs amunt, mai de baix ... cupules de partits, cupules de sindicats, cupules de partits 'sobiranistes' etc. com això garanteixen que res no canvia mai sense oblidar els jutges etc. com això, a un país sense sindicats es fàcil entendre que PSOE/ER/Podem etc. estant sota dominació de feixistes espanyols des de fa temps. Qui no ho creu, que faci a mirar el seu compte corrent ...\nVergonya de Cup\nPer Raf el 7 de gener de 2020 a les 15:27\nAcabar votant junt els feixistes... Molt revolucionari tot plegat! Perque els convergents al capdamunt són dreta... Però vosaltres? Sou imprevisibles mai se sap per on aneu..


Apartamento Manuel Sanlúcar de Barrameda Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 62 allotjaments a Sanlúcar de Barrameda.\nJardines del Picacho, Sanlúcar de Barrameda, Espanya - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nApartamento Manuel, ubicat a Sanlucar de Barrameda, Sanlúcar de Barrameda, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sanlúcar de Barrameda. Instal.lacions per a minusvàl.lids, habitació familiar, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Apartamento Manuel sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Apartamento Manuel es reflexa en cada habitació. escriptori, insonorització, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartamento Manuel és una elecció inteligents per a viatgers a Sanlúcar de Barrameda, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nSanlúcar de Barrameda Apartaments


JÚNIOR FEMENÍ: CB RIPOLLET 68 - SANT NICOLAU - ESCOLA DEL CARME 40 - 15-05-16\nDura derrota de les nostres en la última jornada de la lliga davant el Ripollet. ...\nCADET MASCULÍ: UE MATARÓ "1" 55 - CESN "3" 51 - 14-05-16\nPenúltim partit d'aquesta segona fase. Un partit que va servir per continuar la tensió competitiva abans de la Final a 4. ...\nPRE-MINI FEMENÍ: CESN 34 - SALESIANS BADALONA 51 - 14-05-16\nEl passat dissabte es va disputar l'últim dels partits de lliga de les nostres Pre-Minis i que, com sempre, van sortir a jugar amb les ganes de passar-ho bé i aprendre. ...\nINFANTIL MASCULÍ: CB BELLPUIG 42 - CESN 69 - 14-05-16\nVictòria per finalitzar la temporada per part de l’Infantil Masculí. ...\nJÚNIOR MASCULÍ: LA SALLE MANRESA "A" 58 - CESN "1" 59\nPartit d'anada de les fases que donen accés a la final a 4 d'interterritorial. L'equip local va sortir amb molta intensitat i gràcies a ràpides transicions assolia un parcial de 10 -2 al seu favor. ...\nPRE-MINI MASCULÍ: CB CERDANYOLA "A" 64 - CESN "GRANA" 46 - 14-05-16\nDerrota del Pre-Mini Masculí Grana en l'últim partit de la temporada enfront el CB Cerdanyola A. ...\nFASES FINALS SOTS-21 MASCULÍ: CB CERDANYOLA 69 - CESN 76 - 15-05-16\nPartit d'anada de les Fases pel Campionat de Catalunya, on els grana visitaven la pista del CB Cerdanyola i es van fer amb una renda de set punts per encarar el partit de tornada la pròxima setmana. ...\nDerrota però gran partit del Mini Femení Grana a casa, en l'últim partit de la temporada contra el CB Santpedor. ...\nLes grana hauran d’afrontar el tercer i definitiu partit diumenge 18:30 a la pista de l’Arenys, on qui guanyi aconseguirà la permanència a Copa Catalunya. El matx va començar bé per les grana que dominaven en el marcador tot i que no acabaven de t...\nCADET MASCULÍ: SAGRADA FAMÍLIA CLAROR "A" 62 - CESN "1" 70 - 14-05-16\nAmb aquesta treballada victòria finalitza la lliga el Cadet Masculí Masià. El partit va començar amb un primer quart igualat. ...\nCADET FEMENÍ: BARÇA CBS "GROC" 60 - CESN 46 - 15-05-16\nDerrota del Cadet Femení a Sant Feliu davant del Barça CBS en l'última jornada de lliga regular abans de les fases finals. ...\nCADET MASCULÍ: RAMON LLULL 63 - CESN "2" 46 - 14-05-16\nAquest cap de setmana el Cadet 2 del Sant Nicolau afrontava la última jornada fora de casa. Visitava al Ramon Llull, un equip dur que està posicionat molt amunt en la classificació. ...\nSÈNIOR FEMENÍ: CESN "B" 45 - VIKUS'S FEMENÍ OSONA 49 - 14-05-16\nÚltim partit de la temporada pel Sènior B Femení que rebia a casa el 4art classificat, el Femení Osona. ...\nPRE-INFANTIL FEMENÍ: CESN 72 - CB IGUALADA "A" 51 - 14-05-16\nÚltim partit i nova victòria per les grana que culminen un any brillant en lliga regular invictes, després de guanyar els 24 partits disputats. ...\nMINI MASCULÍ: GRAMENET BC "TARONJA" 102 - CESN "BLANC" 37 - 14-05-16\nDerrota contundent del Mini Masculí Blanc aquest cop contra els líders de la classificació el Gramenet BC que amb un joc ràpid i efectiu no van donar opcions als nostres. ...\nJÚNIOR FEMENÍ: CESN "1" 58 - JOVIAT "A" 55 - 16-05-16\nEl Júnior 1 Femení es va refer de l’ensopegada de la setmana passada i va aconseguir la primera victòria de les fases en superar al Joviat per un ajustat 58-55. ...\nMINI FEMENÍ: CESN "BLANC" 48 - CB LLIÇÀ DE VALL 98 - 14-05-16\nDissabte al matí al pavelló del carrer Jardí, les jugadores del Mini Blanc Mas Carol afrontaven l'últim partit de la lliga de la temporada. ...\nPRE-MINI MASCULÍ: CESN "BLANC" 35 - ESCOLA LA TRAMA 56 - 13-05-16\nEl passat divendres el Pre-Mini Masculí Blanc va rebre la visita de l’Escola La Trama. ...\nJÚNIOR FEMENÍ: SANT NICOLAU - ESCOLA DEL CARME 55 - CREU ALTA SABADELL "BLAU" 45 - 08-05-16\nVictòria de les nostres jugadores en el derbi del passat diumenge, després de la derrota en el partit d’anada per 1 punt a la pròrroga. ...\nSÈNIOR MASCULÍ: CESN "B" 80 - AE BADALONÈS 46 - 08-05-16\nGran victòria a casa del Sènior B Masculí del CE Sant Nicolau en l'últim partit de la temporada. ...


