Surten a la llum més coses del bloc incendiat de Santa Coloma: Fa un any ja va haver-hi un mort - XCatalunya.cat\nSurten a la llum més coses del bloc incendiat de Santa Coloma: Fa un any ja va haver-hi un mort\nNúria Parlon assegura que el bloc incendiat era conflictiu i que diumenge la policia hi va detenir un veí per amenaces\nSurten a la llum més coses del bloc incendiat de Santa Coloma\nL’alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet, Núria Parlon, assegura que a l’edifici on aquest dimecres de matinada hi ha mort tres persones en un incendi hi havia problemes de convivència. En l’immoble, on hi havia sis habitatges, un dels quals estava tapiat, s’hi havia registrat discussions i baralles, i diumenge la policia local s’hi va desplaçar perquè un veí tenia la músic alta i el va acabar detenint per amenaces.\nUna primera hipòtesi apunta que el foc podria ser intencionat, extrem que haurà d’aclarir la investigació oberta. El consistori ha decretat tres dies de dol i els tècnics municipals analitzen l’estructura per determinar el seu estat i si la resta de veïns poden tornar a casa seva.\nSegons ha detallat l’alcaldessa, l’immoble no formava part del pla de mal ús d’habitatges, i de fet, dels sis pisos, la majoria tenien el lloguer regularitzat. Els veïns tenen entre 25 i 30 anys, tret d’un d’ells, que en té més de 70, segons fonts municipals.\nPel que fa al foc, l’alcaldessa ha assenyalat que tot i que una primera hipòtesi apuntaria que l’incendi hauria estat provocat, la investigació oberta haurà d’aclarir la naturalesa de l’incendi. Amb tot, i ha assegurat que a hores d’ara no es pot determinar una relació directa amb la presència de mobles vells al carrer, just a l’alçada de l’immoble sinistrat.\nSobre la conflictivitat al bloc, assegura que Policia Local i Mossos d’Esquadra han hagut d’acudir en diverses ocasions a l’immoble. “Hi havia problemes de convivència, i s’han fet detencions”, ha detallat Parlon.\nLa darrera va ser diumenge, quan els veïns van alertat la policia que un dels veïns tenia la música molt alta. En arribar-hi, els agents van contactar amb el veí en qüestió, i després de demanar-li que baixés la música, un segon equip de policies el va acabar detenint per amenaces.\nFa uns mesos, a més, un altre veí va morir electrocutat, un “accident”, segons ha detallat Parlon. En aquest sentit, no s’ha determinat si els veïns tenien el subministrament elèctric punxat de manera irregular, un fet que es podria dibuixar com una de les altres possibles causes del foc.\nTot i els antecedents, cap dels veïns eren usuaris dels Serveis Socials municipals, i no consta cap expedient obert per a rebre ajudes. Ara, però, s’han activat els dispositius d’emergència per donar atenció als veïns que han quedat desallotjats, a l’espera que els arquitectes municipals determinin l’estat de l’estructura i si és segur que retornin a casa, ni que sigui per recollir les seves pertinences.\nLa tornada a casa haurà d’esperar\nSegons han explicat fonts municipals a l’ACN, la tornada definitiva a casa podria allargar-se més enllà d’aquesta nit. Els arquitectes municipals estan a l’espera de poder analitzar l’estat de l’immoble, un cop s’enllesteixi la investigació policial. Amb tot, es “probable” que el retorn dels veïns no es pugui fer aquest mateix dimecres.\nPel que fa als veïns, cap d’ells hauria sol·licitat ajuda al consistori per accedir a un allotjament temporal. L’Ajuntament informa que almenys una persona s’hauria reubicat en casa d’uns familiars. Dos veïns més, fitxats per Serveis Socials, no han respost a les trucades del consistori i de la resta l’Ajuntament desconeix el seu parador.\nEls Serveis Socials municipals han activat un torn de tarda per si en les pròximes hores hi ha afectats que es posen en contacte amb l’administració.\nTags: bloc incendiat, Santa Coloma\nAnterior Jordi Eroles fa arribar una notícia molt trista\nNePròximxt Tragèdia mortal en un accident a la Pobla de Mafumet


Comunicació i Ciutadania, a la Casa de la Premsa | Sindicat de Periodistes de Catalunya\nEl pròxim 25 d'octubre es celebrarà a la Casa de la Premsa el col·loqui Premsa i Ciutadania en el qual diversos experts analitzaran com es combinen aquests dos àmbits. En aquest acte es presentarà el projecte de la Casa de la Premsa, una iniciativa conjunta d’organitzacions de periodistes i d’entitats veïnals del barri del Poble Sec. A continuació hi haurà un col·loqui amb Salvador Alsius, periodista i membre del Consell Audiovisual de Catalunya (CAC); Roger Jiménez, president del Consell de la Informació de Catalunya (CIC); Milagros Pérez Oliva, periodista i exdefensora del lector a El País; i Marina Garcés, assagista i filòsofa.\nL’objectiu és presentar les activitats que es duen a terme a l’equipament mentre es rehabilita l’edifici i les que es podran fer quan s’hagi acabat aquest procés. Treballar en el camp de la comunicació i la ciutadania significa donar eines a les persones perquè tinguin elements de judici sobre la informació, els mitjans i els seus condicionants. D’aquesta manera fomentarem un consum crític de la informació que protegeixi els ciutadans de les fake news i també de les carències que els mitjans de comunicació tenen a causa de les condicions econòmiques, els interessos empresarials i la influència dels partits polítics. L'acte forma part del programa oficial de Ciutat Oberta que organitza l'Institut de Cultura de Barcelona.\nTransport públic: Metro: Plaça Espanya (L1, L3, L8 i FGC) i Poble Sec (L3). Bus: 55, 150, 121 i tota la xarxa de bus de la plaça d'Espanya


Quinze sortides de marxa nòrdica per conèixer millor el territori - Consorci de la Vall del Ges, Orís i Bisaura\nInici > Patrimoni > Quinze sortides de marxa nòrdica per conèixer millor el territori\nQuinze sortides de marxa nòrdica per conèixer millor el territori\nEl Consorci de la Vall del Ges, Orís i BIsaura ha programat aquest any, entre març i novembre, un total de quinze sortides de marxa nòrdica en el marc del programa de Passejades guiades 2022 de la Xarxa de Parcs Naturals de la Diputació de Barcelona. L’objectiu dels itineraris és donar a conèixer racons singulars de l’espai d’interès natural serres de Milany-Santa Magdalena i Puigsacalm-Bellmunt.\nLes rutes passen pels municipis de Montesquiu, Sant Quirze de Besora, Santa Maria de Besora, Sora, Vidrà, Sant Vicenç de Torelló, Orís i Torelló. En totes aquelles rutes que ho permeten, es practica la marxa nòrdica, una activitat esportiva aeròbica, saludable i apta per a tots els públics, independentment de l’edat i la forma física. Consisteix a caminar amb l’ajuda de bastons similars als utilitzats en l’esquí.\nAixí, aquest 2022 les rutes porten a ermites, esglésies i santuaris, com Sant Moí, els Munts, Santa Margarida de Cabagès i Bellmunt, a castells, com el de Boixader, el de Torelló i el de Besora, i a indrets singulars com les baumes del Teixidor o les Esquerdes de l’Euga. No hi falten algunes muntanyes, com Puig Cubell, fagedes frondoses i rieres, com la del Toll.\nTotes les sortides es fan els diumenges al matí. La distància dels itineraris varia entre 8 i 13 quilòmetres, i tenen una durada de 3 a 4 hores. Aquest programa és gestionat pel Consorci de la Vall del Ges, Orís i Bisaura en el marc del conveni de cooperació i col·laboració entre la Diputació de Barcelona, el Consorci i l’Ajuntament de Montesquiu relatiu a les tasques d’informació de l’equipament cultural i del Centre de Recursos del Castell de Montesquiu.\nPodeu consultrar les rutes en aquesta web, a l’agenda de Passejades guiades, descarregar el llibret en pdf i inscriure-us en aquesta altra pàgina.


