Principat d'Ibèria - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Kartvels)\nEl Principat d'Ibèria o Principat de Kartli fou un territori autònom establert cap al 580 pels nobles georgians, i que va existir en una primera etapa sota sobirania de la Pèrsia sassànida i després com a protectorat de l'Imperi Romà d'Orient.\n580 – 813 →\nEl principat en la primera etapa.\npríncep i eristavi\nAdarnases IV (últim)\n2 Arribada dels àrabs\n3 Els Bagràtides\n4 Dominació de Bizanci\n5 Llista de prínceps\nEl 571 la revolta armènia va decidir als georgians a revoltar-se contra els perses. Sota la direcció de l'eristhavi Guaram (o Gurguèn) van ajudar els armenis i van demanar ajuda a Justí II de Bizanci. Amb ajuda romana d'Orient la revolta es va estendre. Uns anys després els eristhavis tenien el control del país, però van renunciar a restablir el poder reial i van proposar a Guaram com a príncep governador del país. L'emperador romà d'Orient acceptà la proposta i concedí a Guaram la dignitat de curopalata. L'emperador també va reconèixer que els eristhavats eren hereditaris. El nou governant no tenia el poder absolut i només era el primer entre iguals. Però els perses no renunciaven i Bizanci no podia continuar la guerra. Es va arribar a un acord pel qual Ibèria passava a Pèrsia, però el xa reconeixia a Guaram (586). Esteve va rebre de Bizanci el títol de patrici i son germà Demetri i el seu fill Adarnases van rebre el títol d'upatos, però governava per a Pèrsia.\nCap a l'any 600 el nou xa de Pèrsia que havia arribat al poder amb ajuda romana d'Orient, va cedir Ibèria a Bizanci. Però el 604 la guerra entre els dos imperis esclata i els grecs foren derrotats, i Ibèria tornà a control de Pèrsia que aquesta vegada s'aprofundeix.\nEl 623 l'emperador Heracli envaí Transcaucàsia i cridà els khàzars. Aquest acudiren, van destruir la ciutat de Derbent i cseguiren cap a Tblisi on era Heracli, assetjant-la conjuntament però sense poder prendre-la. S'acordà tornar al setge l'any següent i Heracli marxa contra Pèrsia on guanyà la batalla de Nínive.\nL'abril del 628 es firmà la pau i Heracli tornà a Ibèria on, juntament amb els khàzars, conquerí Tblisi. L'eristhavi, favorable a Pèrsia, fou capturat i assassinat pels khàzars i romans d'Orient que també van prendre represàlies contra la població mazdeista i monofisita. Adarnases, fill d'Esteve, fou col·locat com a príncep.\nArribada dels àrabsModifica\nEl 642 o 643 es va produir la primera incursió àrab (vegeu: Incursions àrabs al Curopalat)\nGeòrgia cap al 720-813\nEl 740 els àrabs crearen un govern dividit: Kartli (Geòrgia), anomenat també emirat de Tblisi, el poder del qual només nominalment s'estenia cap a la regió occidental de la Taoklardjètia (de vegades recuperada pels romans d'Orient), i la regió oriental de l'Herèthia (de vegades independent). Al capdavant del govern es va posar un eristhavi, essent el primer Gurgin Goiram, de la família armènia del Bagratuní, ara anomenada Bagrationi. Durant el califat d'Harun ar-Raixid aquest govern va tenir 17 governadors o emirs. Un governador anomenat Huzaim Ibn Hasim, després d'una revolta, va convocar als prínceps i patricis de Kartli i els va fer matar, fet que provocà noves revoltes a Djurzani (Kartli) i a Sanaria (a la regió de Tsanarèthia). Dirigí la primera l'eristhavi de Kartli, Achot I Bagrationi (Bagratuní).\nGeòrgia cap al 813-920\nDesprés del 800 el príncep de Kakhètia, Grigol, va començar la lluita per dominar el Kartli en poder del rebel Ashot l'eristhavi de Kartli. Grigol, amb l'ajuda de Teodosi, rei d'Abkhàzia, va prendre la vall del Ksani i el territori de Chida Kartli, a l'oest dels seus dominis. Ashot s'oposà a aquests avanços, ja que es considerava amb drets sobre aquests territoris, alhora que l'emir estava d'acord amb Grigol. Ashot va guanyar la batalla i reocupà Chida Kartli. Ashot I va obtenir alguns èxits a Kartli, i arribà a dominar Tblisi i Bardavi, però després d'una derrota es va haver de desplaçar cap a Chavchètia i Klardjètia, terres que reclamaven els romans d'Orient i on en diversos moments nomenaven govrnadors, quan la regió escapava del control del Califat. Ashot/Achot (català Aixot) es va aliar amb l'imperi i va obtenir el reconeixement sobre aquestes terres com a príncep el 813. Com que la regió estava devastada pels àrabs, Ashot va poder fer-se amo del territori sotmetent d'un en un cada poble i cada príncep local. Uns anys després dominava Chavchètia, Tao, Klardjètia, Nigali, Adjara, Speri, Samtskhé, Djavakhètia i Artaani. A Artanudji, una vella fortalesa va establir la seva residència, però els seus dominis directes foren el Tao i la Klardjètia (o Taoklardjètia) alhora que la resta estava governada per eristhavis que li reconeixien la supremacia. Seguí combatent els àrabs i va trobar la mort a la lluita, prop del riu Nigali, el 826. Com que només va deixar tres fills menors, els àrabs es van tornar a apoderar de la regió abans del 830 i van obligar els fills d'Ashot a pagar un tribut. Van dominar la regió fins al 842 o 843, en què el fill (ara ja gran) d'Ashot, Bagrat, va rebre de Bizanci el títol de príncep, amb els seus dos germans Adarnases i David associats al govern. Bagrat va començar l'expansió i es va fer reconèixer a Kartli cap al 852, aprofitant les lluites de l'emir, rebel·lat contra el Califa. El 853 un enviat del Califa, el general Bugha al-Turki, lluitava contra l'emir i Bagrat es va declarar a favor de Bugha. L'emir estava aliat a Abkhàzia (que volia apoderar-se de Kartli) que va enviar soldats. Bagrat va rebutjar les forces abkhazes i va ajudar Bugha. Llavors les aliances van canviar i a Abkhàzia, després del govern de Giorgi o Jordi, fill de Lleó II, va pujar al tron la família dels Chavliani (861-881). A Kakhètia el poder passa a la família Donaüri dels Gardabani. També la lluita esclatà entre els Bagrationi: Nasr, fill de Guram i nét d'Ashot, va assassinar a David, fill i successor de Bagrat cap al 876, i això va originar una lluita entre cosins, en què el rei d'Abkhàzia, Bagrat (fill de Demetri) i el príncep d'Ossètia, Bakhatar, van ajudar Nasr, que tenia el suport romà d'Orient. El fill de David, Adarnases, va demanar ajuda als armenis, i el 888 va derrotar el seu rival a la vora del riu Mtkvari, i va perseguir a Nasr, al qual va atrapar i matar a Aspindza, a la regió del Samtskhé. Aquest mateix any 888 Adarnases es proclamà rei dels Kartvels i príncep.\nEl 891 va morir el rei d'Armènia, Ashot II, i Adarnases va anar cap a Armènia per retre honors al seu aliat i reconèixer al seu fill Sumbat. Però Abbas, oncle d'Ashot II, que volia ser rei, va fer arrestar a Adarnases. Sumbat va pagar una fortuna per la llibertat del seu aliat.\nEl 904 el rei Constantí d'Abkhàzia va envair Kartli. Adarnases, aliat amb Armènia li va fer front, el derrotaren i capturaren. Però al cap de pocs mesos el rei d'Armènia va fer alliberar Constantí, es va aliar amb ell i va esdevenir enemic de Adarnases. Aquest, en revenja, el 914 va ajudar al cap àrab Abu l-Kasim, enviat contra Armènia. Sumbat s'escapà a Abkhàzia però fou capturat pel camí per Abul Kasim i portat a Dvin on va ser penjat. Els àrabs van prendre les fortaleses de Udjarma i Botchorma, i assolaren Samtskhé i Djavakhètia. Aquesta va ser la darrera vegada que els àrabs van entrar a territori de Geòrgia. Constantí d'Abkhàzia es va aliar a Kakhétia i van conquerir l'Herèthia, on un príncep dels Bagrationi s'havia proclamat rei el 893, i se la van repartir. El fill de Constantí, Giorgi o Jordi (927-957) va sotmetre una part de la Kakhètia i alguns pobles de les muntanyes del nord, com els alans. Abkhàzia va mantenir l'hegemonia amb el seu fill Lleó III, però després amb els seus hereters van esclatar conflictes i l'hegemonia torna al Principat. Era rei en aquesta època Bagrat II, l'imbècil, però el poder real pertanyia al eristhavi de Taoklardjètia, David III el gran. Aquest, vers el 978, es va veure amenaçat pel rebel romà d'Orient Bardas Escleros que s'havia proclamat emperador a l'Àsia Menor i feia incursions a territori del Principat i sobretot a la Taoklardjètia. D'acord amb l'emperador romà d'Orient Basili II (975-1014) que li va prometre la cessió de territoris, va reunir un exèrcit de 12000 homes sota el comandament del monjo romà d'Orient Torniké i de Djodjiki amb què va derrotar a Bardas a la vora del riu Halissa, prop de Pankaléa. Bardas va escapar, però els guanyadors van obtenir un gran botí. L'emperador va complir la promesa i va cedir territoris cap al sud de la Taoklardjètia a David III (inclosos territoris que estaven en poder dels musulmans però que Bizanci reclamava com a seus, drets que ara es transferien a Taoklardjètia).\nGeòrgia cap al 920-1001\nDominació de BizanciModifica\nGeòrgia, unificació, 1001-1022\nEl 986 Bardas Escleros va aparèixer novament per la zona i Basili II envià un exèrcit dirigit per Bardas Focas que demana ajuda a David III. Focas capturà amb un engany a Escleros, i després utilitza el seu exèrcit i el dels seus aliats georgians per marxar contra Constantinoble. Basili II va demanar ajuda a Vladimir I de Kiev però la mort sobtada de Focas va solucionar el conflicte sense lluita. Llavors Basili va decidir castigar a David III i marxa contra el Tao. Per evitar la lluita David començà converses i prometé a l'emperador que li cediria el Tao després de la seva mort.\nEl 990 David III s'apoderà de Manazkert, possessió d'un emir musulmà, i el 997 assetja la ciutat de Khelat, també domini dels musulmans. El 998 un exèrcit nombrós de musulmans sota el comandament de l'emir Malman, marxa contra David, però aquest, aliat als armenis, el derrotà i empaità Malman fins a Ardjish\nDavid va morir el 1001 i la Taoklardjètia va passar (com estava pactat) a Bizanci. Bagrat III, rei d'Abkhàzia i fill del rei dels Kartvels, Gurguèn, va ser reconegut príncep romà d'Orient però no se li va retornar la Taoklardjètia. El 1008 va morir el rei dels Kartvels, Gurguèn, i el va heretar el seu fill, Bagrat III d'Abkhàzia. El 1010 Bagrat va ocupar Herèthia (Rani) i Kakhètia, el rei de la qual, Kviriké III, va ser empresonat. Així, Bagrat va unificar els diversos regnes georgians menys la Taoklardjètia. Bagrat va morir el 1014. Per al període unificat vegeu regne de Geòrgia.\nLlista de príncepsModifica\nGuaram I d'Ibèria (o Gurguèn I), príncep guaràmida de Javakètia-Calarzene, curopalata romà d'Orient 588-c. 590\nEsteve I d'Ibèria, príncep guaràmida de Javakètia-Calarzene, erismthavari vassall de Pèrsia c. 590-602\nAdarnases I de Kakhètia, príncep cosròida, patrici imperial romà d'Orient 602-604\nDemetri? erismthavari i hypatos vassall de Pèrsia 602-628 (fill de Guaram I)\nAdarnases I de Kakhètia, príncep cosròida, patrici imperial romà d'Orient 628-c.640 (segona vegada)\nEsteve II de Kakhètia, príncep cosròida, patrici imperial romà d'Orient c. 640-645 príncep vassall del califa 645-650\nAdarnases II de Kakhètia, príncep cosròida, príncep vassall del califa cap al 650-662, patrici imperial romà d'Orient cap al 662-684 o 685\nGuaram II, príncep guaràmida de Javakètia-Calarzene, príncep vassall del califa cap al 684 o 685-689, curopalata 689-c.692\nGuaram III, príncep guaràmida, curopalata romà d'Orient cap al 692-693, príncep vassall del califa 693-?\nMirian i Artxil (junts, fills d'Esteve II), rebels cap al 697, reis nomenats per Bizanci cap al 717, Artxil encara seguia en rebel·lia el 745.\na la província d'Arminiya (califat de Damasc) cap al 700-740\ndependència de l'emirat de Tblisi 740\nAdarnases III Nersiani, curopalata romà d'Orient c.748-760\nNersès Nersiani, senyor-governador romà d'Orient c.760-772, príncep vassall del califa 775-779 o 780\nEsteve III d'Ibèria, príncep guaràmida de Javakètia-Calarzene, 779 o 780-786\nAixot I d'Ibèria Bagrationi (Bagratuní), curopalata romà d'Orient 813-826/830\nannexionat 830-842 o 843\nBagrat I d'Ibèria Bagrationi, príncep-duc de Tao, curopalata romà d'Orient i príncep vassall del califa, però de fet independent 842 o 843-876\nDavid I d'Ibèria Bagrationi (fill), curopalata romà d'Orient i príncep vassall del califa, però de fet independent 876-880\nNarsès d'Ibèria Bagrationi 880 (assassina a David i intenta usurpar el tron)\nGurguèn d'Ibèria Bagrationi (nét d'Ashot), curopalata romà d'Orient cap al 880-888\nAdarnases IV d'Ibèria Bagrationi (fill de David I), curopalata, rei dels kartvels 888-923\nDavid II d'Ibèria Bagrationi (fill) rei dels kartvels 923-937\nAixot II de Tao Bagrationi (germà), curopalata a Taoklardjètia 923-954\nSumbat d'Ibèria Bagrationi (germà) rei dels kartvels 937-958, curopalata a Taoklardjètia 954-958\nBagrat II d'Ibèria Bagrationi l'Imbecil (fill) rei dels kartvels 958-994 (curopalata? 961-990)\nAdarnases V d'Ibèria Bagrationi (cosí, fill de Bagrat, germà de Sumbat), curopalata a Taoklardjètia 958-961\nDavid III d'Ibèria Bagrationi el Gran (fill) curopalata a Taoklardjètia 990-1001\nGurguèn I d'Ibèria Bagrationi (fill de Bagrat II) associat 975-994, rei dels kartvels 994-1008\nBagrat III l'unificador Bagrationi (fill) rei d'Abkhàzia 976-1014, intitulat curopalata des del 1001 i rei dels kartvels el 1008-1014\nUnió del regne dels kartvels (Kartli) i Abkhàzia 1008\nTaoklardjètia a Bizanci 1001\nMarie-Félicité Brosset, Histoire de la Géorgie de l'Antiquité au XIXe siècle, Sant Petersburg, 1848-1858.\nKalistrat Salia, Histoire de la nation géorgienne, Paris, 1981.\nCyrille Toumanoff, Studies in Christian Caucasian History, Georgetown, Georgetown University Press, 1963, part IV, « Iberia between Chosroid and Bagratid Rule », pàgs. 389-407.\nCyrille Toumanoff, Les dynasties de la Caucasie chrétienne de l'Antiquité jusqu'au XIXe siècle : Tables généalogiques et chronologiques, Rome, 1990, p. 533.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Principat_d%27Ibèria&oldid=23955650»\nDarrera modificació: 3 jul 2020 a les 09:32\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 jul 2020 a les 09:32.