EL BITLLET | Una explicació, Anna\ndiumenge, 15 de desembre 2019 - 00:01h\nNo enganyarem ningú: la que avui tanquem ha estat una setmana trista a Torredembarra. L’escàndol protagonitzat per Anna Magrinyà ha agafat amb el pas canviat col·legues de consistori, treballadors de la casa, companys de partit, periodistes que havíem tractat molt directament amb la ja ex regidora de l’Ajuntament torrenc i alguns veïns de la localitat —eren forces els que coneixien Magrinyà després que, sobretot en el segon tram del mandat anterior, incrementés, i molt, la seva presència arreu de la Torre on hi havia actes.\nEn assabentar-nos de la notícia, vam ser molts els que vam rebre un impacte emocional completament inesperat. La incredulitat, la incomprensió, la sorpresa —totes elles en graus estratosfèrics— han predominat els darrers dies en les persones que, sense ser ni de bon tros del seu cercle íntim, manteníem certa relació amb l’Anna Magrinyà —fos per qüestions laborals, de proximitat o simplement personals. Així em consta per part de diverses persones amb qui hem intercanviat impressions des que va esclatar l’escàndol.\nEn els darrers dies hem trobat a faltar una explicació a uns fets que, si ja de per si són inexplicables, el silenci —tant de Magrinyà com del PDECat— els ha accentuat encara més. Em puc fer càrrec del tràngol que deu estar vivint, però Magrinyà ha estat fins fa poc més de 48 hores un càrrec públic. És cert que l’ex edil ho és precisament per això, perquè ha plegat i perquè ha abandonat tots els seus càrrecs —també el de vicepresidenta del Consell Comarcal i els orgànics—, però això no l’eximeix de la responsabilitat de donar una explicació.\nL’hi deu, com a mínim, als 498 votants que van tornar a confiar en ella fa només mig any i, de fet, a tots els torrencs. Desconec les intencions de Magrinyà, aquests dies gens localitzable, i tot i que dubto que faci cap declaració, crec que és interessant subratllar que, moralment, és imprescindible que en doni —pel dany causat, justament, en aquest terreny, el de l’ètica. No cal ni tan sols demanar perdó! N’hi ha prou que digui què ha fet i què no, de què era conscient i de què no, qui la va aconsellar i qui no.\nEn el pla personal, els fets que s’han conegut aquesta setmana m’han decebut enormement. M’han sabut greu i no me n’amago! Potser per això escric en primera persona —cosa que evito fer gairebé sempre perquè se’m fa pedant. Però és justament des d’aquesta perspectiva que crec que l’Anna Magrinyà hauria de tancar la seva carrera política donant la cara per posar el punt final a la dimensió més pública d’aquest cas vergonyant.\nHo dic des de la més absoluta sinceritat, sense cap pretensió ni de jutjar-la ni d’alliçonar-la. No soc ningú per fer-ho. Només un ciutadà (amb la sort de disposar d’aquest espai), un veí de Torredembarra que exigeix a una representant seva a l’Ajuntament una explicació pública. Encara que sigui mínima. Encara que, tot plegat, segueixi semblant inexplicable.\n"🖋 EL BITLLET | Concert de Nadal" "EL BITLLET: Un altre que tanca"\nAjuntament de Torredembarra PDECat Torredembarra Torredembarra El bitllet


El 39è Festival de Jazz de Terrassa es reprèn a l’octubre amb molts concerts a l’aire lliure i en streaming | Canal Terrassa\nEl 30 setembre, el proper dimecres, el pati exterior de la Nova Jazz Cava acollirà la presentació del Festival i un concert d’Atenea Carter & Groove Colletive de forma presencial i també transmès en obert per streaming.\nSerà un petit tast perquè l’edició número 39, la més excepcional, es reprendrà entre 8 i el 31 d’octubre. El festival es va interrompre per l’alarma sanitària provocada per la Covid-19 al març, el mateix dia del concert inaugural. Ara es recupera bona part de la programació ja prevista i les activitats i els concerts segueixen les mesures preventives vigents.\nLa Nova Jazz Cava concentra el gruix de la programació amb aforaments limitats. La sala es vesteix de gala per acollir 5 músics de diverses generacions: Josep Maria Farràs, Pau Casares, Adrià Font, Francesc Capella i Xavi Castillo. Junts formen Gran Reserva i inauguren el festival el dia 8, a les 8 del vespre.\nEls pianistes Yonathan Avisahai i Ray Lema així com noms nacionals (Jorge Pardo, Antonio Serrano o Josemi Carmona, entre altres) han confirmat la seva presència i la majoria presenten nou disc a la ciutat.\nEls actes més populars com el Pícnic Jazz i els concerts a les places de la ciutat, no es poden fer amb la situació actual. A canvi, el pati exterior de la Nova Jazz Cava acollirà 5 concerts amb prèvia reserva de localitats i un aforament limitat a les 100 persones. Alguns es transmetran a través de les xarxes socials i per Canal Terrassa. També hi haurà activitats al pati del mNACTEC, a la Casa de la Música, l’Ateneu Candela i als Amics de les Arts i a Matadepera i Vacarisses.\nTags: 39è festival de jazzbutlletiEl Pati de la Nova Jazz CavaFestival de Jazz de TerrassaNova Jazz Cava


Visita al Barranc d’Algendar per conèixer el projecte “Arbres d’Algendar”\nAquest matí, la Presidenta del Consell Insular, Susana Mora, acompanyada pel director de Càritas Diocesana, Biel Pons, el conseller de Medi Ambient i Reserva Biosfera, Aram Ortega, i el director insular de Medi Rural i Marí del Consell, Miquel Truyol, han visitat la zona del Barranc d’Algendar a petició de Càritas Diocesana de Menorca.\nDurant el transcurs de la visita, han pogut conèixer de més a prop el projecte ‘Arbres d’Algendar’. Es tracta de la col·lecció més important de fruiters de diferents varietats locals de Menorca. Actualment s’hi poden trobar al voltant d’unes 80 diferents varietats, el que suposaria el 80% de les varietats existents localitzades a Menorca.\nAquest projecte va ser creat i impulsat per Càritas Diocesana de Menorca i l’objectiu de la iniciativa integra aspectes d’inserció sociolaboral de persones en risc d’exclusió social i la sensibilització ambiental i conservació del nostre patrimoni agrogenètic i cultural. En aquest sentit, durant els últims anys han rebut el suport, a través de diferents ajudes econòmiques, de l’Associació Leader Menorca.\nA més a més, com ha explicat la Presidenta del Consell, Susana Mora, durant els últims darrers dos anys, tant per part del Consell Insular com del Govern Balear, conscients del perill que suposa la pèrdua d’aquest patrimoni, s’han impulsat diferents actuacions per acompanyar a Càritas Diocesana en la seva tasca de conservació de les varietats locals. Cal considerar que algunes d’aquestes varietats són exclusives i adaptades a Menorca el que dóna un valor afegit al producte produït a l’illa.\nAixí, el Govern Balear, per una banda, amb fons europeus, ha tret una nova línia d’ajudes per la conservació de les varietats locals i el Consell Insular, per la seva banda, amb fons propis, ha tret una línia que persegueix el mateix objectiu. La dotació d’aquesta línia d’ajudes és de 20.000€, dels quals 2.100€ correspondran a Càritas. La concessió d’aquests ajuts s’aprovarà el pròxim divendres 21 de desembre.\nAquestes no són les úniques subvencions amb les quals el Consell Insular de Menorca ha mostrat el seu suport a la conservació de les varietats locals. Entre altres, el Consell ha començat a reactivar el banc de llavors de varietats locals ubicat al Centre de Capacitació i Experiències Agràries (Sa Granja), una de les principals línies del Pla d’Acció de la Reserva de Biosfera, i que comptarà l’any 2019 amb una dotació pressupostària pròpia de 1.000€. També dins el Contracte Agrari Reserva de Biosfera es primen les explotacions professionals que cultiven varietats locals de fruiters. En concret, durant aquest any s’han atès 6 sol·licituds, que corresponen aproximadament al 50% del total d’explotacions de fruiters, amb un import total de 2.400€ per aquest concepte.\nEl Consell Insular, a més a més, donada la importància estratègica del projecte d’Arbre d’Algendar, ha inclòs la zona del Barranc d’Algendar com a zona d’actuació prioritària de control de la malaltia de Xylella. Durant els últims mesos, a la zona forestal dels voltants, ja s’han realitzat actuacions de millora sanitària i preventiva.\nPer acabar la trobada, també s’ha visitat el torrent d’Algendar. Com ha explicat, el conseller de Medi Ambient i Reserva Biosfera, Aram Ortega, es tracta d’una zona d’alt valor natural que recull les aigües d’una de les conques més àmplies de Menorca i que, donada la seva importància, s’ha de ser especialment sensible i curós amb totes les actuacions que es puguin realitzar a la zona. Ortega també ha anunciat que des del Consell Insular s’ha impulsat, a través del Contracte Agrari Reserva de Biosfera (CARB), la recuperació de síquies empedrades, afavorint així el pas de l’aigua i evitant la inundació de les tanques de cultiu adjacents.\nMenorca, 20 de desembre del 2018