Mercè Freixes, ballarina i pedagoga que obrirà un estudi de dansa a Tàrrega – Comarques de Ponent\nMercè Freixes, ballarina i pedagoga que obrirà un estudi de dansa a Tàrrega\n"La nova escola de Tàrrega neix amb l'objectiu de dignificar la dansa"\nLa ballarina i pedagoga Mercè Freixes, que dirigeix l’escola Estudi de Dansa Sinera d’Arenys de Mar des de fa 34 anys, obrirà el proper mes d’octubre l’escola Estudi de Dansa Tàrrega al carrer Governador Padules de la ciutat. Les inscripcions es podran formalitzar a partir del dilluns 14 de setembre, en horari de tarda de 5 a 8. Quina metodologia seguirà a la nova escola de Tàrrega i com seran les classes?\nSeguirem la metodologia de la Royal Academy of Dance de Londres. Segons la demanda, oferirem classes a infants a partir de P4 i P5 a qui els agradi la dansa. D’entrada, les classes seran d’una hora a la setmana. Per poder dur a terme unes bones classes hi ha d’haver un mínim de 4-5 alumnes inscrits i un màxim de 12.\nM’agradaria implantar a Tàrrega les assignatures troncals de dansa clàssica, dansa contemporània i l’especialitat de dansa espanyola. Tot i això també oferirem dansa creativa, jazz, hip hop, claqué i lindy hop.\nAmb quin objectiu obre un estudi de dansa a Tàrrega??\nAquesta nova escola de dansa neix amb l’objectiu de dignificar la dansa, posar la dansa al lloc on es mereix ja que a mi m’ha donat moltíssim a nivell de realització personal. El món de la dansa es desconeix o es coneix ben poc. de fet, la dansa està\nreglada només des de fa 15 anys i abans cada director feia allò que volia. A Catalunya i a Espanya s’ha apostat més pels esports. La música, per la seva part, té més solera que la dansa i ha aconseguit tirar milles. Només si vas a un país d’Europa i dius que ets ballarina t’admiren mentre que aquí la gent no li dóna importància.\nA banda, a Catalunya tenim una complexió molt bona per ballar, una complexió mediterrània i llatina. Tenim un to muscular i un grau d’elasticitat òptims. La climatologia també ens acompanya així com la dieta mediterrània. Per tant, reunim totes les condicions però la tradició de dansa és difícil.\nTot i això hi ha poques escoles de dansa, sobretot a la demarcació de Lleida.\nLa veritat és que sí. Crec però que seria beneficiós que hi ha hagués una escola de dansa a cada poble com si d’una església es tractés ja que la dansa ajuda a la consciència corporal, a estar en forma, a aprendre a respirar, a gaudir de la música…\nPer què ha escollit Tàrrega??\nVaig entrar en contacte amb aquestes terres a nivell personal i Tàrrega m’ha cridat l’atenció des del primer dia ja que hi ha molta vida.\nQuan va començar a gestar aquest projecte??\nFa més d’un any i mig que hi dono voltes. M’agradaria agrair el suport del Carles Domingo, tècnic de promoció econòmica de l’Ajuntament de Tàrrega, que des del primer dia va apostar per aquest projecte i em va ajudar a tirar-lo endavant i a acabar-me de decidir.\nDes de Tàrrega, els alumnes podran presentar-se a exàmens oficials de dansa?\nSí, el principal objectiu és que qui vulgui ballar, en un futur ho pugui fer, per això donarem als nostres alumnes una base sòlida. A partir d’aquí podran presentar-se a les proves d’accés de l’institut del Teatre i als exàmens de la metodologia de la Royal Academy of Dance de Londres, que té dues línies: aficionats i vocacional.\nHi ha un concepte erroni de la dansa ja que sembla que sigui un luxe al qual només poden accedir les persones amb un alt poder adquisitiu.\nSí, això ja passava a la meva època i no ha canviat. Crec però que un ballarí té dret a néixer on vulgui i procedir d’una família adinerada o d’una família amb pocs recursos. Per això estem els professionals, per reconduir aquestes situacions i aconseguir que ningú es quedi frustrat. Aquests dies em trobo amb trucades que\nem criden l’atenció. són de joves de 20 anys que volen fer dansa clàssica des de sempre però no han pogut.\nPer acabar, què li ha aportat a vostè la dansa??\nA mi m’ho ha aportat tot. La dansa t’aporta autoconeixement, consciència corporal, un moviment on estàs tu amb tu, concentració, en definitiva, és un treball introspectiu. La dansa ben feta implica tancar la cremallera i està tu amb tu, i això és el que cal assimilar des de ben petits.