El niu de l'esparver: gener 2009\nOra et laboraVam inventar el dissabte per no fer respenso que ja he escrit massa\nJo no esperava la poètica que reclama en Dessmond, de fet el procés de nomenament de'n Tremosa ha semblat un poèma épic del romanticisme: Purità, fosc i perfectament inútil... això sí, molt bonic.Esquerra recupera una veu amb ressons monàstics amb aspecte de cellerer ebri.De l'un i de l'altre ja n'enyoro els articles sensats que construeixen pensament civil, d'alguna manera pensament que va més enllà de les tàctiques de partit. Treure persones vàlides i sensates del pensament civil n'augmenta la misèria.Ignoro si estratègicament són uns bons candidats, vistes les misèries que brollen a les deus internàutiques. Ara bé, tàcticament s'anul·len. La solvència intel·lectual no té gaire bona predicamenta als blocs, entre moltes altres coses perquè als blocs s'hi desenvolupen les converses de taverna. Anava a escriure de cafè, però una conversa de cafè, per bizantina que sigui, és massa elevada per a la majoria de blocaires incloent-hi algun que té columna als diaris.\nSeguint la premissa que tot s'ha de justificar il·luminat a la llum del ministeri de la veritat un representant del ram ha dit que les ventades d'aquests dies són culpa de El Canvi Climàtic.De fet El Canvi Climàtic, segons el pensament políticament correcte, va més enllà del que se'n pugui dir científicament. El Canvi Climàtic és l'essència del mal.Vivim en un món on se'ns diu que la religió és una cotilla per l'home (i la dona, sobretot per la dona) però estem creant una nova religió amb un deu impersonal, o fins i tot sense, però amb personificacions iconogràfiques del mal (per què deu ser que totes les religions es preocupen més d'identificar els dolents que els bons?).Un cop personificat en el mal absolut, el Satanàs dels nostres temps, en els que podem permetre'ns tenir un personatge que es torna bo en una serie que es diu Satanàs Cor Petit, podem carregar-li la culpa de qualsevol de les nostres mancances.De fet no em sorprendria que per reblar el clau de la defensa del conseller Saura aparegui un dia d'aquests la portaveu d'iniciativa dient que la culpa de les crítiques a l'honorable conseller són de El Canvi Climàtic...O potser sí que ho va dir...\nProbablement una de les fites paradigmàtiques del pensament modern fou la intuició genial de Darwin sobre la selecció natural.Aquest any fa dos-cents anys del naixement de l'insigne filòsof (per dir-ho en terminologia de l'època). Perquè en aquella época en que vam consolidar la ciència, un científic i un filòsof eren el mateix. Avui alguns pseudofilòsofs es fan dir científics i alguns pseudocientífics és dediquen a fer filosofia dogmàtica.Jo, en la meva innocència, pensava que ningú posava en dubte la idea general de la seva hipòtesi i molt menys de la teoria de l'evolució. De fet fa més de trenta anys que l'església catòlica, tot esmenant la frase de Jesús, que a la ciència el que és de la ciència i a Déu el que és de Déu. I en la meva innocència infantil m'havia cregut que l'església catòlica és la institució més anticientífica d'occident, per tant el debat era tancat.Però resulta que el món protestant és més complicat i occident i el capitalisme és fill de la moral protestant. Hi ha qui ha convertit Darwin en icona de les seves creences (de Déu i de no-Déu).Si, ja ho sé, us esteu preguntant que té a veure tota aquesta cosa amb aquest senyor. Ell va fer la seva feina, va exposar les seves hipòtesis i va contribuir fortament a consolidar una teoria incipient: La evolució de les especies, que és l'única teoria mínimament científica que s'aguanta, de fet el plantejament general de la teoria és l'únic possible amb el que coneixem, altre tema són els detalls.Però resulta que ell va inaugurar les hipòtesis i teories que no es poden reproduir al laboratori (resumint-ho d'una manera incompleta i sense entrar en detalls), per tant va posar la primera pedra per trencar el paradigma científic que ens està funcionant fins ara.Quan ciència i filosofia pertanyien només a les converses dels iniciats els debats teòrics sobre el que és i el que no és eren només tema de l'acadèmia. Avui aquests temes pretenen ser democràtics (seguint la millor tradició protestant) i els codis i l'ignorància amb que es tracten responen a la millor tradició del mercat de Calaf. Per això fem el debat associat proclamant les postures amb eslògans als autobusos.\nEl nom en si mateix és un eslògan publicitari. Ho sé, remenar-ho cou i irrita, però no se'n pot dir d'altra manera.M'he estalviat de parlar de Gaza perquè estava enfeinat en altres coses, però encara em ressona a l'orella les declaracions d'algú que parlava d'un suposat geno-xollo que donava carta blanca a Israel per fer el que vol. No vaig sentir cap crítica a aquest menyspreu a l'holocaust per boca de la mateixa locutora que dies després criticava que se li retirés la excomunió a un bisbe. La criticava perquè resulta que aquest senyor, sens dubte tant mal informat com el palestí del geno-xollo, havia dit que no n'hi havia per tant del genocidi jueu.Ho deixo per un altre dia, només era una nota per veure per quin jardí ens arrosseguem.Això del memorial democràtic sembla que té la mateixa projecció de garantia democràtica que tenia la traspassada república democràtica alemanya.Abans que comenceu a acusar-me de feixista, ni la FAI ni el PC ni el PSOE de 1936 defensaven la república.En aquella època la república a l'estat només la defensava l'Azaña (que la volia centralista), bona part d'ERC (no tothom, penseu que en un país normal els germans Badia haguessin estat feixistes) i algun despistat més. Ara els comunistes presumeixen de republicans. Visca la desmemòria.Una de les grans idees del memorial democràtic ha estat treure els recordatoris dels executats pels comitès. Suposo que un dia d'aquests demanaran un carrer a Barcelona dedicat a en Durruti o, pitjor, a el Garcia Oliver. Però parlar de les restes que hi ha escampades als volts de l'Ebre i que poden quedar destruïdes per molins de vent sembla ser que no està dintre de les seves prioritats.Aquest memorial democràtic feia una cosa bona, recordar els camps de concentració. Però resulta que com que Israel ha atacat Gaza (la història completa pels del memorial no és important, pertanyen al ministeri de la veritat) van decidir que fer una commemoració solemne pública era massa agosarat.La comunitat jueva de Barcelona s'ha emprenyat. Sincerament, penso que amb raó.Que fàcils que són les veritats absolutes sempre que no intentem rascar més enllà del que diu el ministeri de la veritat.\nM'ha fet gràcia sentir de trascantó a l'honorable conseller de marrons assortits dient que la gent (els sempre ignorants ciutadans) no ha fet prou cas de les advertències de perill que ens han fet.El seu problema és que fa tant de temps que diu que morirem de tres mil mals sense que les coses siguin tan greus que hem decidit no fer-li cas. No només per que no ens el creiem, si no, sobretot, per salud mental.No em fa gaire gràcia comentar això a mort passat, però no podem exigir segons quines coses als ciutadans si després els diem que s'automediquin. Oi que ens entenem?\nA vegades tinc la sensació que hem perdut el sentit de l'estètica.No sé si és un problema occidental o és un problema del regne que gentilment ens acull i nosaltres, encapçalats per les ments pensants que fan de bota, l'hem sublimat.De fet nosaltres tenim problemes d'estètica perquè ens creiem que l'estètica és un fi en sí mateixa i no hem entès que l'estètica forma part de la litúrgia i la litúrgia fa temps que no ens la creiem.Ja ho sé, no s'entén res.Fa dies que dono voltes a aquests temes i la senyora ministra dels exercits del regne m'ha fet adonar que el jardí litúrgic i estètic no existeix només a la meva imaginació.No parlaré de la meva opinió de l'exercit, ni de la meva desafecció al regne que qualsevol lector mitjanament espavilat veurà evident. Parlo de litúrgia.Un exercit (i una policia, i un parlament, i un jutjat i qualsevol institució que pretengui una durabilitat i una autoritat institucional externa i -sobretot- interna) necessita unes normes litúrgiques que li donin una certa pàtina. Però aquestes normes no poden ser alienes a l'objectiu immediat de qui dirigeix la institució sense carregar-se la formalitat litúrgica que li dona pàtina i cos.L'acte que ha despertat ires a les espanyes peineteres, menysteniments insidiosos d'arrel masclista aquí i allà i algun elogi buit que he sentit de passada. Però no he llegit ni sentit ningú que en fes un anàlisi sensat (o si més no que jo pugui considerar sensat).En faré una primera aproximació per si algú pot ajudar-me en la resolució de les meves cabòries:Resulta que les normes de protocol de l'acte manaven gala pels militars (homes i dones), jaqué pels civils i vestit llarg per les dones civils. La senyora ministra s'ho va saltar, però segur que s'ho va saltar calculadament. El vestit llarg està pensat per les esposes dels senyors d'uniforme i de jaqué.Però la senyora ministra hi era de ministra, no de senyora de. I va crear el seu propi protocol, se'l va fer a la mida. Va fer-se el monyo reglamentari de gala de les dones militars, va vestir-se amb un esmoquin subtil per tal que no poguessin dir que no anava de gala i deixar que quedés clar que era autoritat. Que és pintés els ulls com les noies de la natació sincronitzada segurament era un homenatge a les noies, també catalanes, que han fet d'exercit desarmat de la marca Espanya.I fixeu-vos que les legions feministes que la defensen diuen o bé que no ha canviat res o que estava moníssima, quan el que realment és important és que està creant una nova imatge. I per això la van posar allà, per crear imatge i gestionar una institució que tots els defensors de les essències havien aconseguit que estès apunt de convertir-se en un problema.La foto és de la noticia del periodico.\nM'agradaria poder dir que ho faig amb amor. M'agradaria pensar que la màgia de regalar pot esborrar l'angoixa que em provoca triar-los i anar-los a comprar.Però no en sé. No hi ha res que em provoqui més angoixa que el dia que decideixo comprar els regals, tan hi fa per a qui siguin i quina és l'excusa de l'ocasió.Per sort aquest any es podia caminar pel carrer, llor al calendari i a la crisi.Després penso en les criatures, en la il·lusió amb vivim el dia els que fa temps que vam deixar de ser-ho. I també penso que algun dels regals que estic embolicant són més un desig de transmissió del meu viure.Potser sí que la vida és això.\nDiari de Ruta,\nSé que molta gent ho considerarà una mania o, fins i tot, un defecte. Jo no ho veig de la mateixa manera, ni de bon tros. I per això precisament en faig ...\nEscoltant aquesta entrevista de fa uns dies amb el diputat Bosch, una gran lliçó de pedagogia política que aprofito per recomanar-vos vivament, t’adones q...\nmòbil Android ZTE Grand X: dos sims, 4,3″, 140eur\nPer 140eur he comprat el mòbil ZTE Grand X al venedor ZTE d’eBay. Recordeu que és el preu de comprar-lo lliure. Aquí el veiem entre el ZTE Blade (un mòbil ...\nThe idea, or at any rate the ideal, of the thing called a vow is fairly obvious. It is to combine the fixity that goes with finality with the self-respect ...\nGirona, temps de...\n*Fotografia: Carles. Girona, temps de flors.*