Christian Hecq, el comediant que vola | LVMedia\nChristian Hecq, el comediant que vola\nUn sobrenomenat, en l’elecció, “el camaleó”, “l’home de goma”, “el marsupilami” … Christian Hecq, comediant, director, director I el 525è membre de la comèdia francesa, és un Hurluberlu divertit al món del teatre. Conegut especialment per als seus papers còmics (incloent-hi una excel·lent Camille Bouzin en un fil a la pestanya Feydeau, dirigida per Jerome Deschamps, i que li va valer el Molière del millor comediant el 2011), que sobresurt en boig Mimic i el pallasso de gestos, rient intammistífic Tan aviat com posa a l’escenari. De fet, el que diu arribar al teatre per part del cos va fer una incursió al món del circ amb un número de pallasso, Aquil·les i Léonie, presentat al Cirque Bouclione-Romanès el 1996. També es va iniciar. Art de titella Manipulació amb el gran director i Pitulare Philippe Genty, i continua utilitzant-los avui en els seus espectacles.\nCom a pedra Richard, m’hauria agradat ser un Player silenciós. (…) L’amor de les paraules va venir per a mi més tard: Inicialment, jo era amarg, no un altaveu.\nEl titella pot fer coses que el comediant no pot fer, té una capacitat de flexibilitat que no tenim. És una extensió de l’expressivitat física per a l’actor. (…) Cada titella és únic, cal perforar el seu secret: s’ha de descobrir on són els seus punts forts, les seves debilitats, el seu centre de gravetat, els seus eixos … També ha de tenir cura de no moure’s en absolut Els sentits, perquè, més es mou, menys llegible.\nPerquè, durant uns quants anys, el camaleó és també director, en tàndem amb el comediant i l’artista visual Valérie Lesort, que també és la seva dona . El 2015, el duo va organitzar una versió amb titelles de 20.000 lligues sota els mars de Jules Verne a la comèdia francesa, esperava el molière de la creació visual i es va reprendre el 2017. Aclamat per la crítica, el xoc duo. Va continuar en el seu impuls per Tractant de ficar les òperes a l’òpera-còmic: el Domino Negre d’Auber el 2018 i Ercole Amann de Cavalli el 2019.\nChristian Hecq i Valérie Lesort piles avui tornant al teatre amb la seva posada en escena, lliurement Adaptat de les notícies de George Langelaan escrit el 1957 i ja havia donat lloc a la famosa adaptació fílmica de David Cronenberg el 1986. Es mantenen. Entre els dos rols principals. Amb motiu de la cerimònia de Molières, Christian Hecq i Valérie Lesort van obtenir tres premis: l’Molière de la Creació Visual, el Molière du Comiant en un espectacle de teatre públic de Christian Hecq, i finalment el Molière de la Active en un espectacle de teatre públic de Christine Murillo.\nAl gener, al Teatre de les Puffs del Nord, a principis de febrer a Lió, el recorregut de l’habitació havia de deixar de netejar amb el confinament i el tancament dels teatres.\nQuan ha arribat el recinte, vaig tenir molta feina i no estava infeliç per ser obligat a aturar-se. (…) Aquest no és el confinament més difícil, sinó la deconformació, perquè encara no podem exercir el nostre art.\nEn aquesta peça jubilant que barreja comèdia, polar i ciència ficció, Christian Hecq interpreta un vell noi de noces que viu amb la seva mare en un entorn rural de Els anys 60, ella a la seva caravana, en un garatge. Treballa la nit i el dia per desenvolupar un dispositiu de teletreball. Tot passa, amb més o menys bons resultats: el gos de la seva mare, un conill, un bistec … la seva mare, desesperada que el seu fill encara és solitari, acaba presentant-li una noia com ell, Marie-Pierre (interpretat per Valérie lesort). La suite, òbviament, promet complicacions de Moult …\nHem pensat en molt de plàstic a la transformació. Aquesta és una de les tapes de Valérie Lesort, el seu costat visual ha servit. Al mateix temps que vam escriure, vam fer proves a la sala d’estar, em poso quatre cames, vam fer efectes de deformació … hem treballat tot això amb el front.\nSempre en moviment, Christian Hecq i Valérie Lesort també posaran a l’escenari del cavaller burgès molière a la comèdia francesa al maig següent, en una versió entusiasta, amb Dansa i música dels Balcans … Christian Hecq jugarà el títol de títol.\nÉs molt emocionant i alhora molt agonitzant per fer un molière a la casa de Molière, amb comediants d’aquest poder … els politters són ràpidament va aprofitar els dits perquè tenim una tropa molt solidària davant teu!\nNota: la 32a cerimònia de les molières es difondrà aquesta nit a les 21h a França 2, en directe del teatre du Châtelet, no públic.\nextractes de so:\nPhilippe genty sobre el treball amb els seus còmics, 21.02.2012, Zycopolis TV\nErcole Francesco Cavalli a l’òpera-còmic , dirigida per Christian Hecq i Valérie Lesort, capturat 06.11.19 per a ARTE Concert\nTrailer de la mostra The Fly


La ineficiència de recentralitzar | Ariadna matamoros | barcelona | Focus | L'Econòmic\nLa ineficiència de recentralitzar La ineficiència de recentralitzar La ineficiència de recentralitzar La ineficiència de recentralitzar + La ineficiència de recentralitzar E-mail\nLes cares visibles de les accions del govern espanyol, d'esquerra a dreta, el ministre d'Economia, la vicepresidenta Sáez de Santamaria, el ministre d'Hisenda i la ministra de Treball. REUTERS.\nLa ineficiència de recentralitzar La ineficiència de recentralitzar La ineficiència de recentralitzar La ineficiència de recentralitzar La ineficiència de recentralitzar E-mail\nEls dos decrets llei del PP en Sanitat i Educació envaeixen competències\nAmb la retallada del 2011 el govern no va aconseguir reduir ni un punt el dèficit\nEl pensador i historiador francès del segle XIX Alexis de Tocqueville deia que per al món és més fàcil acceptar una mentida simple que una veritat complexa. Això és el que està passant amb la concepció del model autonòmic espanyol i la música que arriba des de Madrid sobre que les autonomies tenen la culpa dels problemes d'Espanya amb el dèficit. La idea pren a Europa i l'executiu de Mariano Rajoy s'ha disposat a collar les comunitats autònomes fixant-los un objectiu de dèficit gairebé inassolible de l'1,5% enguany sota amenaça d'intervenció. Catalunya es queixa que amb un sistema de finançament just seria molt més fàcil posar en ordre els comptes, i critica que sense la clau de la caixa al govern només li queda arremangar-se i reduir el dèficit a cop de destral. L'executiu català va pel seu tercer pla d'ajust en només un any i mig i en els propers dos anys retallarà més de 2.700 milions d'euros per complir amb Brussel·les. Xifres draconianes que es tradueixen en esforços dolorosos: rebaixa addicional del sou dels funcionaris, reducció de plantilles en empreses públiques, reprogramació d'inversions en marxa i una asfíxia pressupostària a dos dels puntals de l'estat del benestar: sanitat i educació. Sota un pretext econòmic, el govern del PP ha iniciat un procés de recentralització que envaeix en molts casos el marc competencial de les autonomies i genera malestar en els territoris amb més desig d'autogovern. Un exemple són els dos decrets llei d'ajust que ha aprovat el govern estatal en matèria sanitària i educativa -en mans de les autonomies- i que obliguen les administracions competents a assumir noves retallades, sense tenir en compte que aquests serveis bàsics ja havien estat retallats en alguns territoris, com és el cas de Catalunya. De la mateixa manera, altres decrets polèmics com la reforma laboral s'immisceixen també en competències autonòmiques en alguns dels seus articles, com ara en la formació. Fins i tot decisions menys vistoses també tracen un rumb recentralitzador cap a Madrid, com l'enterrament per part del PP de la possibilitat d'una gestió descentralitzada de l'aeroport del Prat o l'assumpció per part de l'Estat de les competències en la gestió de les conques hidrogràfiques. Malgrat que aquesta última decisió no afecta directament Catalunya, la vicepresidenta del govern estatal, Soraya Sáenz de Santamaría, va dir a principis de mes que el reial decret en matèria de rius “és un dels exemples de per on treballarà” l'executiu de Rajoy per, en un futur, “evitar duplicitats i simplificar procediments i normatives en garantia de la unitat del mercat i establint amb claredat en cada cas l'administració competent”.