Consol Prados: Reforma fiscal i pobresa infantil – L'Hora\nInici/Economia/Consol Prados: Reforma fiscal i pobresa infantil\nNou Cicle Send an email 26 juny 2014\n0 278 2 minuts de lectura\nLa crisi, i les mesures aplicades pels governs, s’està portant per endavant masses coses i massa gent. Hi ha dues notícies d’aquests darrers dies que caldria relacionar: la reforma fiscal i les xifres de pobresa infantil.\nL’informe d’Unicef torna a encendre totes les alarmes sobre pobresa infantil a Espanya, com ja ho va fer l’informe de Càrites al març passat. Els infants són les principals víctimes de la crisis, perquè pateixen la desprotecció econòmica com a conseqüències de la precarietat laboral o de l’atur dels pares, els desnonaments, i la reducció de les polítiques socials i educatives. Espanya és el país europeu que menys inverteix en polítiques de protecció i d’infància. Una societat amb el 27% d’infants en la pobresa és una societat sense futur. Hauria de ser una dada suficient per replantejar de dalt a baix totes les “mesures” per “salvar” l’economia, i qüestionar el dogmatisme de les polítiques d’austeritat. Una dada per mesurar també fins a quin punt la gestió de la crisi és un canvi de model social.\nEls governs actuals, tant el PP com CIU, fan càlculs que per mi són erronis. Perquè aquestes xifres són insostenibles en termes de justícia social i valors democràtics. Però també en termes econòmics. La pobresa infantil d’avui és una manca de capital humà, per avui i per al futur. Perquè no es pot progressar si el progrés no és col.lectiu. Perquè no en sortirem de la crisi si no és combatent la desigualtat, perquè la desigualtat ens fa més vulnerables, a tothom com a col.lectiu.\nI vaig a l’altra notícia que per mi sí té relació. A qui s’adreça el Govern Espanyol quan diu que la raó de la reforma fiscal és per tornar als espanyols l’esforç que han fet? De veritat que ho trobo d’una gran falta de consideració vers els ciutadans i especialment pels treballadors i treballadores. Les mesures de la reforma fiscal les van explicant per capítols i amb eufemismes, no fos el cas. Tot un entrellat que caldrà veure tota la lletra petita. Però d’entrada és una reforma que pot engrandir encara més la distància social, amb mesures com la cotització dels acomiadaments o la supressió de la deducció pel lloguer de la vivenda, o una major rebaixa de l’IRPF per les rendes més altres. Mentrestant la bretxa entre les rendes de capital i les rendes del treball continuen sent una gran assignatura pendent, així com la lluita contra el frau fiscal, que és una veritable sangria.\nUna reforma fiscal seria necessària i justificada, però per combatre el principal problema que té el país en aquests moments, i que és l’augment alarmant de la desigualtat social que no para de créixer. Això és el que caldria “retornar” a la ciutadania i als infants, i no caramels electoralistes.


ENS ENCANTA LA FESTA DE SANT JORDI! - Promoart, la xarxa professional d’artistes i empreses culturals\nInici > Revista > ENS ENCANTA LA FESTA DE SANT JORDI!\nDetall del punt de llibre dissenyat per MARTA CORCHO. Pots descarregar-te'l sencer en l'arxiu adjunt\nHistòricament, primer va ser el gest de regalar una rosa vermella a l'enamorada. Una tradició que ens ve del segle XV. I fins al 1930 no es va establir la de regalar un llibre al noi. Actualment, per sort, a les dones també ens regalen llibres i als homes, roses. La festa ha anat evolucionant.\nA tots ens agrada sortir al carrer el dia de Sant Jordi i regalem tenint en compte els gustos d'aquells que ens acompanyen per la vida: no només a l'enamorada o l'enamorat, sinó també als fills i als pares i familiars, segons les nostres possibilitats i fins on ens arribi el pressupost. Al cap i a la fi, és un cop l'any.\nDesprés vénen les xifres, que és així com es mesura la satisfacció dels majoristes floricultors i del sector del llibre en general: llibreters, editors i escriptors.\nDe xifres sobre roses i llibres, n'hi ha d'altres. *\nEl 72% de les roses que es venen per Sant Jordi vénen majoritàriament de Colòmbia, Equador, Kènia. Parlem de plantacions industrialitzades, de ma d'obra barata que treballa en condicions terribles, de pesticides que contaminen la terra i de l'esgotament de les reserves d'aigua.\nUna altra xifra: el govern espanyol ha abaixat al 10% l'IVA de les flors; el dels llibres segueix al 21%.\nI una tercera, entre moltes d'altres. El 65% de les persones d'aquest país confessen que només llegeixen un llibre a l'any. I el compren fent realment un esforç perquè un dia és un dia? Els llibres en aquest nostre país amb una tradició tan popular, tan cultural i tan maca, tenen un preu, i un IVA, de producte de luxe.\nLa cultura no és exactament un negoci. O no és només un negoci. I el gest amb el qual expressem el nostre amor a aquells que ens estimen, tampoc. A Promoartyou ens agradaria que totes les xifres –i no només algunes– ens quadressin, ens fossin satisfactòries.\nLa festa de Sant Jordi també ens diu que llegir, saber, obrir-nos al món i gratar una mica més enllà per no quedar-nos a la superfície de les coses, ens ajuda a canviar-lo. I això també hauria de formar part d'aquesta festa tan nostra i de la reivindicació d'una tradició que, ho esperem, seguirà evolucionant cap a bé.\n*La font d'aquestes xifres és l'article de Xavier Febrés. Sant Jordi gloriós també té una cara fosca.\nDescarrega't l'arxiu adjunt.\nÉs el nostre regal, gentilesa de l'artista digital MARTA CORCHO.\nPosa cartulina a la impressora, i obtindràs un magnífic punt de llibre\nPUNT DE LLIBRE. ST JORDI 2016.jpg (80 kB)


L‘arrendadora va demandar a l’arrendatari al·legant que aquest no tenia dret a la pròrroga legal prevista del contracte d’arrendament al considerar que l’habitatge no havia estat ocupat durant més de 6 mesos en el curs d’un any. La desocupació no ha d’interpretar-se en sentit literal i absolut, si no com la manca d’un ús de l’habitatge normal i adequat al seu destí.\nCom exposa la sentència de la Secció 13a de l'APBCN, núm. 858/2019, de 8 de juliol, “és doctrina comunament admesa que l'ocupació exigeix que l'habitatge arrendat constitueixi la llar de l'inquilí, com a centre on satisfà les necessitats quotidianes de la vida, amb caràcter continuat, permanent, normal i estable, de manera que, encara que aquesta situació és compatible amb absències passatgeres motivades per exigències professionals, d'estudi, o de malaltia, no ho és amb altres més prolongades que obeint a raons d'operativitat duradora, trenquen aquella vinculació amb l'habitatge substituint-lo per un altre en la funció de llar personal.”\nPer part seva, la sentència de la Secció 4a de l'APBCN, de 13 de juny, expressa que “no és suficient contraposar el certificat d'empadronament, ja que la fixació del domicili oficial en l'habitatge objecte d'actuacions no és incompatible amb habitar en un altre habitatge. En aquest sentit, la qual cosa s'ha d'acreditar, és que el demandat viu efectivament en l'habitatge objecte de procediment i l'empadronament, per si sol, no acredita l'ús efectiu de l'habitatge.”\nAl seu torn, la Secció 6è de l'Audiència Provincial d'Astúries, de 26 d'abril, manifesta que la “la jurisprudència ve interpretant de forma reiterada l'ocupació com la utilització del pis objecte del contracte com a llar familiar de manera personal, constant i efectiva, per a efectuar en ell les tasques precises per al desenvolupament normal de la vida (…). (…) La desocupació no ha d'interpretar-se en sentit literal i absolut, sinó com la falta d'un ús de l'habitatge normal i adequat al seu destí, pactat i conforme a la seva naturalesa pròpia, que és servir de llar familiar, morada o domicili de l'ocupant, habitant-la personalment i material durant la major part del dia i realitzant en ell els actes que de manera principal integren la vida domèstica i fan que l'habitatge pugui estimar-se el lloc de residència habitual de l'arrendatari. (…) El rellevant a l'hora de determinar si existeix o no causa que justifiqui la denegació a l'arrendador de la sol·licitud de recuperació de l'habitatge desocupat és si l'habitatge continua exercint o es preveu que exercirà en breu termini el destí corrent i normal d'un estatge, és a dir, el desenvolupament en ell de les funcions pròpies del viure quotidià de la persona o persones que habiten en ell. (…)”\nEn el present cas, l'arrendatari autònom va aportar certificat d'empadronament, factures lliurades pels seus treballs a l'Ajuntament, certificat de facturació d'energia elèctrica emès per la companyia, cartes de pagament de les taxes d'aigua, clavegueram, escombraries i carta de pagament de l'Ajuntament de l'impost de vehicles on es troba l'habitatge llogat.\nAmb base en l'exposat, el 9 de juliol es va dictar Sentència, n. 321/2020, on s'exclou la desocupació de l'habitatge arguït per la demandant pel que la causa de denegació de pròrroga per no ocupació ha de desestimar-se amb imposició de costes a l'arrendadora apel·lant.