Espinacs amb cigrons i bacallà - Recepta de myTaste\n1 culleradeta de comí (en pols)\n1 polsim de coriandre (sec)\n1 cullerada de pebre vermell dolç (de la vera)\n400 g d’espinacs congelats (prèviament descongelats i ben escorreguts)\n400 g de bacall dessalat\n400 g de cigrons cuits en conserva (rentats i escorreguts)\nA últim moment afegir els espinacs per damunt a trossos mitjans. Quan tinguem el sofregit a punt afegir els cigronsi el bacallà procurant que no es cogui massa perquè no quedi sec\nEs fa un sofregitamb la ceba i el porro, es posa una mica de tomàquet fregitiafegim els espinacs nets a trossetses sal-pebre\nRenteu els espinacs, escaldeu amb poca aiguai sal. d'espinacs frescos. Feu les mandonguillesamb les mans ienfarineu-les\nFarcim els canelons i posem també un tros de bacallà reservat. gr de bacallàesqueixat. kilod'espinacs frescs\nPrimer de tot, rentem bé els espinacsambaigua, descartant les fulles menys. afegim de seguida els cigronsi, passats un parell de minuts, els espinacs tallats\nun manat d'espinacs. Bullir els cigrons (aquí us en deixo un enllaç amb el secret). Avui tornem amb les receptes de la tia Conchín, i com no pot ser d'un altra manera farem una recepta saludable, senzillaitradicional\n)També es pot utilizarbacallàescaixati fer una picadeta d'ametlla i avellana, com que no tenia res més, he utilitzat avellana natural, sense torrar\nRenteu, escaldeu, talleu molt petitsifregiu els espinacsamb un rajolí d'oli. d'espinacs frescos. Comenceu fent la brandada de bacallà, (es pot fer ambantelació)\n-Hiafegeixen els espinacs frescos. -Posem una paella ambl’oli fred i posem els trossos de sèpiaamb una mica d’alls laminatsijulivert sec\nhe afegit a la cassola juntament amb el bacallà per la banda de la pell i els. Aquesta vegada ambcigronetsd’Oristà, ous durs, carxofes i espàrrecs\nAquesta recepta porta cigronsiespinacs, és molt nutritivai agrada molt a grans i a petits. Es remena bé is'afegeixen els espinacs en cru, poc a poc, que vaginencongint\nIdiazabal, a sobre el bacallàconfitat. escaldem els espinacsi després trituremamb la seva aigua. PER A LA GELATINAD’ESPINACS


costaisa - Costaisa Group desenvolupa una estrategia d’expansió per Amèrica Llatina - Notícies\nCostaisa Group desenvolupa una estrategia d’expansió per Amèrica Llatina\nCostaisa Group ha apostat per tenir presència al mercat de la salut d'Amèrica Llatina creant una delegació a Xile que li permet donar assistència i oferir proximitat als seus clients.\nDes de la delegació de Xile, sota la raó social Sapas Consulting Xile, s'està expandint la marca Costaisa especialitzada en la provisió integral de serveis i solucions específiques per a organitzacions de salut. Aquesta expansió internacional iniciada fa més de cinc anys està evolucionant en diferents països del continent. La presència de Costaisa Group en llatinoamèrica ja es fa notar a diferents països especialment a Xile, Perú i Veneçuela.\nEl portfoli de serveis que oferim als clients és molt complet, i aplica les millors pràctiques del sector, fruit d'una trajectòria de més de 40 anys dins l'àmbit sanitari, oferint tres gammes de serveis: serveis de consultoria, solucions tecnològiques i serveis integrals per la electromedicina.\nAquesta visió holística del sector permet garantir una solvència professional molt valorada pels clients, els qui poden confiar en un gran grup empresarial que cobreix totes les necessitats organitzatives i tecnològiques que necessita un centre de salut.


Jornada formativa perquè els mestres aprenguin a actuar davant de reaccions al·lèrgiques - La Unió\nUna setantena de mestres de les comarques del Bages, Berguedà i Solsonès participaran en aquesta sessió de formació d'Althaia\nEs parlarà dels aspectes assistencials, però també dels legals\nEl Servei d'Al·lèrgia d'Althaia ha organitzat, per aquest dijous 29 d'octubre a la tarda, una reunió formativa dirigida a docents en la qual hi participaran 73 mestres de 26 escoles de les comarques del Bages, Berguedà i Solsonès. L'objectiu és introduir als mestres de les escoles en el coneixement de la malaltia al·lèrgica i, en concret de les reaccions de major gravetat conegudes com reaccions anafilàctiques o anafilaxia. I és que és important que les escoles puguin adoptar un enfoc global per a la formació en al·lèrgia, assegurant-se que tot el personal sap prevenir, reconèixer i iniciar el tractament davant d'una reacció al·lèrgica.\nPer aquest motiu, durant la reunió s'explicarà de forma pràctica com cal tractar una reacció al·lèrgica que es produeixi en un entorn escolar. Es realitzarà un taller pràctic en el qual s'ensenyarà a administrar adrenalina amb els autoinjectors que existeixen actualment al mercat a partir de l'exposició de casos clínics pràctics.\nPrèvia al taller, hi haurà una part teòrica que anirà a càrrec de la Dra. M. Ángeles Peña, al·lergòloga d'Althaia. També hi participarà l'advocat Àngel Betoret, dels Serveis Jurídics d'Althaia, que abordarà els temes legals relacionats a l'administració de medicació per part de docents.


Sampol qualifica de «dictatorial» la posició d'Aznar amb l'Iraq\nEl líder nacionalista denuncia una «involució autonòmica» en l'aniversari del PSM\nPere Sampol durant la seva intervenció.\nEl president de la federació PSM-Entesa Nacionalista, Pere Sampol, va qualificar ahir de «dictatorial» la posició del president del Govern central, José María Aznar, en el conflicte de l'Iraq i va denunciar una «involució autonòmica» en l'acte de celebració del 27è aniversari de la formació. El líder nacionalista va vaticinar una pròxima legislatura marcada per la reforma de l'Estatut perquè «si els ciutadans de Balears volem més autonomia, ningú no té legitimitat per dir no».\nEn el seu discurs, el màxim responsable del partit va criticar que «un trienni negre» ha posat en qüestió els valors que representa el PSM: «la defensa de la justícia social; la lluita per la conservació del territori; i la defensa de la cultura, la llengua i l'autogovern». Principis que s'han vist afectats pel retorn d'una «concepció anacrònica d'Espanya» que lidera el president del Govern central, José María Aznar.\nSampol es va mostrar molt dur amb el posicionament d'Aznar en el conflicte de l'Iraq i el va acusar de prendre una «decisió dictatorial» perquè «no és democràtic que 40 milions de ciutadans de l'Estat entrin en guerra perquè una sola persona ho decideixi, per molt president del Govern que sigui». «És que tornam a tenir un caudillo?», es va preguntar el nacionalista, qui també va denunciar la gestió de l'Executiu central en la catàstrofe dePrestige.\n«En les properes eleccions ens hi jugarem molt, la democràcia, un model d'Estat, la possibilitat d'aprovar un nou Estatut d'Autonomia per a les nostres illes» i «només som els ciutadans de Balears els qui podem decidir si volem ser una nació i si com a tals tenim dret a una relació d'igual a igual amb la resta de nacions de l'Estat». Per al polític nacionalista, aquesta relació entre iguals passa per exercir totes les competències sense «intromissions de l'Estat», amb administració única, concert econòmic i amb el català com a llengua oficial «de veritat».\nEl líder nacionalista va reconèixer que la ponència parlamentària creada per reformar l'Estatut «no camina» i va dubtar de la «voluntat política» de la resta de forces del Pacte. «Aquest nou marc s'haurà d'obrir a partir del 26 de maig» sempre que el PP perdi la majoria absoluta, «i està fent tot el possible perquè així sigui».\nLa celebració del 27è aniversari del PSM va congregar a l'Auditòrium de Palma la plana major del partit i més de 200 militants. L'acte serví d'homenatge per al desaparegut escriptor Josep Maria Llompart i de reconeixement als militants més veterans. Els nacionalistes també van premiar la tasca de tres entitats: Amadip, De festa, i el Museu de Sóller i el Jardí Botànic.