\nECONOMIA O POLÍTICA.\nPerò, és pel dèficit aquest afany d'envair competències? O no deixa de ser un pretext polític per tornar a un estat més centralista? I, seria més viable econòmicament una Espanya més unitària? “L'estratègia és posar-ho difícil a les autonomies amb un objectiu de dèficit molt baix, bastant inassolible, que donarà arguments al govern estatal per avalar el seu discurs que les comunitats autònomes no poden gestionar el seu dèficit i que per tant cal centralitzar”, opina la catedràtica d'economia pública de la UB Núria Bosch. “Amb la retallada bestial que va fer el govern d'Artur Mas l'any passat es va passar d'un dèficit del 4,2% al 3,7%, ni tan sols es va reduir un punt, i ara n'hem de reduir més de dos?”, continua Bosch. En política comparada, segons el professor de ciències polítiques de la UPF Ferran Requejo, està demostrat que les democràcies descentralitzades, sobretot les federades, són més eficients. I des del punt de vista econòmic aquesta màxima també es compleix. La teoria del federalisme fiscal, explicada pel professor d'hisenda pública de la Universitat Complutense de Madrid Jorge Onrubia, diu que configurar un sector públic amb diferents nivells d'autogovern és més eficient. És el que es coneix com el teorema de la descentralització de l'economista Wallace Oates, pel qual moltes polítiques públiques són més eficients si el seu àmbit de prestació és local. Té sentit, doncs, per raons d'eficiència, retornar competències a l'Estat? Per Jorge Onrubia, “no”, ni “tampoc existeixen arguments econòmics que demostrin que prestar un servei a escala central hagi de ser més eficaç”.\n“És cinisme polític argumentar que l'ofensiva recentralitzadora és una qüestió econòmica”, hi afegeix Ferran Requejo, pel qual el problema de la ineficiència econòmica de l'Estat és que, des dels seus inicis, el model autonòmic “es va plantejar malament i es va aplicar encara pitjor”, confonent “la solució de la descentralització amb la solució de la plurinacionalització”. Una opinió que avala el catedràtic d'economia de la UB Germà Bel, que considera que “les solucions iguals per a voluntats diferents no ha funcionat”. I, a la pregunta de si més centralització seria més viable econòmicament, respon: “Els estat més ineficients del món eren els comunistes, i eren els més unitaris.” Bel, defensor del pacte fiscal per a Catalunya com a solució a la situació econòmica que viu el país, considera que la ineficiència de l'estat autonòmic parteix de la descentralització de la despesa envers les comunitats autònomes, que no ha anat acompanyada d'una descentralització dels ingressos. “Amb un finançament autonòmic més just compliríem més fàcilment el sostre del dèficit”, hi afegeix el catedràtic d'hisenda pública de la UB Joaquim Solé Vilanova.\nEn vista de l'ofensiva recentralitzadora de Madrid, algunes veus fora d'Espanya defensen justament el contrari. La setmana passada un articulista del Financial Times argumentava que el model de les autonomies ha permès “un gran impuls a la prosperitat” a escala estatal, i que “l'autogovern en la seva millor expressió pot veure's com a part de la solució” dels problemes d'Espanya. El rotatiu britànic advocava pel model basc i el concert econòmic que reclama el govern català com a sortides viables a la crisi.\nSigui com sigui, a partir d'ara i en virtut de la llei d'estabilitat financera, l'Estat controlarà mensualment els plans d'ajust de les autonomies. L'objectiu final és complaure Europa i apaivagar els mercats i, en cas d'incompliment, l'acció de Madrid és difícil de predir. Si la resposta es tradueix a tornar competències a l'Estat, per la majoria dels analistes consultats seria la pitjor solució. “Però ja ho deia Kant que una cosa és el ser i l'altra l'haver de ser”, conclou Germà Bel.\nMilions d'euros de retallades\nÉs la xifra que el govern d'Artur Mas haurà d'assumir els propers dos anys per aconseguir l'objectiu de dèficit fixat a les comunitats autònomes de l'1,5%. Catalunya té ara un dèficit del 3,72%.\nL'econòmic 26-05-2012, Pàgina 2


Bellreguard impulsa la realització d'un gran mural com homenatge als sanitaris - Diari Serpis\n• La pintura és obra de l’artista Tmx i ha estat un encàrrec de l’Ajuntament per a recordar la tasca desenvolupada pels professionals de la sanitat en la pandèmia\nUn enorme mural al costat del Centre de Salut de Bellreguard recordarà l’esforç per combatre la pandèmia que ha dut a terme pel personal sanitari. Amb la pintura, obra de l’artista Tmx, nom artístic d’Eloi Àngel, l’Ajuntament i l’artista han volgut fer un homenatge als sanitaris i sanitàries per la tasca realitzada en aquests mesos tan complicats.\nEl Departament de Salut de Gandia ha agraït el gest en paraules de la directora mèdica d’Atenció Primària, Rosa Andrés, qui ha posat en relleu que “ens recordarà l’esforç i la implicació de tots, no sols del personal sanitari, sinó també de la ciutadania, per fer front a aquesta pandèmia“.\nA l’acte de presentació del mural van assistir també l’alcalde, Àlex Ruiz, i el regidor de Cultura, Juanjo Giner, qui va remarcar “la importància de la cultura i la creació artística com a eina de reivindicació social, en aquest cas per a agrair i homenatjar als treballadors i treballadores del sistema de salut públic“.\nL’autor del mural, Eloi Àngel (Tmx), va explicar que havia optat per representar als sanitaris “com a superherois, com a professionals que ens han salvat en aquesta situació de pandèmia“. Ara bé, sense “llevar-li gens d’importància al sanitari“. És per això que en el mural una línia diferencia als superherois dels professionals de la sanitat.\nBellreguard impulsa la realització d'un gran mural com homenatge als sanitaris\nArticle anteriorDemà divendres comença el Festival Polisònic\nArticle següentProgramació Santa Anna Festiva 2021


Butlletí d'Exposicions - octubre 2015 ―\nNewsletter 10.15 www.ddgi.cat/exposicions\nDel 02 al 25 d'octubre de 2015\n13/octubre/2015 al 29/novembre/2015, Beuda\nDesprés d’haver-se inaugurat a la Casa de Cultura de Girona, l’exposició «Com un vas buit», de Jordi Isern, escollida per protagonitzar la dotzena edició del cicle Exposicions Viatgeres, comença el seu cicle itinerant per diferents municipis de les comarques gironines. Durant aquest mes d’octubre, el Sant Sepulcre de Palera exposarà l’obra d’Isern; en concret, en aquest emplaçament es podran veure les peces més representatives de l’artista, en les quals ha treballat partint de la seva reinterpretació del cos humà, tan personal, i amb la llibertat de prendre’n una consciència autònoma. Tot, amb la voluntat de donar una mirada a l’interior de l’home i a la necessitat d’aquest de cercar l’essencial.\nDel 02 octubre 2015 al 25 octubre 2015 - Celrà\nDel 02 octubre 2015 al 18 octubre 2015 - Tortellà\nEl Museu d’Art de Girona acull, fins al 10 de gener, una exposició dedicada a Prudenci Bertrana, en la qual s’exposen trenta-sis dibuixos del Fons d’Art de la Diputació de Girona.\nLa Casa de Cultura de Girona acull una exposició que pretén apropar-nos a la ciutat de París mitjançant la fotografia i la literatura de Josep Pla.