Vesteix el teu casament amb les flors de l'Horta de la Viola - Tot Nuvis\nmarç 19, 2018 | Decora i Organitza, Floristeria |\nEls casaments de primavera i d’estiu són especials. Els espais de celebració s’omplen dels intensos colors de les flors de temporada i el ram de núvia és un esclat dels aromes més captivadors.\nLes flors del teu casament són l’element clau per crear un ambient únic i personal. Hauran de reflectir el teu estil, la teva essència i adaptar-se als teus gustos per estar a l’alçada del teu gran dia.\nEt presentem l’Horta de la Viola, un projecte familiar dedicat al cultiu de la flor tallada,- i de fruites i verdures, –per cert-, especialitzat en la decoració de casaments, oferint-vos flors de camp tallades, conreades per ells mateixos, i collides expressament per a la decoració de cada casament i de cada ram de núvia.\nAl capdavant d’aquest equip, la Maren, que comparteix amb la seva família el seu respecte infinit pel medi ambient, i en especial, per les flors. Una família que de la seva filosofia de vida i del seu profund amor per la natura han fet la seva professió.\nA l’Horta de la Viola es fan servir tècniques de cultiu exclusivament ecològiques. A causa del seu compromís ecològic, a les seves terres només es cultiven flors de temporada a la primavera i a l’estiu. Ells mateixos sembren les llavors i en consenten cada una d’elles fins que les flors llueixen en la seva màxima esplendor. Tanmateix, només treballen productes locals. A banda, col·laboren si donen suport a altres pagesos i pageses locals perquè pel teu casament puguis escollir la decoració floral ideal i no hi trobis a faltar res. A l’Horta de la Viola, la màxima inspiració resideix en el Garden Style, una visió informal d’ambientació que combina naturalitat i estètica a la perfecció. Una tendència floral que arriba a Girona per quedar-s’hi.\nLa Maren i la resta de l’equip escoltaran les teves idees i preferències. T’assessoraran i dissenyaran un concepte de decoració floral eco que sorprendrà tots els convidats. S’encarregaran de crear també el teu ram de núvia somiat, la teva corona floral, els detalls pel vehicle nupcial, i tot el que necessitis per embellir el teu casament amb flors de temporada, de proximitat i ecològiques.\nL’Horta de la Viola serà el teu millor aliat a l’hora adornar un casament rural al bell mig de la natura, al jardí de casa teva, un casament bohemi, vintage i fins i tot temàtic. Sabran transmetre mitjançant la seva convicció ecològica, el respecte envers la natura, omplint la teva boda d’una bellesa insospitadament pura. T’ajudaran a expressar les teves emocions i la teva felicitat, fent ús del llenguatge i del simbolisme de les flors més fresques.\nSi vols celebrar un casament totalment singular, original i autènticament eco, l’Horta de la Viola serà un encert segur. Hi trobaràs, a banda de flors espectaculars i de la millor qualitat, persones úniques, properes, conscienciades i exemplars. Persones que són un exemple de respecte, de passió i de professionalitat. Un equip que en el teu gran dia omplirà cada racó i cada moment d’un encant molt especial, molt vostre, i amb un clar protagonista: L’amor per la nostra terra i per les coses fetes amb el cor.\nMés informació: visita el web i el facebook\nTel: 635 198 371\nAnteriorTroba els detalls i obsequis ideals pel teu casament\nSegüentCelebra el teu casament perfecte a Tarragona


Un solo a Montserrat - Garraf en BTT\nAvui divendres 21 de maig, l’empresa en la que treballo ens ha donat festa, d’ençà de la Covid, un divendres de cada 3 ens donen festa. He sortit a fer un Montserrat amb la Finna Taroko.\nPorto tota la setmana amb algun problema al canvi, i ahir vaig anar a BikeIT a primera hora, el Fer ho va arreglar.\nNo anava fi del tot des de bon inici, i algun pinyó era lent a l’hora de baixar, no pas de pujar.\nCom que duc el kit de 12 per SRAM Rival per poder dur un Eagle 10-51 a darrera de Ratio Technology, venia parlant amb ells per si era un problema seu.\nEl problema va ser de sentit comú ☹\nEl Fer va treure el cable de darrera, del desviador, i va canviar tibant el cable amb la mà, es notava una resistència important al baixar, es a dir, en algun lloc estava pressionat, no era del desviador de darrera.\nSegona proba, agafar el cable per ambdós extrems del quadre i fer-lo moure, es movia perfecte, es a dir, el problema era del manillar.\nVa treure la cinta del manillar i al treure la funda del canvi, va saltar un tub negre, estret. Com una mena de funda, però d’un parell de centímetres, i va dir, es això.\nFunda nova, va muntar funda per dins del quadre, una funda molt fina, de plàstic transparent. Em va dir que es munta perquè el cable que va sense funda a dins, no piqui amb el quadre i el faci malbé. Cable nou, i muntat de nou.\nEl canvi anava bé, perfecte, com havia d’anar de bon inici.\nAixí que avui m’he llevat que devien ser les 6 del matí, bici preparada, aigua, un bon esmorzar de fuita i pa amb oli, un parell de barretes pel camí i llestos.\nHe sortit de casa que eren les 7 del matí, sense pressa, la ruta es llarga, cap al Caprabo del Polígon Mas Alba i pujada al Collet de la Fita.\nNo he pogut evitar mirar temps, i he anat molt més lent que el dimecres amb la Niner Jet9RDO, es a dir, avui anava a ritme tranquil, si més no aquest tros.\nDel mirador dels caçadors a la dreta, cap als Holandesos, no he saltat, amb la gravel no m’hi veig amb cor, la caiguda es de “pedra”.\nPujada cap a Can Lluçà, a l’esquerre després de la cadena cap al pàrquing de Vallgrassa, creuar la carretera del RatPenat i baixada a Vallgrassa primer i cap a la Plana Novella després.\nDes de la Plana Novella, carretera cap a Can Grau, amb la pujada forta d’asfalt que acaba a Can Piques i de Can Grau per darrera, per la trialera cap a la pista que baixa a Olesa de Bonesvalls.