Aquest lloc web utilitza galetes pròpies i de tercers per oferir-li una millor experiència i servei. Al navegar o utilitzar els nostres serveis l’usuari accepta l’ús que fem de les cookies. No obstant això, l’usuari té l’opció d’impedir la generació de cookies i l’eliminació de les mateixes.\nUna galeta és un petit fragment de text que els llocs web envien a el navegador i que s’emmagatzemen en el terminal de l’usuari, el qual pot ser un ordinador personal, un telèfon mòbil, tablet, etc. Aquests arxius permeten que el lloc web recordi informació sobre la seva visita, com l’idioma i les opcions preferides, el que pot facilitar la seva pròxima visita i fer que el lloc sigui més útil al personalitzar el seu contingut. Les galetes tenen un paper molt important, al millorar l’experiència d’ús del web.\nGaletes de sessió: Són un tipus de galetes dissenyades per a demanar i emmagatzemar dades mentre l’usuari accedeix a una pàgina web. Se solen emprar per emmagatzemar informació que només interessa conservar per a la prestació de el servei sol·licitat per l’usuari en una sola ocasió.\nGaletes publicitàries – Són aquelles que permeten la gestió eficaç dels espais publicitaris que s’han inclòs a la pàgina web o aplicació des de la qual es presta el servei. Permeten adequar el contingut de la publicitat perquè aquesta sigui rellevant per a l’usuari i per evitar mostrar anuncis que l’usuari ja hagi vist.\nGaletes d’anàlisi estadística – Són aquelles que permeten fer el seguiment i anàlisi del comportament dels usuaris en els llocs web. La informació recollida mitjançant aquest tipus de galetes s’utilitza en el mesurament de l’activitat dels llocs web, aplicació o plataforma i per a l’elaboració de perfils de navegació dels usuaris d’aquests llocs, per tal d’introduir millores en el servei en funció de les dades d’ús que fan els usuaris.\nLa identificació de qui utilitza les galetes, el tipus de cookies utilitzades i altres detalls, s’indica a continuació:\nShop-81d6cdf4326d401d630d8e3c89f8088c Cookie que utilitza Prestashop per a guardar informació i mantenir oberta la sessió de l’usuari. Permet guardar informació com a moneda, idioma, identificador del client. 1 mes\nsf_redirect Cookie que s’utilitza per a redirigir la sessió de l’usuari. La sessió\ncookielaw_module Cookie que indica que s’ha acceptat continuar navegant. La sessió\nPHPSESSID Cookie que indica la sessió de l’usuari La sessió\nCookies Entitat que utilitza les cookies Propòsit Més informació\n_fbp Facebook Utilitzada per Facebook per a oferir una sèrie de productes publicitaris, com a ofertes en temps real de tercers anunciants. https://www.facebook.com/about/privacy\n_gid Google Analytics Aquestes cookies són establertes per Google Analytic per a rastrejar l’ús de la web. Google Analytics\n__atuvc Google Cookie tècnica per a compartir continguts a través de xarxes socials.\n__atuvs Google Cookie tècnica per a compartir continguts a través de xarxes socials\nCONSENT Google Cookie tècnica per a controlar l’acceptació de cookies.\n1P_JAR Google Per a personalitzar els anuncis segons els interessos de l’usuari.\nL’usuari té l’opció de permetre, bloquejar o eliminar les cookies instal·lades en el seu equip mitjançant la configuració de les opcions de el navegador en el vostre terminal:\nEn cas de bloquejar l’ús de cookies al seu navegador, és possible que alguns serveis o funcionalitats de la pàgina web no estiguin disponibles.\nTambé pots gestionar les galetes des d’aquest enllaç


Guia de resistència | Román Martínez | València | Espanyol | L'Esportiu de Catalunya\nGuia de resistència Guia de resistència Guia de resistència Guia de resistència + Guia de resistència E-mail\nValència - 18 febrer 2019 2.00 h\nGuia de resistència\nL’Espanyol marxa de Mestalla amb un empat treballat a còpia d’una tasca defensiva exhaustiva i aplicada\nLa feina a la rereguarda viu del contrast ofensiu: cap xut entre els tres pals\nSuma cinc dels últims nou punts i canvia les pors per les certeses\nMelendo condueix la pilota davant Parejo i Txérixev RCDE / CARLOS MIRA\nGuia de resistència Guia de resistència Guia de resistència Guia de resistència Guia de resistència E-mail\nRomán Martínez - València\nVALÈNCIA 0 ESPANYOL 0\nVALÈNCIA:Neto, Wass, Garay, Roncaglia, Gayà. Ferran Torres (Santi Mina, 76’), Coquelin (Kondogbia, 67’), Parejo, Txérixev, Gameiro, Sobrino (Guedes, 57’).ESPANYOL:Diego López, Rosales, David López, Mario Hermoso, Javi López, Marc Roca, Melendo, Granero, Darder (Puado, 63’), Wu Lei (Alfa Semedo, 71’), Borja Igleisas.GOL:cap.ÀRBITRE:De Burgos Bengoetxea (basc) va mostrar targeta groga a Javi López (27’), Coquelin (65’), Granero (74’), Roncaglia (83’) i Marc Roca (86’), i targeta vermella a Javi López per doble groga (90’ + 4’).PÚBLIC:24a jornada del campionat de lliga a l’estadi de Mestalla. 39.564 espectadors van presenciar el partit en directe. La plantilla de l’Espanyol va sortir a la gespa amb una samarreta de suport a Pablo Piatti, lesionat de gravetat en l’últim partit contra el Rayo.\nL’Espanyol va aconseguir un bon punt a Mestalla. El duel va ser de resistència. El València va sacsejar els blanc-i-blaus, però la fiabilitat fèrria va ser suficient. És el primer empat a zero fora de casa i ens deixa detalls importants, com la recuperació anímica d’un equip que engega una dinàmica positiva. Els de Rubi han sumat cinc punts dels últims nou en una lliga en què cada punt costa suor i llàgrimes. L’Espanyol de Mestalla va ser un equip més hermètic i més lluminós. Rubi ha fet un pas enrere per recuperar la solvència a l’àrea defensiva, on ahir tornaven a jugar plegats els centrals titulars: Hermoso i David López. Es va notar la seva aportació, però també la feina dels migcampistes més solidaris i combatius en el camp de mines que havia desplegat el València. Era un partit per ser solidaris i serrar les dents, i tots hi van col·laborar. Un empat que diu molt de la revifada d’un equip que continua buscant un nou registre per fer evolucionar el seu joc.\nEl València va començar el partit amb focs d’artifici. Traca de joc de possessió adobada amb verticalitat. Parejo, a la sala de màquines, intentava esvalotar el guió amb assistències filtrades. Moltes van ser frustrades, però una la va caçar Gameiro. El francès es va perfilar amb un xut letal que es va estavellar al pal. L’acció va esperonar l’Espanyol. Els blanc-i-blaus havien viscut massa pendents de treure aigua de la barca sense treure a passejar el seu joc. L’acció de Gameiro va servir d’estímul. L’Espanyol va començar a estirar-se més i a disputar el domini al València. Borja Iglesias ho intentava amb un xut des de la frontal que no va trobar porteria per poc. Sergi Darder anava creixent a ritme accelerat. El gol cinematogràfic contra el Rayo l’ha revitalitzat. El d’Artà té més confiança i, de mica en mica, es va convertint en l’eix del joc blanc-i-blau i hi va afegint l’anticipació defensiva i en la recuperació de pilotes. Rubi havia fet modificacions en l’equip titular. Les baixes van donar l’oportunitat a Wu Lei de debutar com a titular després d’haver sortit des de la banqueta contra el Vila-real i el Rayo. L’altre canvi de consideració era la presència de Javi López al lateral esquerre, una posició en què ja va jugar contra el Betis en la copa. El davanter xinès no va trobar el seu lloc al camp i el sistema tàctic del València va minimitzar la seva explosivitat. Només va mostrar les seves possibilitats en un parell d’oportunitats que no va culminar per imprecisió en el control.\nEls locals s’endinsaven en un terreny complicat i això explicava a la perfecció els seus problemes per guanyar a casa en la lliga. En tretze partits, només han sumat tres triomfs. La resta, nou empats i una derrota, contra el Girona.\nEl València iniciava la segona part amb una rematada de cap enverinada de Garay en un servei de córner. Els de Marcelino es tornaven a convertir en un conjunt efervescent. Parejo va entrar de segona línia i va rematar a boca de canó. Diego López va fer una aturada estratosfèrica, però l’acció va ser anul·lada per fora de joc. L’Espanyol es va reactivar i Rubi va revolucionar el partit donant entrada a Puado, Alfa Semedo –que debutava ahir– i Ferreyra. El migcampista portuguès va deixar una mostra del seu repertori. Un futbolista amb certes limitacions tècniques, però amb una velocitat endimoniada. Un tractor a reacció. És tenir metres i sortir revolucionat. La seva virtut va quedar ben definida en una jugada per la banda en què va arrencar fins a doblar el seu defensor amb una autopassada. El partit estava sense amo i les imprecisions dels dos equips eren una constant. La graderia de Mestalla es posava nerviosa veient que el temps s’esgotava. Rosales es va fer mal a la cuixa i va aguantar al camp com va poder fent estiraments per no deixar el seu equip en inferioritat numèrica. Al límit de les forces, Javi López va ser expulsat en l’últim minut per doble groga. Però l’empat estava al sac i l’Espanyol marxava de Mestalla amb un punt d’or, però sense cap xut entre els tres pals. Ara li tocarà reblar el clau contra l’Osca divendres.\n“Hem fet un esforç defensiu important”\nWu Lei, frenat a Mestalla en el seu debut com a titular\nL'Esportiu. Nacional 18-02-2019, Pàgina 4\nDijous,5 desembre 2019\nL’estabilitat com a recepta


Salut acorda prorrogar la intervenció a la Residència Fiella de Tremp — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Salut acorda prorrogar la intervenció a la Residència Fiella de Tremp\nMinut de silenci a l'Ajuntament de Tremp per les víctimes de la COVID-19 (Foto: Aj. Tremp)\nEl Departament de Salut ha acordat prorrogar la intervenció de la residència Fiella de Tremp almenys 15 dies més, tot i que el centre ja té la consideració de "residència verda" (lliure de COVID-19) des del 24 de desembre passat. Aquesta decisió s'ha pres, segons Salut, per "millorar aspectes del seu funcionament, organització i gestió".\nPer fer-ho, s'ha fet efectiu el traspàs de la gestió de la residència, fins ara en mans de Gestió de Serveis Sanitaris (GSS), a Sant Joan de Déu-Terres de Lleida. Així, GSS finalitza la seva tasca de les darreres setmanes al capdavant del centre, després de donar per acabada la gestió de l'emergència sanitària que va aparèixer el novembre passat, per un brot de COVID-19 que va afectar quasi tots els integrants de la residència, tant usuaris com treballadors. Sant Joan de Déu treballarà les properes setmanes en la professionalització de la gestió, fins que s'asseguri que el traspàs es pot fer amb garanties de complir amb el Pla Sectorial de gestió de la infecció pel coronavirus en l'àmbit residencial.\nL'anunci coincideix amb el fet que aquest divendres al migdia Tremp ha fet un minut de silenci en record de les víctimes de la COVID-19 i, de manera particular, dels 61 usuaris de la Residència Fiella que han mort pel brot d'aquesta tardor. L'acte s'ha fet al vestíbul de l'Ajuntament s'emmarca en els tres dies de dol oficial decretats pel consistori. El dol va començar ahir dijous i finalitzarà aquest dissabte.\nMentrestant, en l'àmbit judicial, els Mossos d'Esquadra han començat a prendre declaració a familiars dels usuaris de la residència de Tremp que van morir en el marc d'aquest brot. Ho fan a instàncies de la Fiscalia, que va obrir diligències el 22 de desembre per investigar si la direcció del centre hauria comés presumptes delictes d'homicidi imprudent i també un delicte contra la seguretat en el treball. Ara fa pocs dies el Departament de Salut va lliurar al ministeri públic la informació que els havia requerit, per investigar possibles "dèficits organitzatius importants". Amb aquestes declaracions, els Mossos enviaran un informe a la Fiscalia perquè analitzi si es van complir els protocols.