Marques Blanques | Marketing en Català\nArxiu d'etiquetes: Marques Blanques\nFa unes setmanes, una mala notícia va trasbalsar el mon de les grans empreses catalanes, Panrico suspenia el pagament de salaris als seus treballadors i poc després proposava un ERO que afectava a la meitat de la plantilla. Així mateix també proposava un “preconcurs de creditors”.\nEn definitiva, que coneixent totes aquestes notícies, sembla que la salut de l’empresa catalana no és la millor en aquests moments i moltes persones temen per la seva futura existència. És en aquest context que la pregunta que s’ha fet molta gent és: que passarà amb els Donuts?\nNo es cap sorpresa que una de les principals preocupacions dels consumidors sigui aquesta, ja que els Donuts són segurament el “producte estrella” de Panrico, uns dolços consumits diàriament a milers a tot Catalunya i al que cal sumar-hi productes de la mateixa família com els Donettes. Són aquests a més, productes amb una llarguíssima trajectòria; difícilment trobareu a algú que no s’hagi menjat mai un Donuts o uns Donettes i encara més, algú que no sàpiga de que estem parlant.\nSembla que una de les causes que han provocat la decadència de Panrico ha estat la competència de les “marques blanques” tot i que a priori, Donuts destacava per ser una marca que fidelitzava molt bé als seus consumidors i de les que millor aguantava l’envestida de les marques blanques.\nConeixent tot això, analitzem el probable cas que finalment Panrico decidís acabar amb la seva activitat i tancar completament l’empresa, que passaria amb els Donuts? Analitzem-ne els probables escenaris.\nFans dels Donuts, no us espanteu, tot i que és el primer possible cas que comentarem, aquest és el més improbable de tots i personalment, poso la mà al foc amb que això no passarà.\nPosem pel cas que tanca Panrico i Donuts desapareix, deixant-se de fabricar i vendre. Llavors, les altres marques fabricants d’aquest producte (que destaca entre altres coses, perquè ningú en sap dir el nom sense pronunciar la marca comercial Donuts) tenen una oportunitat d’or per col·locar els seus productes com a substituts dels Donuts. Sense tenir exactament el mateix gust, aquests en principi no ho haurien de tenir massa difícil per tapar el buit i se’ls presentaria al davant una oportunitat immillorable per multiplicar la seva quota de mercat i convertir-se en els líders.\nA dia d’avui a Catalunya, qui estaria en una millor situació per jugar aquests rol serien els Dots, produïts per Europastry.\nRefundació de Panrico quedant-se únicament amb Donuts\nAmb tota seguretat, Donuts és la marca que més ingressos aporta a Panrico i segurament també, n’és la més rentable. Una alternativa a la desaparició per Panrico seria “refundar-se”, desprendre’s de totes aquelles marques que consideri deficitàries i quedar-se amb aquelles que li reportin beneficis. Recordem que estem parlant en un context de desaparició de Panrico, per el que l’empresa hauria de refundar-se i tornar a començar únicament amb les marques més rendibles. Probablement aquesta seria Donuts i prou.\nEn aquest cas, no caldria patir per la supervivència de Donuts, ja que es seguiria fabricant i venent però, de totes maneres, aquest escenari també sembla prou improbable.\nVenda de la marca a un altra fabricant\nEl més probable dels escenaris, amb molta diferència. Les marques tenen valor per moltes raons; la principal de totes i sobretot en el cas de Donuts, és el capital acumulat al llarg dels anys en forma de notorietat i coneixement de marca, percepció dels consumidors, consumidors fidelitzats, posicionament, diferenciació, i un llarg etcètera.\nCrear una marca de nou i dotar-la d’una imatge, un posicionament, una diferenciació, un coneixement de marca… costa i molt. El fet que una marca tant potent com Donuts ja tingui tota aquesta feina feta (això no vol dir en cap cas, poder permetre’s el luxe de relaxar-se i no seguir treballant en aquest sentit) la fa atractiva als ulls de qualsevol comprador amb capacitat i intencions de comprar-la.\nNo ens enganyem, Donuts és una marca emblemàtica i els seus productes també ho són. De fet, si podem resumir l’impacte de Donuts a la nostra societat en poques paraules, només cal dir que molt poca gent és capaç de dir el nom del producte sense anomenar-ne la marca comercial: Donuts. A l’imaginari i llenguatge popular, la gent diu “vaig a comprar uns Donuts” o “m’agraden els Donuts”, no diuen “vaig a comprar unes rosques de sucre” o qualsevol altra cosa.\nUs podeu imaginar tot el que implica això? Si vas a comprar uns Donuts i al supermercat et trobes amb la marca Donuts i al costat, el mateix producte d’una altra marca; a priori, sense tenir en compte altres circumstàncies com el preu, quina creieu que serà l’elecció en la majoria dels casos? Això, evidentment constitueix un gran avantatge que després cal saber aprofitar a través de les altres variables de màrqueting.\nPer a molta gent, resulta impossible anomenar aquest producte sense fer servir la paraula Donuts. Que tal sona “rosques de sucre”?\nEn definitiva, que els amants dels Donuts podeu estar tranquils, perquè les “marques emblemàtiques” molt rarament acaben desapareixent. De fet, a Catalunya mateix hi tenim un exemple molt recent que es podria considerar prou similar: el cas de Cacaolat. Al final, la fallida de Nueva Rumasa va acabar amb la venda de Cacaolat al Grup Estrella Damm. De fet, aquesta venda va ser inevitable, ja que al ser Cacaolat una de les marques de més valor que tenia l’empresa (si no la que més) es va veure obligada a vendre-la per poder fer front així a una part dels diners que necessitava per al concurs de creditors.\nÉs a dir, que encara que Panrico no volgués vendre’s la marca Donuts; en un context de desaparició, molt probablement es veuria forçada a fer-ho per poder afrontar part dels deutes amb els diners derivats de la venda de la marca.\nCal dir que per al consumidor, la millor opció és que Donuts no acabi desapareixent ja que, encara que trobarien un producte substitutiu, aquest mai acabaria de ser exactament igual que Donuts i això els provocaria una menor satisfacció i en conseqüència, rebrien menys valor. També es possible que alguns consumidors, forçats a tastar l’alternativa, descobrissin en aquell moment que en realitat els hi agrada més aquest nou producte consumit que l’anterior, però sempre hi haurà un percentatge més o menys important de gent que seguirà preferint els Donuts. Tot això deixant de banda el fet evident que, “com més opcions possibles millor”\nLlavors, el dilema seria per a empreses com Europastry, per exemple. Que fer? Compro la marca Donuts amb tota la inversió que això suposa, però m’asseguro el domini abassegador del mercat? O no competeixo per la compra de la marca, intento fer de la meva marca la nova líder del mercat substituint a Donuts i m’arrisco a que una altra empresa compri la marca Donuts i s’emporti aquesta part del pastís? A tot això, hauríem d’estudiar les lleis respecte al monopoli i veure com afectarien a les empreses que es volguessin fer amb la marca Donuts.