\nLa pujada de la trialera amb la gravel es si més no, interessant. Duc els neumàtics a 2.5Bar, reboten amb les pedres, i no duc amortidor. Es puja, però costa, cosa que amb la AllMountain no, es puja sense adonar-te’n.\nHe vist que marcava una hora al arribar a la pista que baixa a Olesa de Bonesvalls, es planeja un pel i avall que fa baixada.\nEstava tot gris, amb boira baixa, o amb un núvol baix, així que m’he tancat el Maillot del coll, per evitar agafar fred, tot i que duia el Maillot sense mànigues.\nLa baixada es molt ràpida, arribes als últims metres de pujada per veure ja Olesa en un moment.\nHe entrat a Olesa per la riera i a la dreta de seguida per agafar el carrer principal del poble.\nAquest cop he dibuixat una anada nova fins a l’Ordal, no la que fem sempre. He buscat poder passar bé amb la gravel, i la original que segueix el GR5 té algun punt que hagués patit amb la gravel.\nAquí he posat el track al GPS, no l’he volgut posar abans per estalviar bateria, conec el camí fins aquí, a partir d’aquí era nou.\nM’he trobat que el track no estava al GPS. Així que he hagut de treure el telèfon, enviar-lo des del Garmin Connect i sincronitzar el GPS, res han estat 5 minuts de peu sobre la bici, també m’ha servir per descansar un pel.\nHe anat cap a la dreta, aquest tros fins a l’Ordal era nou per mi, el vaig dibuixar.\nHi ha un parell de pujades i baixades, i acabes en un trencall a l’esquerre que baixa a l’Ordal.\nLa baixada final té un desnivell important, hi m’he endut un ensurt perquè hi havia grava i la roda de davant m’ha marxat, però ha estat un ensurt, no ha passat res.\nDes del poble de l’Ordal, la ruta de sempre, creues el poble i per darrera surt una pista que et dur, pujant constantment a un turó, on hi ha una pista que va d’esquerre a dreta.\nCap a la dreta, vas a parar a unes antenes amb forma de bola, diria que es el port de l’Ordal, i a l’esquerre, que es la pista que he seguit, vas baixant sense deixar-ho, per arribar a la carretera que entra després de pocs metres d’haver-la agafat a Gelida.\nCreuem el poble de Gelida i ja anem planejant els propers 20 quilòmetres més o menys.\nSortim de Gelida per l’estació de tren, hi ha un pont i es passa per sota, es creua el diu, i acabes creuant la Urbanització Sant Salvador primer, la del Sector Dipòsit després i al final la de la Vina del Pollastre.\nSeguint per pista, planejant, es creua la via del tren d’alta velocitat i entres a Sant Joan, un poble petitet, uns metres mes endavant agafes la carretera.\nHi ha un cartell que diu Alt Penedès a mà esquerre, anem a la dreta, creuem la rotonda i baixem cap a Sant Esteve de Sesrovires.\nCreuem el poble i a la dreta, tot creuant una mena de urbanització, al costat de la via del tren, diu Can Amat.\nSortim de la civilització, per una carretera secundaria, i a l’esquerre entrem en una pista cap a una masia, seguim planejant durant una bona estona, i de cop a l’esquerre, hi ha una pujada de ciment que marca un 10% de desnivell, es curta, l’he feta de peu per canviar la posició del cos.\nSeguim planejant per pista i baixem cap a la Riera de Masquefa, que avui tenia aigua.\nAigua neta, transparent, i el terra son pedres grosses, com si fos grava, no es fang, no embruta la bici i permet pedalar bé.\nAl final de la riera, a l’esquerre, puja una pista que et dur a un polígon industrial, hi ha d’entrada a la dreta, una nau d’autocaravanes, a l’esquerre alguna cosa química, i al final a l’esquerre, una empresa que fan palets de fusta, ja vas per asfalt.\nEs baixa i creuem la A2 per sobre, per un pont i entrem a Esparreguera.\nLa ruta original, la que he seguit al GPS, entra al poble i puja per la rambla, pel carrer principal, però es pot fer per la carretera que deixem abans d’entrar al poble, es diu Avida de Francesc Macià.\nPersonalment no m’agrada la carretera, em fa por, per tan, creuar el poble per dins, no em molesta.\nSortim de nou a l’avinguda que hem deixat abans i sortim cap a un polígon industrial que hi ha a mà dreta.\nM’he trobat, de cop, un ciclista de carretera, enganxat a mi, a roda. M’he apartat per deixar-lo passar, però no m’ha passat, s’ha posat al costat a mirar la gravel.\nAl principi no m’ha fet res, però al cap d’uns metres m’ha tocat un pel allò que no sona.\nHe augmentat un pel el ritme fins que no m’ha pogut seguir, tot s’ha de dir que el cor ha pujat en proporció també.\nA la que he pogut entrar al polígon m’hi he ficat, ell no, l’he perdut.\nSortint del polígon a la dreta, hi ha una pista que va pujant, des d’Esparreguera fins a Can Massana, a dalt al punt d’informació del parc natural de Montserrat es puja, amb més o menys grau, però es puja constantment.\nAra ja duia uns 60km, per tan me’n quedaven 10 més de pujada i els últims 10, aproximadament, son de carretera, fins arribat a l’abadia.\nDesprés d’Esparreguera, per la pista, es va pujant i sense cap problema arribes a la carretera del Monestir, la que puja pel Bruc, i a uns 30 metres de l’entrada a Collbató.\nHe entrat a Collbató i a la rambla principal, on es veu l’església de fins, just davant del centre cultural, hi ha uns bancs, he parat 10 minuts a menjar-me un parell de barretes i a fer la primera parada per poder descansar oficial.\nDesprés dels 10 minuts de rigor, no crec que hi hagi estat més, he sortit del poble per la part que dona a la muntanya de Montserrat.\nHi ha una pista que comença a pujar fins a Can Massana.\nHi ha un restaurant a mà dreta, entres pel pàrquing, es diu la Vinya Nova.\nSortint d’aquí, ja no hi ha més masies fins arribar a dalt a Can Massana.