19-12-02: La tv no sempre escup merda... (Un Teleaddicte)\n18-12-02: Cada cop més a prop...\n2-12-2002: En moments especials, sempre hi ha alguna cosa que et sorprèn. Encara que soni com un cul, i que hagis d’arribar al màxim volum de la teva cadena per intuir un fil de veu amb una guitarra...\nJeff Buckley - Wild Is The Wind (5.5MB)\n28-11-2002: Això és un homenatge a tots aquells realitzadors que, amb les més bones intencions, han fet que una multitud de nens es guardessin en el més profund del seu ésser una angoixa profunda que acabarà per marcar les seves malaltisses personalitats.\nEsperem les vostres pel•lícules-trauma, per e-mail o en el fòrum.\nComencem amb dos clàssics, traumes d’a2nin3m i de Llgi:\nNota informativa: Del 23 al 28 de novembre, al cinema Maldà... CINEMA JAPONÈS!!! Cicle "Rebeldes y crueles" + 2 pel.lícules del gran Takeshi Kitano (Kids Return i Sonatine (una de les millors pel.lícules d'aquest home)).\nI el millor de tot: El CCCB no hi té res a veure!!\nPer més informació: 100.000 retinas\n20-11-2002: Ja tenim aquí el trailer de l'adaptació de còmic més esperada:\nMORTADELO Y FILEMÓN!! (4MB)\n19-11-2002: Enhorabona a tots els responsables. Especialment a aquells que sabent la situació no han fet absolutament res per minimitzar el desastre (a excepció de girar el bigotet de Hitler de pacotilla cap a l'altre costat). Desitjo amb tot el meu cor que la pròxima almeja o percebe ( teniu tots una cara de xuclar percebes! ) que us mengeu, cagueu aigua durant 15 mesos fins a morir deshidratats, colla de cabrons!\n15, 16-11-2002: Aquest cap de setmana hem pogut gaudir de dues grans dives del panorama musical:\n15-11-2002: De compres per internet, he trobat el regal ideal d'aquest nadal:\n(Rubén Darío)...i si es pot, en veu del Paco Ibañez..\n2-11-2002: We are the flame at night, the fire in the trash\nWe are Motörhead, born to kick your ass...\nEn aquest món s'han de tenir principis. Pels altres, però sobretot, per un mateix.\nUna de freaks: Comentari de les "VII Jornadas del Comic Villa de Avilés" de la revista DOLMEN nº 80:\n"El incidente nocturno más destacado lo protagonizó un aficionado gallego, que tras llegar al hotel completamente bebido, se encaramó a un canalón de agua trepando por él hasta un tercero, mientras se colaba en una de las habitaciones de los clientes al grito de: La gente cree que los superhéroes no existen, y es cierto, yo soy el único, soy Spiderman. Menos mal que no se cayó y no le pasó nada, excepto sobrevivir a la resaca del día siguiente y a la bronca de los empleados del hotel que amenazaron con echarle de éste."\nSembla que la visita el pròxim any és obligada...\nUna mica d'alegria, que ja fa falta:\n8-09-2002: Un gran dia, en aquest puto païs ja hi ha un nou aturat oficial.\nÉs un petit pas per un projecte d'home, però un gran pas per col.lapsar les oficines del gobern!\nRevelació del dia: Després diran... Imatge reveladora\nUna imatge sempre serà millor que 1000 paraules.\nIntentem tornar a la normalitat en aquests dies de desconcert. I quina millor manera de fer-ho que fent un petit/gran homenatge a les dones, elles, bagasses totes:\nCD, cançó i còmic.\nNo us deixeu enganyar pels seus textos tendres i les seves veus dolces, segueixen sent dones.\nBusquem candidats al Capullo del dia.\nCreus que coneixes el capullo més gran que ha parit ningú?. Vols compartir aquest sentiment frustrant amb tots nosaltres? Envia'ns la seva foto, el seu nom, e-mail i/o tot el que vulguis explicar-nos d'aquest ésser infecte.\nEstat d'a2nin3m del dia: Neurosi compulsiva amb brots d'apatia descontrolada.\nReflexió del dia: Si menges una llauna de pèsols per sopar, l'endamà descobriràs meravellat que interiorment estàs podrit.


11 detinguts per frau informàtic en diversos locutoris d’Artigues - Badaweb Notícies\n11 detinguts per frau informàtic en diversos locutoris d’Artigues\nPublicada: 02.04.2008Secció: Successos\nLa Guàrdia Urbana de Badalona conjuntament amb els Mossos d'Esquadra han detingut 11 paquistanesos i han intervingut 36 ordinadors que s'estarien utilitzant per fer un ús il·legal de jocs i programes informàtics. La operació es va realitzar, ahir al matí a diversos locutoris del barri d'Artigues.\nDels 11 detinguts 4 estan acusats per delictes contra la propietat intel·lectual i 7 per temes d'estrangeria. La policia local i els mossos han actuat en 8 locutoris situats als carrers Còrdova i Xile que han quedat tancats cautelarment. El primer tinent d'alcalde Ferran Falcó ha destacat que l'objectiu d'operacions com aquesta és fer complir les normatives municipals vigents pel que fa als horaris i els serveis dels locals.\nL'actuació ha permès intervenir 36 ordinadors, en els quals hi havia jocs i programes sense llicència que pressumptament utilitzaven els clients dels establiments, en el que constituiria un delicte contra la propietat intelectual.


La Universitat d'Alacant acull l'exposició Tales of Lemuria. Actualitat Universitària\nLa Universitat d'Alacant acull l'exposició Tales of Lemuria\nEl fotògraf Mitar Terzic representa els personatges que, segons el seu imaginari propi, haurien habitat aquest continent fictici\nEl fotògraf Mitar Terzic presenta en la Universitat d’Alacant el seu últim treball “Tales of Lemuria”. L’artista proposa una sèrie d’instantànies en blanc i negre on representa els personatges que, segons el seu imaginari propi, haurien habitat el continent fictici de Lemúria al costat d’alguns dels paisatges que tindria aquella geografia. Emmarcats en escenes diferents, tant en espais oberts com en localitzacions tancades, aquests personatges són adornats amb diferents artefactes que, creats per Terzic, es col·loquen en el crani dels models, tapen el seu rostre i aporten un major volum als seus caps.\nAmb aquesta col·lecció, el fotògraf mostra un món imaginari en el qual s’endinsa des de la seua perspectiva de fotografia artística, però a més convida l’espectador a preguntar-se qüestions sobre l’existència d’aquell continent i aquella civilització o no, sobre la fi que va tenir o hauria tingut en el cas d’existir i sobre si la ficció podria respondre o aventurar sobre el futur que pot oferir a la civilització humana actual.\nLa mostra, que s’inaugurarà el dijous que ve 15 de gener, romandrà en la sala Trànsit de l’aulari II fins al divendres 13 de febrer de 2015. A més, després de la inauguració oficial, el professor de Llengua i Literatura Castellana de la Universitat d’Alacant, Fran J. Ortiz, oferirà la conferència "El Atlas Fantástico. La geografía de lo imaginario en las artes visuales del siglo XX y XXI", que tindrà lloc en una aula al costat d’on es troba la mostra.\nDurant la conferència titulada “El Atlas Fantástico. La geografía de lo imaginario en las artes visuales del siglo XX y XXI”, Fran J. Ortiz oferirà una reflexió sobre teories literàries d’acord amb els espais inventats, s’acostarà des de la literatura a altres llocs fantàstics del cinema o el còmic i, a més, mostrarà una panoràmica dels llocs inventats més coneguts de la literatura.\nEn concret, el professor parlarà de llocs com l’Atlàntida, la mítica illa de Thule, els paisatges d’Alicia en el país de les meravelles, d’El màgic d’Oz o Els viatges de Gulliver, i s’endinsarà en els llocs detallats en històries com Les cròniques de Nàrnia o El senyor dels anells.


Avís Legal - Barcelona Museus Entrada - ARTICKETBCN\nC/ Montalegre, nº 5, 08001 Barcelona\nL'accés i utilització de la pàgina web d’Articket resta subjecte a les condicions següents:\nL'usuari manifesta haver llegit i acceptat expressament el present avís legal a l’utilitzar i registrar-se a la pàgina web d’Articket i/o als serveis que s'ofereixen.\nArticket es reserva el dret d'actualitzar els continguts del seu portal web en el moment que ho consideri necessari, així com d'eliminar-los i de limitar o impedir l'accés, de manera temporal o definitiva.\nEl lloc web Articket i tots els materials, informació, textos, vídeos i imatges als quals s'accedeix a través de www.articketbcn.org es proporcionen sense cap garantia o representació de cap mena.\nEl material i continguts recollits a la pàgina web són propietat d’Articket o dels tercers que hagin autoritzat l'ús a Articket i es troben emparats per la legislació vigent en matèria de propietat intel·lectual. Queda prohibida la reproducció, còpia, comunicació pública o qualsevol altra activitat que es pugui fer amb el contingut sense l'autorització expressa d’Articket; llevat de que s'expressi explícitament una altra cosa o aquells continguts regulats com a Common Criteria.\nEl web pot contenir material que es crea, s'envia per part de tercers (el "material de tercers") o estar-hi vinculat. En cap cas l’Articket serà responsable, directament o indirectament, per cap dany o pèrdua causats o suposadament causats per l'ús o dependència de qualsevol material disponible a través del lloc web. L’Articket s'eximeix de qualsevol responsabilitat pels danys resultants de d’accedir a qualsevol material a través del lloc web.\nAquesta pàgina web utilitza cookies que s'instal·len al seu ordinador per tal de millorar la seva navegació d'aquesta web, sense recollir cap dada personal ni confidencial. Si vostè no vol fer ús de les cookies, pot donar l'ordre al seu navegador perquè li adverteixi abans d'acceptar cookies i rebutjar-les. La tipologia i ús de galetes del lloc web es detalla a la nostra política de cookies.\nArticket dóna estricte compliment a la normativa vigent sobre Protecció de Dades de Caràcter Personal i Societat de la Informació.\nArticket realitza el tractament de les seves dades únicament i exclusivament per als serveis que sol·licita i les seves competències d’acord a la normativa vigent en matèria de protecció de dades i societat de la informació. L'ús de les dades personals tindrà caràcter confidencial.\nArticket, amb la tecnologia actual, ha adoptat les mesures tècniques i organitzatives necessàries per a evitar-ne l’alteració, la pèrdua, el tractament o l’accés no autoritzats.


LO VISTAIRE: pessó / peçó\nPublicat per reflexions en català a 17:43\nAfegit a la teva nota 5:\nTambé Manuel Anglada i Ferran (Arrels d'Andorra, Ed. Andorra: Andorra la Vella, 1993) recull la forma 'apessonat' al capítol "Vocabulari dels pastors andorrans". Mira't la pàg. 324, on explica (literalment):\nApessonat. Vé del mot "pessó", munt d'herba o palla; "apessonat" vol dir agarberat, amuntegat, referint-se a la "pastura".\n30 d’agost de 2008 a les 12:39\nEp, acabo de veure que l'Anglada escriu:\nPessó: Herba dallada, seca i pitjada, guardada a l'era com a reserva per a l'hivern.\nArrels d'Andorra, p. 349. Per si de cas vols afergir-ho...


Segons sembla, es van iniciar a construir al voltant de l'any 1300 a C. i van continuar a erigir-se a l'arribada dels romans. La proliferació d'aquest tipus de monuments va ser tan gran que es poden situar centenars de llocs d'interès megalític a l'illa.\nAquesta abundància fa que no puguin passar per alt a ningú, fins i tot el visitant més ocasional els veurà aparèixer en qualsevol dels seus desplaçaments: talaiots, taules, recintes aixecats amb pedres de grans dimensions per a protegir els poblats, navetes, sales hipòstiles... En definitiva, una varietat i una abundància que han donat peu a les explicacions més esotèriques i pintoresques.\nEn aquest web us indiquem on són i com són alguns dels monuments més importants. Les sales hipòstiles són edificacions sencilles, generalment ovalades, covertes amb grans lloses de pedra. Les navetes tenen l'aspecte del buc invertit i devien de tenir funcions funeràies. Els megàlits més característics de Menorca, però, són els talaiots i les taules.\nEls Talaiots són construccions de pedra de grans dimensions en forma de torre. Poden arribar als 8 m. d'alçada, amb una mitjana de 15 m. de diàmetre a la base. Els més desenvolupats presenten habitacles al voltant d'una columna central de pedra. Destaquen els talaiots de Sant Agustí Vell i el poblat de Santa Mònica, a Es Migjorn; el talaiot de Torrelló i Trepucó -aquest darrer de gairebé 26 m de diàmetre a la base- a Maó i Alaior; i, també a Alaior, els poblats de Torrauba d'en Salord i Torre d'en Gaumés. A la zona de Ciutadella, hi trobem Torrellafuda i Son Catlar.\nLes Taules realitzaven funcions de temple i presenten una figura en forma de T enorme, formada per lloses rectangulars gegantines. Les més notables són les de Torre Trencada, Talatí de Dalt -amb una pilastra obliqua que n'apuntala el suport- Torrellissà Nou, Trepucó, i la de Torrauba d’en Salord, la base vertical de la qual està enterrada a dos metres de profunditat.\nHi ha centenars de megàlits a Menorca i, de fet, és l'illa on es concentren més ruïnes prehistòriques per quilometre quadrat de tot el món, tret de l'illa de Pasqua. Com que el nostre web és el d'una escola de vela, però, no profunditzarem més sobre el tema. No obstant això, us presentem per acabar dos punts més de gran interès:\nEl conjunt de la Torre d'en Gaumés és el poblat prehistòric de més entitat de les Balears, amb tres talaiots impressionants envoltats per muralles, sales hipòstiles i una taula, la llosa superior de la qual ha caigut i es troba a terra. A més, molt a prop hi podem trobar un sepulcre dolmènic, Ses Roques Llises. El poblat està situat al sud d'Alaior, entre el poble i la platja de Son Bou, la més gran de l'illa.\nLa Naveta dels Tudons és el monument més conegut, i és, en efecte, la catedral de les construccions prehistòriques. Té dues plantes, 13,5 m. de longitud, 6,4 m. d'amplada màxima i 4,25 m d'alçada. L'absis ens recorda una proa d'un vaixell i, per tant, el símil amb una embarcació invertida és totalment vàlid.\nEs reconeix la finalitat de les navetes, però hi ha hagut nombroses llegendes amb altres interpretacions. Es troba al camp, una mica abans d'arribar a Ciutadella venint de la carretera general a mà esquerra, i convé visitar-la al matí a primera hora, quan no hi hagi ningú, per poder-la contemplar amb la tranquil·litat necessària.\nNo podem oblidar-nos de les coves, perquè també és un element que pot resultar sorprenent als ulls del visitant. Estan escampades per tot el sud de l'illa i van ser-ne els primers habitacles (al voltant del 2000 aC). N'hi ha algunes que conserven la sortida natural de fums.\nEl conjunt més famós de coves és el de Cales Coves, que va ser utilitzat pels romans com a lloc de culte, però n'hi ha més: Cala Morell, Macarella, Alcaufar...També podem trobar coves d'enterrament, amb sepultures antropomorfes verticals, com ara Cala en Forcat.