\nQue penseu que pot passar amb Panrico? Si desaparegués, que creieu que passaria amb els Donuts? Si fóssiu els gerents d’una de les empreses que actualment competeixen amb Donuts, que faríeu en cas de tenir la possibilitat de fer-vos amb la marca?\nAquesta entrada va ser publicada a Actualitat de màrqueting i etiquetada Cacaolat, Coneixement de marca, Donuts, Dots, Estrella Damm, Europastry, Marca, Marques Blanques, Notorietat, Panrico el Octubre 24, 2013 per guillsapsan.\nCom diferenciar-se de la teva competència? El cas pràctic de Mercadona (Primera Part)\nSi hi ha un cas pràctic que al llarg de la meva carrera com a estudiant de màrqueting han posat d’exemple els meus professors, aquest és el de Mercadona. Te l’explicaven com un cas d’èxit en tots els aspectes, però es centraven en la “revolució” que havia comportat la seva filosofia empresarial i la seva diferenciació respecte a la competència. Diferenciació que es basa en els 5 punts del “Model Mercadona”, segons ells. A alguns se’ls queia pràcticament la baba parlant de Mercadona i dels seus famosos 5 punts, fins i tot algun, recordo que ho va destacar com quelcom a tenir molt en compte a l’hora de fer l’examen.\nSi no heu tingut la sort com jo, de conèixer aquest exemple, que sembla ser tant important; a continuació us deixo escrits els 5 punts sobre els quals es basa el Model de Mercadona i que, segons els meus professors, són la pedra angular del seu èxit.\n1 – Client: El client és el que mana, tot gira al seu voltant, ell sempre té la raó i se l’hi dóna una atenció molt gran. Busquen que els clients els escullin per proximitat i conveniència (preu, assortit, nous productes).\n2 – Treballador: Els treballadors saben vendre, sempre te’ls trobaràs amb una cara somrient. Els tracten molt bé, els hi donen una molt bona formació i un bon plus a nivell salarial. Tots els seus treballadors són fixes i busquen a gent que viu al barri on hi ha l’establiment per treballar-hi. Quan alguna de les treballadores ha de tenir un fill, se l’hi dóna un mes més de baixa. Disposa de guarderies pròpies.\n3 – Proveïdor: Es busca una verticalització creant vincles a llarg termini amb els proveïdors. Interproveïdors: Mercadona disposa d’una cartera d’unes 110 empreses que es vinculen amb ells durant molt de temps i que produeixen exclusivament per als seus supermercats. D’aquests proveïdors, en surten marques com Deliplus o Hacendado. Aquesta relació és molt positiva per al proveïdor, perquè li garanteix un volum fix de producció molt alt i el fa créixer molt. També és positiva per a Mercadona, perquè li garanteix unes marques blanques de bona qualitat.\n4 – Societat: La construcció d’un supermercat de Mercadona a un lloc determinat, suposa una sèrie de coses positives per al seu entorn. Mercadona es compromet amb el lloc on es situa fent pàrquings, ajudant al poble, arreglant el mercat i posant-hi al costat un establiment, etcètera. La idea és pensar en l’entorn.\n5 – Capital: Busquen obtenir beneficis, però no a costa d’explotar al seu entorn. No tenen uns marges molt amplis.\nModel Mercadona i la seva filosofia empresarial\nA part d’això, Mercadona disposa d’una sèrie d’altres característiques que la diferencien, encara més, de la seva competència. Aquests aspectes són la qualitat de la seva marca blanca, que coneixen molt bé els seus productes o que ofereixen uns preus baixos (SPB), entre altres. També, des de fa bastant temps, s’ha convertit en una característica pròpia, el fet que hagin reduït el nombre de marques al seu lineals de manera ostensible, disposant en molts casos només de la marca pròpia i de la líder en vendes del mercat corresponent. Encara que això últim, no ho podríem considerar quelcom positiu de cara al client.\nSense entrar a valorar en profunditat en quin grau Mercadona compleix cadascun dels 5 punts bàsics de la seva filosofia empresarial, si que m’agradaria comentar que als últims anys, hi ha hagut veus que han posat en dubte la veracitat i compliment d’aquests punts, entre altres aspectes, pel que fa a la qualitat dels seus productes, al bon tracte donat als treballadors i a la política de preus baixos, a part d’alguns embolics amb trames de corrupció política.\nLa qüestió és que, si que es veritat que l’èxit sense pal·liatius de Mercadona es dóna a causa d’una important diferenciació respecte als seus competidors, però penso (i pensava quan m’ho explicaven els meus professors) que la diferenciació no es dóna a causa d’aquesta filosofia empresarial (sigui certa o només una imatge per quedar bé) . Segons el meu punt de vista, aquesta diferenciació, es dóna per quelcom més simple que tot això i que casualment, és una part minúscula d’un dels punts del model Mercadona. La mare dels ous en qüestió és, ni més ni menys, que Mercadona sap situar geogràficament cadascun dels seus establiments d’una manera immillorable. Sap situar-se al lloc idoni per a què la gent hi vagi a comprar i els esculli a ells enlloc de a qualsevol altre supermercat. Aquest és un aspecte molt més potent, per al consumidor, de cara a decidir-se a anar a un supermercat o a un altre; que la manera com tracten als seus proveïdors, per exemple.\nEvidentment, no puc dir amb total seguretat que això sigui així, perquè per a fer-ho, hauria de realitzar una investigació de mercat com Deu mana, però com no disposo ni del temps ni dels recursos per fer-ho, em limito a plantejar la meva hipòtesi no confirmada, basada en les meves “petites investigacions de mercat”, que consisteixen en preguntar al meu entorn, perquè compren o no al Mercadona. Amb aquest mètode sembla que no, però pots obtenir informació valuosa de la manera més senzilla possible.\nTornant al cas, Mercadona ha aconseguit allò al que jo anomeno monopoli geogràfic (si, m’agrada inventar-me conceptes, de fet, diria que en els posts anteriors ja us n’he colat algun), que no acaba de ser un monopoli, perquè sempre té algun competidor en major o menor mesura, depenent del cas; però que s’hi aproxima bastant. Per tant, la clau de l’èxit de Mercadona, segons el meu punt de vista, es centraria en dos aspectes:\n1- Mercadona situa els seus establiments en llocs on no té competidors reals. Es situa a prop dels seus possibles consumidors, molt més a prop que la seva competència i dóna a aquests possibles consumidors, totes les facilitats perquè vagin als seus establiments, entre elles, posar un pàrquing gratuït en cadascun d’aquests supermercats.\nLlavors els consumidors fan un raonament tant senzill com el següent: “Si per fer la compra setmanal, m’he de decidir entre un establiment que està a cinc minuts de casa i un altre que el tinc a mitja hora de distància,i a part d’això, m’hauré de passar una bona estona fent cua a la carretera per arribar-hi, no hi ha color, prefereixo anar al del costat de casa”\n2- Fusió dels conceptes de supermercat i hipermercat. Al món de la distribució, els últims anys s’havien establert dos tipus de “conceptes de compra” (un altre concepte inventat) segons la tipologia de compra que s’hi feia:\nConcepte d’hipermercat o de compra setmanal: La gent va a comprar als hipermercats un cop a la setmana perquè són molt grans, tenen de tot i poden comprar d’un sol cop qualsevol cosa que busquen. Aquesta compra es realitza un cop a la setmana i representa el gruix més important del total de la compra que cada llar realitza. Per a fer-la, els consumidors s’han de desplaçar als afores de la seva ciutat (en el millor dels casos) i dedicar pràcticament una tarda sencera del cap de setmana en fer la compra. Els principals exponents d’aquest concepte serien Carrefour, Eroski i Esclat, entre d’altres.