\nVas pujant per pista, a la dreta trobes l’Ermita de la Mare de Deu de la Font, i just al costat de l’Ermita, una pujada interessant, on he hagut de posar-ho tot.\nNo perquè calgui, sinó perquè el meu mal a la cama dreta comença a fer-se important a partir de les 3 hores i poc, i en dura quasi 4, em feia mal.\nHi havia posat terra, no estava aposentada, una polseguera important.\nPassada la pujada, uns metres més endavant, creues un camp d’Oliveres, i trobes una casa a mà esquerre, ja comença la part final, ara el desnivell es un pel més important que abans.\nVas seguint la pista fins que a la dreta, trobes una pista més estreta i menys transitada amb un cartell que diu Camí de les Batalles, creues la barrera pel lateral i comences a pujar.\nLa pista no té pèrdua, has d’anar seguint el Camí de les Batalles, fins que just abans de veure Can Maçana, hi ha una pujada curta, d’uns 25 a 30 metres, però amb pedra solta i molta inclinació, m’ha faltat grip i he fet peu, he pujat caminant uns metres, no m’ha anat malament.\nAcaba la pujada, i a l’esquerre planeja uns altres 25 a 30 metres i queda la pujada final al pàrquing de Can Massana, aquesta l’he feta sobre la bici, també té inclinació, però ja hi veia el final.\nDes del pàrquing, surts a la carretera, i cap al Monestir de Montserrat, diu que hi ha 9 km, me’n surten 9 fins a la barrera d’entrada i uns 650 a 700 metres fins arribar a l’abadia, a la plaça del Monestir.\nLa pujada des de les barreres es important, per asfalt, que no m’agrada, però no hi ha més.\nS’ha de dir que els 9 km de carretera amb la gravel es fan molt millor que amb la AllMountain, no es pot comparar.\nHe arribat al Monestir de Montserrat i he pitjat el botó del Lap del Garmin Edge 820, m’han sortit 81,49km amb 4h 40m a una mitja de 17,4km/h. Un desnivell positiu de 2186 metres i negatiu de 1512 metres.\nHe volgut fer-ho així, perquè després de les fotos de rigor i posar-me una jaqueta fina per la baixada, he baixat cap a Monistrol de Montserrat, per agafar el tren, els Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, cap a Gornal i des d’allà, de Bellvitge fins a Sitges amb Renfe.\nLa baixada son 9,44km que he fet amb 16m, a una mitja de 35,8km/h, tenia un cotxe a davant que no feia més que frenar. Això canvia totes les mitges.\nEn total m’han sortit 90,93km que he fet amb 4h 56m a una mitja de 18,4km/h, contant la baixada que fa pujar la mitja. El desnivell positiu de 2202 metres i de negatius 2085 metres. La cadència mitja de 72rpm, la mitja cardíaca de 124 ppm que és el meu 72% i una màxima de 158 ppm que és el meu 91%. No he dut mal ritme, segons el GPS he parat un total de 34 minuts, entre descansos, fotos a l’abadia, etc. El consum energètic de 3254 calories i bona temperatura, mínima de 12 graus, però la mitja de 17,5 graus, amb una màxima de 26 graus.\nCrec que pels quilòmetres i el desnivell, el ritme està prou bé, i la Finna Taroko va de meravella, el canvi va com a d’anar, la bici està molt bé, molt content.\nTotal distance: 91437 m\nDownload file: 21_05_2021.gpx\nGarraf en BTT > Uncategorized > Un solo a Montserrat


Organitzacions – Instituto Relacional\nVisió, propòsit i valors\nModel de Transformació Relacional\nLa nostra proposta per a les empreses i organitzacions\nA les empreses i organitzacions existeixen procediments que ordenen la manera de fer les tasques i els projectes. No obstant això, la qualitat de les relacions entre les persones és el que realment determina l’eficiència i la sostenibilitat dels projectes al llarg del temps. Si els professionals no estan satisfets fent el que fan o amb qui ho fan, els projectes no tiren endavant.\nDes de l’Institut Relacional oferim sistemes i propostes per augmentar la Qualitat Relacional dels professionals, entre ells mateixos, amb els seus clients i proveïdors.\nA través de la trobada, la comprensió, l’assessorament i l’acompanyament, treballem perquè persones i organitzacions generin vincles que ampliïn la seva capacitat de conviure amb situacions i amb les persones que els envolten.\nConstruint relacions poderoses\nMillorant l'eficiència en les organitzacions\nDESTINAT A · Direcció general · Equips de direcció · Direccions d’àrees funcionals BENEFICIS Ajuda als directius a comprendre i a millorar el seu propi estil de relació i les habilitats amb les quals compten per relacionar-se. Millora la qualitat i l'eficàcia de les relacions entre directius i els seus equips.\nDESTINAT A · Equips de direcció · Equips d’àrees funcionals · Equips naturals BENEFICIS Ajuda als membres d'un equip a comprendre com es relacionen entre ells, defineix plans de millora contínua i sistemes de regulació, de prevenció de crisi i conflictes interns.\nDESTINAT A · Directors d'àrees funcionals · Responsables de departaments · Responsables de projectes BENEFICIS Optimitza les relacions internes afavorint la col·laboració i la transversalitat entre els diferents departaments de l'organització.\nCoaching executiu relacional\nDESTINAT A · Directors d'àrees funcionals · Responsables de departaments · Professionals d'alt potencial BENEFICIS Augmenta les competències relacionals i optimitza les relacions entre tots els membres de l'organització. Indicat per incidir en les relacions d'un directiu amb el seu equip o amb altres directius.\nDESTINAT A · Directors comercials · Equips comercials · Equips d'atenció al client BENEFICIS Enforteix els llaços comercials de manera sostenible basant-se en la confiança i la satisfacció dels interessos de totes dues parts. Ajuda a entrenar als equips de venda, creant vincles de fidelització amb els clients.\nTotes les persones de l'empresa han de sentir-se compromeses i connectades entre elles. La qualitat d'una empresa depèn de la qualitat de les relacions de les persones que la componen. Tothom importa.