Color de tardor: Les noies, d'Emma Cline\nLes noies, d'Emma Cline\nL'estiu de 1969 a Califòrnia alguns membres de la família Manson van perpetrar uns crims que encara avui ens fan esgarrifar.\nJa fa anys que conec la història. Només cal mirar per la xarxa i trobareu un munt d'informació. Fins i tot els fets ocorreguts a casa de Tate i Polansky estan explicats al minut, com si veiéssim una pel·lícula. Per cert, la propera peli de Tarantino serà sobre aquests fets.\nS'ha escrit molt sobre Manson i la secta que va crear i l'última ha estat la nordamericana Emma Cline. El seu llibre Les noies, publicat per Anagrama, està basat en aquestes fets reals, però barreja elements de ficció. La protagonista és l' Evie, una adolescent que passa per una etapa difícil i que se sent fascinada per Suzanne, una de les membres més actives de la família Manson.\nAmb aquesta novel·la l'escriptora ens mostra de quina manera es pot caure en les xarxes d'una secta. D'una banda entenem la fascinació de l'Evie per la Suzanne, i de l'altra ens fa patir que no doni un pas enrere i surti de l'abocador en què viuen, de la manipulació, de les agressions sexuals... Bé, en part l'Evie sí que ho veu (les ungles fràgils per la mala alimentació, l'ús del sexe per a aconseguir allò que volen, les drogues, la vida al marge de la llei...), però es troba en un moment fràgil a casa i amb la seva millor amiga, i la família Manson l'acull i fa que se senti important.\nM'ha agradat molt Les noies, sobretot el retrat de l'Evie, la manera com Cline ens fa sentir allò que ella sent. Fins i tot a nosaltres ens fascina la Suzanne, com a l'Evie:\n"Em vaig asseure al terra al davant de la Suzanne, que va posar les cames a banda i banda, i vaig provar de sentir-me còmoda amb la proximitat, la intimitat sobtada, innocent. Els meus pares no eren afectuosos, i em sorprenia que algú pogués tocar-me en qualsevol moment, el regal de la seva mà lliurat tan irreflexivament com una barra de xiclet. Era una benedicció inexplicada. La fortor del seu alé al clatell quan em va apartar tots els cabells cap a un costat. Va passejar els dits pel cuir cabellut i va fer-hi una clenxa recta. Fins i tot els grans que li havia vist a la barra tenien una bellesa obliqua, la flama rosada d'un excés interior que es feia visible"\n"Vaig dubtar i la Suzanne va allargar la mà per jugar amb un floc dels meus cabells. Sempre ho feia: em treia enganxavelles de la camisa, una vegada fins i tot em va ficar una ungla entremig de les dents per treure'm un trosset de menjar. Trencava els límits per fer-me saber que no existien"\nPublicat per Rosana a 1:27\nEtiquetes de comentaris: Emma Cline, Les Noies, llibres


Igualada Comerç - Actualitat Igualada Comerç - NOTÍCIES - MOLT INTERÈS PER LES NOVES TECNOLOGIES AL COMERÇ\nACTUALITAT IGUALADA COMERÇ NOTÍCIES MOLT INTERÈS PER LES NOVES TECNOLOGIES AL COMERÇ\nMOLT INTERÈS PER LES NOVES TECNOLOGIES AL COMERÇ\nDavant de més de vuitanta persones, el passat dijous, dia 20 de novembre, Igualada Comerç UBIC i la Fundació CATIC van organitzen una Jornada-Dinar adreçada a les empreses del comerç minorista . L’objectiu d’aquest col·loqui era impulsar les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) en el sector del comerç de la Catalunya Central. Durant l’acte es van realitzar diferents presentacions en les que es va posar de manifest la necessitat d’incorporar-se a la Societat de la Informació per la millora de la competitivitat del sector. Els organitzadors van mostrar al teixit empresarial que les Tecnologies de la Informació i Comunicació poden aportar un valor afegit que les faci més competitives i difícilment deslocalitzables\nEntre d’altres, s’hi van presentaran en exclusiva un conjunt d’eines informàtiques que han estat desenvolupades per la Generalitat i que estaran en breu a disposició de totes les pimes de forma gratuïta. També, els empresaris del sector comercial, com Merceria Vidal, Globus Kontiki i restaurant El Jardi van compartir les seves experiències positives.\nLa jornada es va realitzar al Restaurant Cal Ble d’Igualada, en una sala plena a gom a gom i amb l’inauguració per part del president de la UBIC , el Sr. Jordi Martínez, el Sr. Jordi Riba, el primer tinent d’alcalde d’Igualada i el Sr. Josuè Sallent, Director General de la Societat de la Informació del Departament de Governació i Administracions Públiques de la Generalitat de Catalunya. El nombròs públic va demostrar molt d’interès arran de les ponencies i al final es va originar un interessant debat. Igualada Comerç UBIC informa a tots els comerciants que es poden adreçar a l’entitat per demanar l’informació relacionada amb els ajuts i subvencions, com les possibilitats de realitzar consultories per detectar punts febles en l’aplicació de les TIC.


PSOE i PP donaran suport demà a que Rússia no segueixi sent membre del Consell d'Europa\nL'APCE està celebrant una sessió extraordinària aquest dilluns i dimarts després que el Comitè de Ministres del Consell d'Europa hagi decidit consultar-lo sobre possibles mesures addicionals contra Rússia per la invasió d'Ucraïna.\nRússia lidera la llista amb 219 sentències, mentre que Suècia i Islàndia són les que menys acumulen amb una cadascuna\nLa imatge de la justícia espanyola naufraga a Europa\nLa reacció d'alguns partits polítics a la maçada que el Consell d'Europa ha donat a Espanya ha estat menysprear l'organisme, mentre altres han acusat el Govern per fracassar en la diplomàcia.\nLa ministra Arancha Laya insisteix: "El Consell d'Europa avala l'Estat i no als presos del 'Procés'"\nLa ministra d'Afers Estrangers, UE i Cooperació, Arancha González Laya, ha defensat aquest dimarts que l'informe publicat per la Comissió d'Afers Legals de l'Assemblea Parlamentària de Consell d'Europa publicat la setmana passada el que fa és avalar l'Estat de dret i la democràcia a Espanya i no als presos del '' Procés ''.\nLa comissionada europea de Drets Humans del Consell d'Europa ha advertit que Espanya no pot privar de dret al vot a les persones amb discapacitat intel·lectual.\nEl Comitè de Regles conclou que Agramunt i Xuclà "van infringir seriosament" el Codi de Conducta i estableix sancions temporals en la seva tasca a l'Assemblea.


Aquí tu Reforma, primera empresa del sector a introduir la tecnologia blockchain\nAquí tu Reforma s'uneix a Alastria, xarxa de blockchain espanyola, i comença la producció del seu sistema de Smart Contract, que oferirà noves garanties jurídiques als seus clients.\nEric Mora, CTO d'Aquí teu Reforma, revela que l'empresa compta amb un equip de gairebé 20 enginyers treballant en el desenvolupament d'una solució completa per a client i professional.\nOctubre, 2021. - La popularitat de la tecnologia blockchain ha anat en augment en els últims anys, principalment de la mà de les criptomonedes. Ara, però, arriba al sector de les reformes a Espanya de la mà d'Aquí tu Reforma, que al costat de la xarxa de blockchain espanyola Alastria, s'ha proposat implementar aquest sistema revolucionari que atorgarà més seguretat jurídica als seus clients en la signatura de futurs contractes.\n"Un dels grans problemes del sector de la reforma és la manca de confiança del professional al client i viceversa. Els nostres desenvolupaments faran servir blockchain per poder garantir que les accions de l'usuari i del professional es consolidin donant-los seguretat jurídica en els dos casos", explica el CTO d'Aquí tu Reforma, Eric Mora.\nAlastria, que va arribar al mercat el 2017 com la primera xarxa nacional regulada basada en blockchain i que compta amb socis en més de 10 sectors diferents, veu en aquesta tecnologia una eina d'honestedat. Donada la immutabilitat de les seves bases de dades, explica l'expert, el blockchain garanteix al client la màxima seguretat possible. "Això, unit a un sistema d'identificació adequat, dotarà als nostres desenvolupaments de garanties jurídiques", afegeix.\nEn definitiva, la tecnologia blockchain permet establir una traçabilitat sense fallades que facilita a totes les parts conèixer el registre dels documents i transaccions per evitar qualsevol mena de falsificació. En el cas del projecte d'Aquí tu Reforma, detalla Mora, la inversió es troba dins el marc de CDTI i comptarà amb una partida inicial de prop de 100.000 euros.\nSmart Contracts, la millor garantia jurídica\n"Això és un primer pas per poder treballar en les reformes amb els anomenats Smart Contracts, que ens permeten garantir a totes les parts el cobrament, el pagament i l'execució de totes les clàusules del contracte", detalla l'expert.\nEl gran benefici que ofereixen els "contractes intel·ligents" és que no només es redueixen costos i temps, en poder fer-se en remot sense intermediaris, sinó que el nivell de confiança entre client i empresa és màxim, en quedar totes les clàusules registrades de manera immutable. Des d'Aquí tu Reforma es compta amb un equip de gairebé 20 enginyers que ja està treballant per desenvolupar aquesta tecnologia. "Tots els nostres esforços estan centrats a aconseguir la solució completa que permetrà el client i al professional poder relacionar-se amb aquest marc de seguretat jurídica", assenyala Eric Mora, que lidera l’equip més gran d'IT en una empresa de reformes a Espanya.\nAquí tu Reforma és la marca líder de reformes d'habitatges i té com a objectiu principal millorar el benestar de les persones en ciutats sostenibles, emprant la tecnologia com a eix vertebrador. La xarxa compta amb 130 llicenciataris -model de negoci similar a la franquícia però amb major autonomia per a l’emprenedor- ubicats en 50 ciutats per tot Espanya. La companyia ofereix als seus clients finançament per a la seva reforma a través de la seva plataforma Aquí Credit i gràcies als seus acords amb entitats bancàries. Aquí tu Reforma, que va iniciar la seva activitat el 2019, va ser fundada per Francisco Morán i Enric Aparici.