\nConcepte de supermercat o de compra diària: Molts cops, quan realitzes la compra setmanal, et deixes alguna cosa i te n’adones a mitja setmana. Com durant els dies laborables, no tens ni temps ni ganes d’anar als afores de la teva ciutat, per comprar una o dues coses i a més, penses que seria una ximpleria, agafes i te’n vas a comprar al petit supermercat que tens al costat de casa. De fet, tampoc cal que se t’hagi oblidat res, potser durant la setmana se t’acaba alguna cosa o te n’adones que en necessites alguna altra, agafes, baixes al carrer i entres a comprar al supermercat més proper. Si volguessis fer la compra setmanal a aquell mateix establiment, no podries, entre altres coses, perquè a la compra setmanal carregues amb moltes coses i l’establiment en qüestió no té pàrquing per deixar-hi el cotxe, per el que és logísticament impossible carregar amb tantes coses. A part d’això, segurament tampoc t’interessa anar-hi, perquè possiblement no disposin de tot el que busques. Com a exemple d’aquest cas tenim a Condis, Eroski City o Bonpreu.\nI doncs, que és Mercadona? Precisament el que ha aconseguit la cadena valenciana de supermercats, és fusionar aquests dos conceptes i resoldre més necessitats de cop que els seus competidors. Mercadona és capaç d’agafar el millor de cadascun d’aquests dos models i unificar les diferents motivacions, que porten als consumidors a comprar a un tipus d’establiment o a un altre, segons el dia de la setmana en el que estem. Així, els establiments Mercadona seran de grans dimensions (sense arribar als nivells d’un hipermercat), disposaran de molts productes, tindran aparcaments per a que la gent hi pugui deixar el cotxe i carregar amb tot el que necessiti, estaran enmig de les ciutats per a què la gent no hagi de fer grans recorreguts per arribar-hi i fins i tot, si vols, puguis arribar-hi a peu, sense haver d’agafar el cotxe, si només has de comprar un parell de coses.\nAixí, a Mercadona ens trobarem amb una cosa si més no, sorprenent. Observarem en un mateix establiment, els dos tipus de concepte de compra a supermercats. Es curiós veure com en els establiments de la cadena valenciana, si hi vas entre setmana, et trobes gent a totes hores recorrent els seus passadissos i vas al pàrquing i està pràcticament buit (concepte de compra diària); mentre que als caps de setmana, hi entres i et trobes igualment amb gent (encara més que entre setmana) i quan vas al pàrquing, està ple i fins i tot et pots trobar amb gent fent cua per entrar-hi.\nAra, escrivint aquest article, m’ha vingut al cap que el primer Mercadona que van obrir al meu poble, va tenir molt d’èxit i va aconseguir atraure a molts clients, però al cap d’un temps, van traspassar el local a una altra cadena, cosa que mai vaig acabar d’entendre. Ara em penso que n’he tret l’entrellat de tot plegat: el local en qüestió no tenia pàrquing ni possibilitat de fer-lo, per la seva situació enmig de la ciutat. Serà aquesta la raó del traspàs?\nDit això, també penso que hi ha altres aspectes que fan que la gent es decideixi a anar a comprar a Mercadona, com ho pot ser la relació qualitat – preu de la seva marca blanca o fins i tot la percepció dels seus preus baixos (SPB). Però l’aspecte clau de l’èxit dels seus establiments, crec que recau en la seva situació geogràfica i en saber agrupar els dos conceptes de compra, les seves respectives motivacions i resolucions de necessitats.\nDurant aquesta setmana completarem aquest article, amb l’exemplificació a través d’un cas pràctic. I vosaltres, quina creieu què és la clau de l’èxit de Mercadona?\nPD: Avui em sembla que he batut el rècord de “conceptes inventats”.\nAquesta entrada va ser publicada a Diferenciació i etiquetada Capital, Clients, Compra Diaria, Compra Setmanal, Concepte d'hipermercat, Concepte de supermercat, hipermercats, Investigació de Mercats, Marques Blanques, Mercadona, Monopoli Geogràfic, Motivacions, Necessitats del consumidor, preu, Proveïdors, Qualitat, Relació Qualitat-Preu, Societat, supermercats, Treballadors el febrer 27, 2013 per guillsapsan.


Pomes al forn amb ametlles - Recepta de myTaste\n8 pomes àcides, per exemple Boskop\n200 grams d’ametlles,\n120 grams de confitura de codony\n1,2 dl de Crema\n2 dl de suc de poma\nAfegim les pomestallades a sobre i afegim el brou de carn. Després arribar a casa i menjar xai alfornamb patates i obrir una ampolleta de cava …\nsigui cuit, poseu les pomes pelades i tallades a quarts o a octaus. Poseu la cassola alforn, (destapada),\npeleu i talleu les pomes a daus. Torneu el pollastre i les cebes a la cassola, per escalfar abans de servir a taula amb un farcellet a cada plat, que també podeu escalfaralforn en la mateixa safata on els heu cuit\nAllò que hi ha a les botigues ambpomes de la mateixa mida, totes brillants. Un cop triades les pomes, les buidem de dins i les anem posant a una safata que prèviament hem untat amb margarina, perquè no s'eganxi\nTalleu els pollastres a quarts i torneu a posar-los a la cassola, junt amb les pomes pelades, sense cor i tallades a quarts, i la maizena desfeta en el brou\nRenteu bé les pomes, i amb una forquilla punxeu-les una mica per a que no esclatin quan siguin alforn\nLes pomesalforn, a més de ser unes postres molt bones i fàcils de menjar pels nens molt petits, et poden ajudar quan tens problemes de diarrea perquè són astringents\n- Talla una poma a quarts i la resta de pomes, per la meitat. farcim el pollastre amb poma, el posem en una plata de fornamb la resta de pomes, desprès reguem amb el vi i el forn fa la seua feina\nPrimer et diuen de preparar un almívaramb l´aigua i el sucre per coure les pomes. La podeu fer de vàries maneres, jo alfinal no hi vaig posar ous, a la recepta sí que n´hi ha…podeu pelar les pomes, jo sempre les havia fet sense pelar, etc, etc, etc\nPerò normalment es serveixen soles, amb pell i tot. Es pot posar canyella en rama dins la safata del forntambé, però llavors haurem d'incorporar una mica d'aigua a la mateixa safata per extreure'n tot l'aroma\nSembla que sovint quan s'ha de fer algun plat alforn, ens hagi de dur molta feina. En una picadora, poseu el julivert, els alls i les ametlles\nEl pollastre alforn és el recurs fàcil per fer un dinar bo i sense masses complicacions. Ho podeu fer ambqualsevol part del pollastre, com preferiu\ncuixes acompanyats del raïm, les castanyes, les pomes i el suc que ha quedat. tres o quatre vegades al llarg de l'hora de forn\nPosava una cassola que tenia de ferro colat a sobre de la cuina econòmica i quan estava la cassola calenta, introduïa la safata amb les pomes, tirava una mica mes de sucre per sobre i tapava hermèticament la cassola\nPOMA CUITA AL FORNPER EMPORTAR AL TÀPERAvui us proposem una recepta molt senzilla per tenir a casa o bé per emportar fora dins del tàper\nFeu aquestes pomes que ja veureu que són. Seguirem la recepta esmicolant la galeta a sobre un plat que pugui anar alforn\nPomes al forn amb tupí\nPer començar, traieu els cors a les pomes i poseu-les en una safata per alforn. Tot seguit, ompliu el buit central de les pomesamb sucre, canyella, mantega, suc de taronja i vi dolç\nNetegem les pomes, en trèiem el cor per la part de daltamb una cullera, les posem en una platera per anar alforn\n-Farciu les pomesamb la crema freda. Em veig al mes de juny fent receptes amb turró de xixona. La primera ha estat aquesta pomesalforn farcides de crema de torró de xixona\n- Pomes Golden. les rentem, els hi traiem el cor amb l'ajuda d'un ganivet i les col·loquem a una safata pel forn\nPoma al forn amb gelat de vainilla\nBarrejar el sucre amb la canyella i empolvorar les pomes. Servir-ho amb una bola de gelat de vainilla. Empolvar-ho tot amb una mica de canyella\nAl fons, i per sobre les pomes, posar les ametlles reservades per tal que s’aromatitzin amb el suc que deixin anar les pomes