En declaracions a 'Vertele', Rodrigo Blázquez diu que hi veu "una expressió irònica d'afartament"\n2 min. Barcelona 18/09/2019 11:51\n651x366 José Yélamo durant la polèmica connexió José Yélamo durant la polèmica connexió\nEl director del magazín de La Sexta 'Más vale tarde', Rodrigo Blázquez, ha sortit en defensa del reporter del programa José Yélamo, a qui l'Onze de Setembre les càmeres van captar fent un gest amb el qual semblava animar un grup de joves que tenia al darrere a cridar "premsa espanyola, manipuladora" durant una connexió des de l'exterior del Parlament. En una entrevista al portal 'Vertele', Blázquez diu que, "com a director del programa i amic de Yélamo", va "a mort" amb el reporter i assegura que l'únic que veu en el polèmic gest és "una expressió irònica d'afartament, de 'vinga, ja podeu tornar-hi'".\n"[Yélamo] És un grandíssim periodista que ha estat en milers de llocs –continua Blázquez–. Jo he compartit tots aquests directes amb ell des del control. Jo l'he vist patir, ser insultat i escopit, com li han cridat 'andalús de merda, torna-te'n al teu poble'. No a tots, però en determinats ambients de l'independentisme més radical no fa falta incitar perquè et rebentin un directe", lamenta. I sentencia: "Qualsevol que hagi estat allà ho ha vist aquests anys".\n"Salut fa cribratges massius per detenir l'avanç de la pandèmia", titula 'Última Hora'


Enviat per admin el 9 October 2014\nEl Teb estarà per primer cop a la Fira d'Economia Solidària de Catalunya (Fesc), una trobada anual que reuneix l'ampli ventall d'empreses i entitats que formem part del mercat social del territori català. Els propers 24, 25 i 26 d'octubre ens trobareu al recinte de l'antiga fàbrica Fabra i Coats de Sant Andreu (Barcelona) explicant els nostres projectes i experiències en els camps de l'educació i la tecnologia.\nLa tercera edició de la Fesc s'obrirà al públic el dia 25 a les 12h i està previst que es superin els 12.000 visitants que van passar per la fira al 2013. L'esdeveniment està organitzat per la Xarxa d'Economia Solidària de Catalunya, organització de la qual el Teb forma part des d'aquest any. Per primer cop, participarem com a expositors a la fira però també està previst que un grup de joves col·laboració en la retransmissió d'un programa de televisió en directe via streaming amb entrevistes a empreses i visitants.\nA més dels stands dels expositors, trobareu xerrades, taules rodones, activitats infantils, tallers i un ampli ventall de possibilitats que us permetran conèixer de primera mà algunes alternatives al model econòmic actual. Durant els propers dies, la Fesc publicarà el programa definitiu amb totes les activitats previstes.\nDurant tot el mes d'octubre, a més, es desenvoluparan a tot el territori català diferents accions, xerrades, exposicions i assemblees que es podran seguir a través d'un nou lloc web. Dins del mes de l'economia solidària també es celebrarà el Festival Esperanzah! (17, 18 i 19 d'octubre a El Prat de Llobregat), que comptarà amb les actuacions de Manu Chao i Txarango, entre molts altres. El programa d'activitats del mes d'octubre també inclou la Marxa per l'Economia Solidària, una iniciativa personal d'un col·laborador de la XES, amb el suport de Gats, que recorrerà 600 quilòmetres entre el 27 de setembre i el 25 d'octubre. La Marxa passarà per 50 poblacions catalanes, en les que s'organitzaran diverses activitats relacionades amb l'economia solidària.\nUs animem a que vingueu!


Diferències entre vespes i abelles - lavaparc.com\n·on 19 octubre, 2018\nMoltes persones tenen una por irracional a les vespes o les abelles, i unes altres es posen molt nervioses quan veuen que se’ls acosta una. Aquest estiu hi ha hagut certa por a causa de la inclusió de la vespa asiàtica al nostre país. Però sabies diferenciar entre una abella d’una vespa? Són molt diferents tant en l’aspecte com en el comportament i en les seves picades. T’ho expliquem:\n– Vespes: són negres o marrons fosc i grogues. Encara que depenent del tipus pots trobar-les totalment fosques com és el cas de les vespes asiàtiques. A més, es caracteritzen per tenir cintura, una zona més estreta que la separa el tòrax de l’abdomen. El fibló de les vespes és llis i pot picar repetidament sense posar en risc la seva vida ja que forma part del seu aparell reproductor. Les vespes posen els ous a través del fibló i també serveix per injectar el verí, però no sempre és així. Pot desprendre verí o no. Les vespes són insectes agressius.\n– Abelles: són més marrons, i d’un color daurat, no groc. Són d’aparença més peluda, amb pèls al tòrax, la cara i les potes. Les abelles només poden picar una vegada i després moren. El seu fibló té una sèrie de punxes que quan volen retirar-lo se’ls estripa l’abdomen. La funció del fibló és únicament defensiva per això sempre hi ha inoculació de verí. Les abelles són insectes pacífics, i només ataquen si se senten amenaçades.\nQuè hem de fer si ens pica una vespa?\nNeteja la zona amb aigua i sabó neutre. Recorda no pressionar ni gratar la picada. Prevé una infecció usant un antisèptic. És normal sentir un dolor intens i inflamació, no obstant això, si te s’infla la cara o altres parts del teu cos pot ser que siguis al·lèrgic a aquest tipus de picada. Hauràs d’anar al metge urgentment davant aquesta reacció. Pot ser que si ets al·lèrgic tinguis aquests altres símptomes:\n– Sensació d’urticaria que s’estén per tot el cos.\n– Dificultat per respirar amb normalitat.\n– Presència de faves i enrogiment de la pell.\n– Marejos, vòmits o ganes de vomitar.\n– Esternuts, llagrimeig i mucosidad nasal.\n– Pèrdua del coneixement, desmais.


Centre Escolta Internacional de Kandersteg - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCentre Escolta Internacional de Kandersteg\nEl Kandersteg International Scout Center és l'únic centre internacional de l'Organització Mundial del Moviment Escolta. Va ser fundat el 1923.\nEl KISC comprèn instal·lacions diverses en 17 hectàrees de terreny, està obert tot l'any tant a escoltes com a persones que no pertanyen al moviment. Acull cada any a més de 10000 joves de més de quaranta països, assegurant així un ambient internacional.\n3 Com arribar-hi?\n8 Altres centres escoltes internacionals\nDurant la celebració del primer Jamboree a Londres el 1920, Baden Powell s'adona del beneficiós que resulta per als joves del naixent moviment aquestes reunions entre escoltes que, en principi, no es coneixen. Així neix la idea de trobar un lloc que pugui servir com a trobada permanent entre escoltes d'arreu del món.\nEl 1921, Walter von Bonstetten, escolta suís, passava les vacances a Kandersteg quan va descobrir un vell xalet abandonat. Després d'informar-se va saber que va ser construït el 1908 per allotjar els treballadors empleats en la construcció del túnel de Lötschberg. Un cop acabat el túnel el xalet havia estat abandonat per la companyia de ferrocarrils.\nVon Bonstetten es va adonar que aquell podria ser el lloc amb ell que somiava Baden-Powell, així que li va escriure una carta explicant el seu descobriment. La resposta va ser positiva i el febrer de 1923 es funda l'associació Scouts International Home que serà la que comprarà el xalet i els terrenys circumdants el 12 d'abril del mateix any per un total de 15.100 francs suïssos.\n1923 - Fundació del centre.\n1927 - Queda habilitat el primer dormitori, la "Dutch Room" (dormitori neerlandès).\n1929 - Compra de més terrenys per a la major zona d'acampada del centre.\n1930 - Baden-Powell visita Kandersteg i s'interessa pels avenços en la construcció del centre.\n1931 - La primera World Scout Moot reuneix 2500 Rovers a Kandersteg.