Suïssa assegura que no hi haurà un intercanvi entre Falciani i Marta Rovira\nL’exinformàtic de la filial helvètica del banc HSBC va ser detingut dimecres a Espanya\nEl Govern suís va assegurar aquest divendres que no hi haurà un "intercanvi" entre l’exinformàtic de la filial helvètica del banc HSBC Hervé Falciani, l’extradició del qual ha sol·licitat a Espanya, i la número dos d’ERC, Marta Rovira, que va viatjar fa dos setmanes a Suïssa i la detenció del qual i entrega ha demanat Madrid.\n"En la cooperació judicial internacional en matèria penal són determinants únicament els tractats i les lleis", va assenyalar el portaveu del Departament Federal de Justícia de Suïssa, Folco Galli.\n"Per tant no hi ha cap marge d’apreciació sobre pactes" que condueixin a un "intercanvi" de Falciano per Rovira, va afirmar.\nLa defensa de Falciani va dir el dijous que espera que la nova petició helvètica no respongui a un "intercanvi de cromos" amb escapats del "procés" a Suïssa.\nFalciani, de 46 anys, va ser detingut dimecres a Espanya arran d’una ordre de detenció i entrega rebuda de Suïssa contra l’exempleat del banc britànic HSBC a Ginebra, després de la qual cosa va comparèixer dijous davant d’un jutge de l’Audiència Nacional que el va deixar en llibertat amb mesures cautelars mentre es decideix si és procedent extradir-lo.\nL’analista informàtic va ser condemnat el novembre del 2015 en absència pel Tribunal Penal Federal de Suïssa a cinc anys de presó per espionatge financer agreujat, en haver tractat de facilitar a empreses privades i organismes estrangers oficials en 2008 dades bancàries de més de 130.000 presumptes evasors fiscals de 180 països mitjançant la famosa "llista Falciani".\nFalciani va fugir de Suïssa el 2008 i després de passar per França es va instal·lar a Espanya, on va ser detingut per primera vegada el 2012 amb vista a una possible extradició, un pas que l’Audiència Nacional espanyola finalment va rebutjar el 2013.\nA Espanya, el ministre de Justícia, Rafael Catalá, també va descartar dijous que hi hagi relació entre ambdues peticions d’extradició, en afirmar que "no hi ha cap decisió, ni gestió, del Govern" sobre això.\n"Si la sol·licitud de les autoritats suïsses s’ha produït en aquest moment, és ara quan se sotmet la qüestió a l’Audiència Nacional", va indicar.\nSuïssa va registrar la sol·licitud el 3 de maig de 2017 en el Sistema d’Informació Schengen (SIS) perquè Falciani complís a Suïssa la seua condemna de 4 anys i 195 dies a presó que li queda (després d’haver estat en presó preventiva a Espanya el 2012 durant 170 dies).\nLa dirigent d’Esquerra Republicana (ERC) per la seua part va fugir a Suïssa el 23 de març i el mateix el jutge del Tribunal Suprem espanyol Pablo Llarena va dictar una ordre internacional de detenció per a Rovira, que està processada per rebel·lió a Espanya en haver exercit un paper "essencial" en la coordinació del "procés" independentista català, segons el magistrat.


L’ex‐interventor de Crevillent, Fernando Urruticoechea denuncia públicament diverses irregularitats comeses a l’Ajuntament | Colla ecologista-cultural "El Campanà"\n← La Colla organitza la xarrada: “Corrupció a Crevillent, Cosa nostra?”\nFestes alternatives a Crevillent →\nEn una xarrada celebrada ahir 18 de Setembre, que organitzava la Colla Ecologista el Campanà, Urruticoechea va fer pública certa informació que demostra la gestió irregular del consistori.\nEn primer lloc va destacar el cas del Conveni Urbanístic del Sector R‐10 (la urbanització El\nPinar). El contracte que l’Ajuntament va signar amb un dels principals promotors del llevant,\nRamón Salvador Águeda, no concretava les obligacions de la promotora, és a dir, s’acordava un pagament però no es concretava el servei que s’havia de realitzar a canvi, donant‐se un cas d’il∙legalitat per indefensió jurídica. Actualment, la urbanització ha entrat en fallida i ha quedat un deute a l’Ajuntament d’1,5 milions d’euros per obra no executada.\nD’una altra banda, Urruticoechea va denunciar les irregularitats en la contracta d’Aquagest. En aquesta empresa es va detectar a una auditoria una descompensació als comptes de 200.000 euros, que ningú ha reclamat. No obstant això, l’Ajuntament va prorrogar el contracte amb Aguagest il∙legalment.\nAltre dels casos que l’interventor va treure a la llum és el de Selesa, empresa encarregada de la recollida de fem i la neteja d’edificis. Urruticoechea afirma haver rebut pressions directes en reunions al consistori amb l’objectiu d’evitar que fera informes sobre el nou contracte de\nneteja i demanara la reducció del preu, que era desmesurat. Segons l’interventor, també hi ha indicis d’irregularitats en la edificació del Parc de Serveis de Selesa, un projecte adjudicat a dit als tècnics de la pròpia Selesa sense cap tipus de concurs públic i per 1 milió d’euros. L’alcalde va emetre a la intervenció municipal una proposta per prorrogar el contracte de Selesa a canvi de no pagar immediatament el deute, incurrent en un altre motiu il∙legal per prorrogar un contracte.\nTambé van eixir a col∙lació altres casos, com un frau a l’empresa Jarditec, amb un\ndesequilibri econòmic a favor de l’empresa de desenes de milions d’euros, o la situació de\nl’abocador d’Abornasa sense llicència ni Estudi d’Impacte Ambiental, per trobar-se en una zona protegida d’esmorteïment del Paratge del Fondo.\nLa xarrada, que portava per títol “Corrupció a Crevillent. Cosa nostra?” va acabar amb una\nexhortació als crevillentins i a la ciutadania en general a que denuncien els casos de corrupció als seus ajuntaments, perquè el control d’una ciutadania activa és l’única cosa que pot garantir una gestió neta.\nAquesta entrada s'ha publicat en Abornasa, Brossa, Comunicats-Denúncies-Manifestos, Ecologia, Fauna, Fondo, Natura i etiquetada amb Ajuntament, Aquagest, Baix Vinalopó, Casa de Cultura "José Candela Lledó", César Augusto, Comunitat Valenciana, corrupció, Crevillent, El Pinar, Fernando Urruticoechea, Fondo, Jarditec, País Valencià, Selesa. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


El plàstic PVC permet una gran varietat de colors i textures, que fan d’aquest material un element ideal per a crear multitud de suports per a documentació i arxiu.\nLa seva flexibilitat i bona resistència, el fan recomanable per a tots els usos i permet la personalització mitjançant la impressió en offset i serigrafia, el gravat en sec, el termogravat, etc.\nAquest material té diferents gruixàries que es mesuren per microns.\nEl plàstic pot ser transparent o opac. Les gruixàries més utilitzades dels transparents són 100, 150, 200 i 250 microns i, pel que fa als opacs, la més habitual és la de 300 microns.\nEl plàstic transparent i incolor s’anomena cristall i al transparent de colors, cristall color. Aquest està disponible en blau, vermell, verd i groc com a els colors estàndards, però cada cop s’utilitzen menys.\nAl mateix temps, el plàstic cristall es pot trobar amb diferents acabats com cristall, lluent, mat o gofrat.\nA la categoria dels plàstics opacs hi ha una gran varietat de colors i textures, com els plàstics anomenats escumejats, la gruixària dels quals està entre 1 100 i 1 200 microns, que es fan servir principalment per a la fabricació de carpetes de gran qualitat.\nA més, el PVC es pot imprimir amb qualitat offset, sempre sobre una gruixària mínima de 350 microns i en plàstic de qualitat print. Aquest plàstic porta un tractament anomenat corona per tal que les tintes puguin ancorar sobre la seva superfície.


Publicat el Divendres, 14 Novembre 2014 14:17\nUs convidem a la presentació dels serveis que oferim de Neurorehabilitació aquàtica i Rehabilitació aquàtica en traumatologia .\nAixí mateix farem la inauguració de la Cadira Hidràulica cedida per la UFEC.\nL’acte tindrà lloc el dissabte dia 15 de novembre a les 6 de la tarda en les instal·lacions del Complex Esportiu Riembau de Platja d’Aro.\nComptarem amb la presència de Jennifer Pareja, proclamada enguany millor waterpolista del món.\nPreguem confirmació d’assistència mitjançant correu electrònic a l’adreça\nCom de ben segur ja sabeu, les instal·lacions del Complex Esportiu Riembau són unes instal·lacions accessibles a tothom. Des d’aquest any, però, compten a més a més amb una cadira hidràulica cedida per la UFEC. Una eina, aquesta, que permetrà donar més cobertura encara a persones amb dificultats d’accés a la piscina.\nAquest fet, doncs, a banda d'ampliar el ventall de possibilitats d’usuaris als serveis del Complex, permetrà també signar uns convenis de col·laboració amb l’Associació Jordi Comas Matamala per tal de donar la possibilitat d’utilitzar les instal·lacions de manera regular a diferents col·lectius amb discapacitat.\nUna iniciativa que celebrem i esperem resulti ser un èxit.\nPublicat el Dimarts, 14 Octubre 2014 10:33\n"Camina per l'Alimentació Infantil" és el lema de la II Passejada Solidària que tindrà lloc el proper 8 de novembre amb sortida a les 09:30h a la seu de Creu Roja Sant Feliu-Vall d'Aro i amb un recorregut de 7 km.\nTens tres propostes per a poder formalitza la teva participació:\n- Presencialment a Creu Roja Sant Feliu -Valld'Aro, Ctra de Palamós s/n, telf.972822200.\n- On-line a www.creuroja.org\n- El mateix dia de la passejada a Creu Roja Sant Feliu-Vall d'Aro.\nPots consultar la informació sobre l'esdeveniment també a través del Facebook:\nSuma't i fes un donatiu per a l'alimentació infantil:\nAportació de 3€ individualment i 10€ familiar o grups (3 a 6 membres)\nEl recorregut és apte per a tothom i només cal portar calçat esportiu i còmode per a fer una passejada de 7 km al voltant de la localitat de Sant Feliu de Guíxols (amb sortida i arribada a la seu de Creu Roja a la Ctra de Palamós) que inclourà una visita al interior de l'ermita de Sant Amanç (http://guixols.cat/notes-web-mainmenu-976/355-notes-dactualitat-general/3484-inauguracio-de-la-restauracio-de-lermita-de-sant-amanc.html)\nA tots els participants se'ls facilitarà aigua i fruita, així com cobertura de preventiu de Creu Roja.\nGaudeix d'una caminada saludable i ajuda els infants!\nNova seu social de l'Associació Empordà Custom\nPublicat el Dimarts, 07 Octubre 2014 10:58\nDes de la web d'associacions municipals volem informar-vos que l'associació de moters Empordà Custom, que fins ara tenia la seva seva seu al nostre municipi, s'ha traslladat recentment a la població veïna de Mont-ras (Plaça de l'Ajuntament, 1).\nSi voleu contactar amb ells podeu seguir fent-ho a través de l'adreça de correu electrònic info@empordacustom.com\nUs desitgem molta sort en aquesta nova etapa!


Edifici funerari Barcelona entre Murealles\nFora les muralles d’època romana, però a prop de del grup episcopal, es van descobrir unes restes d’un mausoleu familiar, amb una dotzena de sepulcres, datat entre els segles IV-IV.\nConstruït sobre una uilla suburbana, que es trobava destruïda ja a mitjan del segle IIII, aquesta zona sepulcral era un edifici “de planta quadrada i exedra(1) exempta”(2). No era un edifici aïllat “sinó que va generar al seu voltant una zona de necròpolis més extensa, fet segurament derivat de la presència d’un o més d’un membres significats de la comunitat cristiana”(3), segurament eclesiàstics. Perquè no sabem on s’enterraven els bisbes de la ciutat en aquella època, i és probable que algun d’ells fos enterrat a la catedral, però d’altres pot ser que fossin inhumats en aquell indret.\nRipoll López, G., 2001, “La transformació de Barcino durant la antiguitat tardana”, dins “De Barcino a Barcinona (segles I-VII). Les restes arqueològiques de la plaça del Rei de Barcelona”, MHCB, Ajuntament de Barcelona, Institut de Cultura Barcelona, Barcelona, pàg. 34-43.\nRoca i Albert, J. (dir), 2015, “BARCELONA A L’ANTIGUITAT TARDANA . El cristianisme, els visigots i la ciutat”, Organització i producció: MUHBA - Museu d’Història de Barcelona Institut de Cultura, Ajuntament de Barcelona, MUHBA llibrets de sala, 20