VIERNES, 8 AGOSTO 2008 H a començat el compte enrere de Figueres Ca- pitaldelaCultu- ra 2009? Figueres és una ciutat cultural i fa ja molts anys que arreu de Ca- talunya s'associa amb la cultura. Té el pedigrí cultural que li han atorgat personatges com Montu- riol,PepVentura,Dalí,Pla,Fages de Climent, Deulofeu, Miravit- lles, Ramon Reig... I també l'institutmésanticdeCatalunyai d'Espanya, amb professors i alumnes molt destacats. El Mu- seu de la Joguina és fantàstic. El Museu de l'Empordà té un fons artístic de gran vàlua. El Museu de la Tècnica és d'un dinamisme admirable i la ciutat té galeries d'artillibreriesderenom.Lallar- ga tradició fa que molts figue- rencs ocupin responsabilitats en el món de la política, del cinema, de la música, de la literatura... i siguin persones molt influents. Tot plegat no serà com un al- tre any Dalí? No. Figueres està en el mapa mundialperDalí,somelquesom per Dalí, i el binomi Dalí-Figue- res es inevitable i irrenunciable, però també hi ha vida més enllà deDalí.Peraixòelsdoseixosver- tebradors de la capitalitat cultu- ralseranNarcísMonturiolcom a símbol de la ciència, el risc i el compromís, i Pep Ventura per la força simbòlica de la sardana, una dansa on tothom hi participa amb un projecte comú. Com es traduirà aquesta me- tàfora durant la capitalitat? Figuerestédesenesd'entitatscul- turals molt actives, i hi sumarem els impulsos d'arreu de Catalu- nya, Europa i Amèrica a través delscasalscatalans,institucionsi associacions. Entenem la cultura en un sentit molt ampli, atrau- rem la música contemporània, la dansa, el teatre, el videojoc i al- tresarts.Lacapitalitatnoseràno- més un aparador de Figueres, si- nó una suma d'impulsos cultu- ralsicreatiusdetotselsterritoris de parla catalana. És un risc i un compromís a l'estil de Monturiol? Sí, perquè la capitalitat cultural de Catalunya és de recent crea- ció i té pocs anys d'experiència. Després d'Esparreguera, Ba- nyoles i Amposta, al 2007 Lleida livadonarunimpulsmoltimpor- tant, i Perpinyà també ho està fent ara. Les candidates a pren- dre el relleu de Figueres són Badalona i Andorra, i això vol dir que la capitalitat cultural és molt important i que Figueres haurà deixar un nivell molt alt. I pel que fa als figuerencs? Estimularem totes les activitats culturals que els ciutadans ja fan ilesquevolienferinopodien.La ciutatseràl'escenariperaprojec- tar tota mena d'activitats d'ací i de fora. Volem que la projecció de Figueres s'intensifiqui encara més a partir del 2010. Quina percepció en té la gent de la ciutat? Com que els figuerencs tenen una autoestima molt crítica, so- vint Figueres té més prestigi fora que no pas dins de la pròpia ciu- tat. Però això forma part del ta- rannà empordanès. Coms'hofaunfilldeBarcelo- na per a ser comissari de Fi- gueres? Vaig treballar a l'institut Ramon Muntaner l'any 1989, he partici- pat en activitats de teatre i cultu- rals, en el Museu del Joguet, en el de l'Empordà i en el de la Tèc- nica. La gent d'ací sap que he or- ganitzatexposicionssobreVerne i sobre Zipi i Zape a Barcelona i al País Basc, que he col·laborat amb el Museu Diocesà de Lleida i devien considerar que tinc un perfil interessant. Tanmateix, els meus fills em diuen que no sóc empordanès i consideren un demèritquejoprocedeixidemés enllà de La Muga. Com es consola dels seus fills quan li resta temps per a vostè mateixentrela docènciaiel co- missariat? Continuo estudiant Tintin i el di- buixant Escobar, que és el pare dels germans Zipi i Zape, entre molts d'altres personatges. Però ara treballo les novel·les popu- lars de Pedro Víctor Debrigode, que signava com Peter Debry o ArnaldoVisconti.Eraunrepresa- liat pel franquisme refugiat a l'Editorial Bruguera i va ser un autor tan popular com José Ma- llorquí. Però Mallorquí va tenir lasortquelivarenreeditarElCo- yote, mentre que El pirata negro de Debrigode no va tenir aquesta sort. Vostè,que sap vendre bé fins itotlesvelleshistorietesfantàs- tiques, ens pot dir si és certa la llegenda que a Figueres manen els comerciants? Elcomerç forma part dela cultu- ra i de la capitalitat de Figueres. Elscomerciants sónuna força vi- va amb molta il·lusió, molt parti- cipativa i amb gran capacitat de projecció. Per això el comerç és un dels trets diferencials de Fi- gueres. JOAQUIM ROGLAN PACO SIERRA “AFiguerestambéhihavida mésenllàdeSalvadorDalí” EDITA: La Vanguardia Ediciones, SL. Redacción: Diagonal, 477, 7.º (08036) Barcelona Tel.: 93 481 22 00 Vaig néixer a Barcelona l'any 1964. Sóc professor de llengua i literatura espanyola i hispanoamericana a l'Institut Ramon Muntaner de Figueres. Ho he estat també de la Universitat de Girona. La meva especiali- tat és Tintin. Actualment estic treballant les novel·les populars de Pedro Víctor Debrigode GIRONA ANUNCIOS: Publipress Media, SA. Carretera de Barcelona, 12-14, 1.º 6.ª (17001) Girona Tel.: 972 416 938 / 972 416 937. Fax: 972 416 939 Ejecutivos de ventas: Jaume Marginet, Farners Jofré, Sònia Mulero, Kilian ArchelaguetREDACCIÓNGIRONA: Antoni F. Sandoval. Tel.: 972 416 926 JoanManelSoldevilla,comissarideFigueresCapitaldelaCultura


Encetem el Projecte Còmix en col·laboració amb la Biblioteca Josep Finestres | Institut Antoni Torroja\nEncetem el Projecte Còmix en…\nEl projecte Còmix (Mix de Còmics) té com a objectiu fomentar la lectura literària i gràfica, així com l’aproximació al còmic, com a gènere literari.\nEls alumnes de 1r i 2n d’ESO, dels departaments de llengua Catalana i Castellana, la biblioteca del centre i la Biblioteca Comarcal Josep Finestres, de Cervera.\nEn una primera fase, la Sara i l’Elisenda, tècniques de la Biblioteca Josep Finestres, ens han ofert una selecció de còmics atractiva, variada i actualitzada, que pugui ser interessant per als joves lectors.\nEn una segona fase, els nois i noies han anat llegit els còmics, segons els seus gustos i preferències; se’ls han endut en préstec, n’han parlat, els han compartit, se’ls han recomanat…, fins i tot n’han portat d’altres de casa seva.\nSi voleu veure com ha anat i com s’ho han passat, visiteu l’Instagram de la nostra biblioteca @noemfacis_spoiler.\nEtiquetes: bibliotecaProjecte Còmix\nAnteriorPublicació anterior:Primer d’ESO va als kartsSegüentPublicació següent:Les xarxes socials com a eina professional