Dipsalut s’instal•la a Santa Cristina per informar sobre el mosquit tigre • Ràdio Capital de l'Empordà\nL’organisme de salut pública de la Diputació de Girona, Dipsalut, va estar tot el matí d’ahir informant sobre el mosquit tigre i quines accions es poden fer per combatre’l des de la parada que va posar davant del supermercat Esclat, a Santa Cristina d’Aro. El mosquit tigre, que és un animal invasor força agressiu, es caracteritza per unes línies blanques sobre un cos negre i molt present en els nostres jardins. Només cria en zones habilitades pels humans (no cria ni en basses del bosc ni en rieres ni estanys). Per tant, l’única manera d’evitar tenir-ne a casa nostre és no deixar-los llocs inundables on puguin arribar a prosperar aquestes larves.\nLa femella posa els ous en una zona seca, on poden arribar a estar-hi durant 2 anys sense que proliferin. Un cop plou i els ous queden inundats llavors en surt la larva, la qual, en una setmana serà un mosquit i tindrà capacitat per picar. Aquests mosquits tenen la capacitat de transmetre malalties tant greus com el Dengue, el Zika o el Chikungunya.\nArticle anteriorArriben nous volums de les Desert Sessions de Josh Homme\nArticle següentUna setantena de persones que busquen feina participen en el primer speed dating laboral a Torroella


Balmaseda | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / Balmaseda\nLlegir més sobre Quant pesa l’aire?\nLa mostra, al castell de la Tour d’Aigues, la completen obres de la col·lecció Fimac.\nTé alguna cosa de justícia poètica que tornem a parlar dels crancs de Balmaseda precisament ara. Resulta que La ruta migratòria –així es deia i es diu aquella intrèpida instal·lació– va desfilar ara fa un any per ArtalRoc, en l’única individual que Balmaseda ha protagonitzat en els vint anys llargs que porta entre nosaltres.\nLlegir més sobre Balmaseda exposa els crancs de ‘La ruta migratòria’ amb Di Rosa, Viallat i Pignon\n‘Compression’ anirà a la Xina.\nBalmaseda exposa a Shangai i posposa ‘La ruta migratòria’\nFa un any llarg que hi treballa i havia de ser la gran rentrée de Javier Balmaseda: La ruta migratòria, instal·lació de gran format que reprodueix un fragment de carretera, a escala 1:1, coberta per 5.000 crancs vermells i que concep com una metàfora de l’era de les migracions, la nostra.\nLlegir més sobre Balmaseda exposa a Shangai i posposa ‘La ruta migratòria’\nLlegir més sobre Imminent, Persefone i Balmaseda s’enduen la grossa de les subvencions del ministeri de Cultura\nLlegir més sobre Biennal: ni Ambatlle ni Balmaseda repetiran a Venècia\nAndorra, París, Balmaseda, Taulé, Koons, BOA, Ageon, Hirst, Errò\nDg., 09/07/2017 - 21:05\nBalmaseda: a París amb Taulé\nL’artista, que no repetirà com a sotscomissari de la Biennal, exposa de nou a la galeria BOA.\nLlegir més sobre Balmaseda: a París amb Taulé\nComparteix cartell amb les grans patums de l’art contemporani en una col·lectiva d’homenatge a Serge Gainsbourg a la galeria Cornette de Saint Cyr a París.\nLlegir més sobre Hirst, Koons... i Balmaseda\nSet projectes concorren a la Biennal, cinc menys que fa dos anys i la tercera part que el 2013.\nLlegir més sobre Venècia: ¿Desconeixement o indiferència?


Adquirir coneixements avançats per desenvolupar les utilitats del full de càlcul Excel i les seves aplicacions: anàlisi de dades, càlculs, funcions i gràfics entre d'altres.\nIntroduir als conceptes bàsics, instruments de política i marcs internacionals de l'economia verda, i oferir idees que ajudin a reorientar l'objectiu de l'empresa.\nFacilitar eines i recursos per l’avaluació de l'evolució infantil en l’etapa de 0-3 anys\nAuxiliar d'educació especial. Vetllador/a escolar.\nConèixer i practicar la metodologia coaching com a eina de treball en els àmbits familiar i educatiu. Oferir tècniques i dinàmiques de grup basades en el coaching. Oferir als docents les claus de l’autolideratge, l’estabilitat emocional i el benestar dins l’àmbit del treball, en relació tant amb l'alumnat com amb companys/es de feina, equips directius i famílies.\nDonar eines i recursos a professionals que coordinen menjadors escolars, per millorar la gestió, organització i qualitat educativa en aquest espai. Assolir els coneixements per elaborar un projecte educatiu d’acord amb els objectius del centre i realitzar una planificació de qualitat. Aprendre estratègies per a gestionar equips. Conèixer el marc legal i laboral.\nDiversitat sexual i d'identitat de gènere a les aules.\nConèixer i entendre la realitat de la diversitat sexual i de gènere. Identificar les problemàtiques que se’n deriven i oferir pautes per dissenyar accions educatives, per integrar-la a les aules, ajudant a establir canals per detectar i prevenir de conflictes .\nAdquirir coneixements sobre emocions i la seva gestió, així com facilitar eines per potenciar en benestar de l'alumnat. Aprendre el significat d'empatia, assertivitat, autoestima, fluir i resiliència.\nEines i recursos per menjadors escolars\nProporcionar recursos, idees i noves tècniques socioeducatives a monitors/es de menjador\nEines per a l'educació: Dinàmiques de grup\nDonar a conèixer, de manera pràctica, els tipus de dinàmiques de grup per aplicar a l'espai educatiu, i les activitats que ajuden a millorar la cohesió de grup.


Almussafes inverteix 50.500 euros en el Programa Targeta Familiar - Ajuntament d'Almussafes\nEl Departament de Benestar Social de l’Ajuntament d’Almussafes ja ha començat la distribució de les targetes familiars, mètode a través del qual, per primera vegada, es repartiran les subvencions plantejades pel consistori per a col·laborar amb els naixements i la manutenció dels i les menors de fins a 3 anys. Ja s’ha donat llum verda a 96 sol·licituds i altres 51 estan pendents de valoració. Les ajudes per naixement van dels 400 als 600 euros i les concedides per a la manutenció dels 200 als 800 euros. En total, el consistori municipal invertirà de fons propis 50.500 euros en aquesta iniciativa. Per al regidor de Benestar Social, Faustino Manzano, es tracta d’«una contribució que considere molt útil, perquè l’arribada d’un nou membre a les famílies suposa un considerable desemborsament econòmic que no sempre és possible afrontar, i menys en uns moments de tanta incertesa com els que estem vivint«.\nEn total, es distribuiran 50.500 euros, 14.100 euros per naixement i 36.400 euros per manutenció, «una contribució que considere molt útil, perquè l’arribada d’un nou membre a les famílies suposa un considerable desemborsament econòmic que no sempre és possible afrontar, i menys en uns moments de tanta incertesa com els que estem vivint a causa de la pandèmia de coronavirus», afirma el regidor de Benestar Social, Faustino Manzano.\nRespecte a les de manutenció, i seguint els mateixos barems, les ajudes van dels 200 als 800 euros. «Hem intentat distribuir-ho de la manera més equitativa possible, establint diferents trams en funció de cada situació, perquè el nivell de necessitat no és el mateix per a totes les persones», assenyala Manzano.\n«Agraïsc enormement la predisposició, tant de Caixa Popular com del conjunt del teixit empresarial almussafeny, perquè gràcies a ells podrem desenvolupar aquest pla tal com l’havíem dissenyat», afig l’edil\nCategorías:AJUDES, BENESTAR SOCIAL, GENERAL, INFANTIL, NOTÍCIES, SOCIETAT, SUBVENCIONS\nEtiquetado como:AJUDES,BENESTAR SOCIAL,NOTÍCIES,SUBVENCIONS,TARGETA FAMILIAR\nAlmussafes inverteix 50.500 euros...


Arxius de News - Pàgina 2 de 16 - 2estones\n2estones: Vacances d’estiu\nUs informem que durant tot el mes d’agost el 2estones romandrà tancat per VACANCES! Us desitgem unes bones vacances i ens veiem a la tornada!\nNova activitat 2016: Salsa cubana i roda de casino\nA partir del gener, hi haurà una nova activitat al 2estones: CLASSES DE SALSA CUBANA I RODA DE CASINO. Tot i que fins ara s’han fet els dijous de 21 a 22h com a grup tancat, a partir del gener s’obren les portes a tots aquells que ho vulguin.\nNou taller: Taller Infantil de Decoració Nadalenca\nEl proper DIUMENGE 20 de DESEMBRE de 2015 de 10 a 11,30h, tindrà lloc un nou TALLER INFANTIL de DECORACIÓ NADALENCA, amb AINA CABAU.\nNou Taller: Reciclatge Creatiu (Mini Jardí Vertical)\nEl proper DISSABTE 5 de DESEMBRE de 2015 de 10 a 13h, tindrà lloc un nou taller de Reciclatge Creatiu: MINI JARDÍ VERTICAL, amb ANNA LLANSA.\nNou taller: Feminitat per Sevillanas “La primera”\nEl proper diumenge 29 de novembre de 9,30 a 15h tindrà lloc el primer intensiu d’un nou taller: “FEMINITAT PER SEVILLANAS” amb la Candela Poó.\nInici activitat: Música en família\nEl proper dimarts, 6 d’octubre de 2015, torna la Lucía amb la seva Música en família. Podeu trobar tota la informació de l’activitat i el contacte aquí.\nCasal musical – Sons d’estiu 2015\nAquest JULIOL, de dilluns a divendres de 9 a 13h, CASAL MUSICAL SONS d’ESTIU, amb LUCÍA BAREA i LAIA ROS. Aquest taller està dirigit a nens i nenes d’entre 3 i 7 anys que vulguin gaudir d’una experiència musical i artística. La cançó, la dansa, el ritme, l’expressió corporal i artística, l’audició i la improvisació seran … Continua\nNou horari de Mètode Dolka a partir del maig\nDIMECRES de 17 a 18h, CLASSES d’EDUCACIÓ CORPORAL, RESPIRACIÓ i MOVIMENT – MÈTODE DOLKA, amb CANDELA POÓ A partir de dimecres 6 de maig, s’afegeix un nou horari a les classes de Dolka als que ja hi havia (dimarts i dijous a les 10h): ara també una classe a la tarda! Es tracta d’un espai … Continua\nNuevo horario: a partir de mayo Yoga nivel 1 – principiantes\nMARTES de 21 a 22,15h, CLASES de YOGA DINÁMICO Nivel 1. Principiantes, con ADRIANA JARRIN. A partir del martes 5 de mayo a las 21h, incluímos un nuevo horario a las clases de Yoga Dinámico de Adriana Jarrín, en este caso, para principiantes. En estas clases conocerás los fundamentos físicos y emocionales del yoga, profundizarás en … Continua


Coneix els nous membres de la Taula Executiva - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nLa Marta, el Nani i l'Ainhoa, nous membres de la TAEX.\nIgnasi "Nani" Llobera Trias, comissari general\nNascut a Barcelona el 1985, l'Ignasi o "Nani" ha estat cap a l'AEiG St Pius Xè (Sector II de la Demarcació del Barcelonès), participant a l'Scoutasmus, comissari internacional, formador de FORMIGA 3 i membre del Consell de Redacció de la revista El Correu. Des d'aquest diumenge és el nou comissari general, en substitució d'en Lluís Marco, i farà la seva tasca conjuntament amb la Núria Montanyà, comissària general.\nAinhoa Huguet Mariné, secretària general\nL'Ainhoa (Vilaplana, 1985) va ser llop a l'AE La Mulassa d'Escoltes Catalans. Després va formar part de l'AEiG Bisbe Borràs de La Canonja (Demarcació de Tarragona), on va fer de cap durant nou anys i de cap d'agrupament. També ha estat formadora de FORMIGA 1. En els últims anys ha estat comissària de la Demarcació de Tarragona. L'Ainhoa substitueix l'Irene Alerm com a secretària general de MEG.\nMarta Miarons Prat, administradora general\nNascuda a Manlleu el 1988, la Marta va ser caravel·la, truc, cap durant 4 anys, tresorera i cap d'agrupament a l'AEiG Arrels. Ha estat també comissària de la Demarcació de l'Alt Ter. Va ser membre de l'equip organitzador de l'Alt Ter-Nativa, una trobada de la demarcació amb 500 participants. La Marta és la nova administradora general de MEG, agafant el relleu d'en Jordi Valls, l'administrador general que ho deixa aquest any.\nLa Taula Executiva, al complet\nAquesta és la composició de la Taula Executiva aquest curs:\nNúria Montanyà Tanyà, comissària general\nIgnasi Llobera Trias, comissari general\nMarta Miarons i Prat, administradora general\nAlbert Sangrà Cervantes, coordinador general de relacions\nJordi Font i Plana, consiliari general