\nDurant la Segona Guerra Mundial el centre acull soldats francesos.\n1949 - Mor Walter von Bonstetten.\n1953 - La 5a World Scout Moot reuneix més de 5000 Rovers.\nDurant la dècada dels 50 la propietat s'estén amb la compra de nous terrenys i boscos al llarg del riu Kander. El centre obre per primera vegada a l'hivern i des d'aquest moment roman obert tot l'any.\n1973 - Kurt Metz es converteix en el primer director del centre a temps complet gràcies a l'ajuda econòmica de Kenneth Macintosh.\n1977 - El centre canvia de nom per anomenar-Kandersteg International Scout Centre (KISC).\n1979 - El centre acull el Campament Kristall, una de les activitats que reemplaça el Jamboree suspès.\nDurant els anys 80 noves zones d'acampada són creades amb noves instal·lacions de serveis. Són inversions importants que fan efecte en l'economia del centre.\n1992 - La 9a World Scout Moot reuneix 2.000 joves de cinquanta països. Aidan Jones és nomenat director del KISC.\n1994 - Es fundà la Kandersteg Scout Centre International Fundation.\n1995 - S'inicia el projecte d'expansió del centre.\n1996 - L'1 de juny comencen els treballs d'ampliació del centre. John Moffat es converteix en director del KISC.\n1997 - El 12 de febrer el KISC inaugura la seva web: www.kisc.ch\n1998 - El centre celebra el seu 75 aniversari amb diversos esdeveniments al llarg de tot l'any.\n2001 - 27 d'abril, la web del KISC es renova.\n2002 - Miriam Hertzberg és elegida directora del centre. El desembre acaben els treballs d'expansió del centre iniciats sis anys abans.\n2005 - Les instal·lacions sanitàries són motiu de reformes. Mark Knippenberg és elegit director.\n2007 - Se celebra el centenari de l'escoltisme i es realitza el Kanderjam en KISC al mateix temps que el Jamboree mundial a Anglaterra.\nKandersteg és un petit poble suís tradicional, situat a 1200 m, i a 65 km al sud de la ciutat de Berna. El poble ofereix unes estupendes vistes sobre els Alps i és la sortida ideal per explorar les seves muntanyes.\nEs pot arribar fàcilment per carretera o per ferrocarril. Kandersteg forma un nus ferroviari per on passa la línia que connecta el Benelux, Escandinàvia i Alemanya amb Itàlia. Durant la temporada alta una xarxa d'autobusos connecta de forma regular l'estació de tren amb el KISC.\nEl centre està situat al sud del poble.\nÉs l'ànima i el més representatiu del KISC, un edifici format pel xalet original i una edificació adossada per ampliar-lo. És en aquest edifici que tenen lloc les recepcions i les reunions. Aquí és també on els visitants troben la majoria de l'equipament necessari per acampar a Kandersteg.\nLa reforma de 1996 va millorar substancialment la vida al xalet. Es va instal·lar calefacció central, nous equipaments sanitaris amb aigua calenta, una botiga de records, sales de reunions, una oficina de correus, un locutori telefònic, una cafeteria, una bugaderia, un lloc de primers auxilis i connexió a Internet. A més de cuines elèctriques a disposició dels visitants.\nDes 1953 el centre obre tot l'any i funciona de manera semblant als albergs juvenils, posant l'accent en la vida en comunitat i en petits grups que vetllen pel bon funcionament i la neteja del xalet. L'edifici ha estat decorat amb fulards, plaques commemoratives, fotografies, pòsters i insígnies.\nL'antic xalet pot acollir 172 persones en 23 habitacions, cadascuna d'elles té entre 2 i 22 llits, i la majoria tenen un espai comú amb una taula i cadires. Les habitacions porten per nom les organitzacions escoltes nacionals o les regions escoltes que amb la seva generositat han permès renovar i decorar els dormitoris.\nEl nou xalet allotja el personal del centre, hi ha sales de reunions i nou dormitoris de tres llits cadascun disponibles excepte a l'estiu.\nEl terreny va ser en el seu origen les terres abandonades després de la construcció del túnel pel que algunes zones d'acampada són molt pedregosos, altres zones estan properes a la via fèrria i els que acampen hi han d'aguantar de vegades el soroll del pas del tren.\nEn els terrenys del KISC poden acampar fins a un màxim de 1400 escoltes sobre més de seixanta zones d'acampada diferents. Durant l'estiu una mitjana de 750 persones acampen a Kandersteg. Cada grup es manté prou lluny dels altres grups per tenir intimitat però prou a prop com per aconseguir una atmosfera internacional en el campament.\nTotes les zones d'acampada tenen aigua corrent a proximitat així com serveis i dutxes d'aigua calenta. Cada grup es compromet a mantenir les instal·lacions netes i disponibles durant la seva estada. Hi ha una botiga d'alimentació oberta durant l'estiu i la recepció del KISC està oberta gairebé tot el temps.\nLa torre era a l'origen la central que proveïa d'energia a les obres del ferrocarril. Avui en dia es divideix en dues, la torre mateixa i la Lötschberghaus, un edifici amb dormitoris comuns.\nLa torre permet allotjar 57 persones més, repartides en quatre habitacions amb dotze llits a la Lötschberghaus i una habitació recentment renovada de nou llits a la torre pròpiament dita.\nL'equipament de la torre es completa amb uns serveis, dutxes, una cuina completament equipada i un gran menjador amb balcó i llar de foc.\nUn director a temps complet, assistit per un equip de voluntaris internacionals, que es queden per tres mesos fins a poc més d'un any, que es fan responsables del centre durant l'any.\nEls membres de l'staff són coneguts com a Pinki pels pantalons rosa que utilitzen, a més d'utilitzar un foularda al coll que demostra que són part de la gran família escolta. Són indispensables 3 requisits per a ser part d'aquest equip.\nSer major de 18 anys al primer dia de treball.\nSer capaç de treballar i comunicar-se en anglès.\nSer membre de l'Organització Mundial del Moviment Escolta o de l'Associació Mundial de Noies Guies i Noies Escoltes.\nAltres centres escoltes internacionals[modifica]\nCentre nacional de formació Jambville\nCentre Nacional de Formação ambiental, São Jacinto\nWeb Oficial Kandersteg International Scout Center\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Centre_Escolta_Internacional_de_Kandersteg&oldid=28086344»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 ago 2021 a les 11:55.


Cap de setmana amb quatre esdeveniments, en l’entorn natural de Lloret | Nova Ràdio Lloret\nDissabte hi ha la Swim Run, mentre que diumenge coincideixen la Marxa de les Platges, la Swim Lloret i la Picasso Run.\nCap de setmana amb una intensa activitat a Lloret de Mar, relacionada amb l’esport i el descobriment de l’entorn natural de la destinació.\nUn dels esdeveniments més destacats és la tradicional Marxa de les Platges, organitzada pel Xino Xano, que arriba a la seva 37a edició, amb la previsió de reunir al voltant de 1.500 persones. La caminada popular comptarà amb el recorregut de cada any, de prop d’11 quilòmetres, que segons els càlculs de l’organització es completa en poc més de dues hores. Els participants gaudiran de camins de ronda, platges i cales, en un tram que comença a Cala Canyelles i que acaba a Santa Cristina amb una sardinada popular.\nSegons Carles Carbonell, membre del Xino Xano, la previsió del temps per aquest diumenge és molt bona. Diu que “serà un dia agradable i calorós, que ens permetrà banyar-nos”. La jornada començarà a la plaça de la Vila, des d’on sortiran els participants en vaixell o en bus fins a Cala Canyelles, el punt d’inici de la marxa. Per aquells que vulguin desplaçar-se per mar, des de l’organització recomanen estar a partir de dos quarts de 8 del matí.\nD’altra banda, el cap de setmana deixa altres cites. Aquest dissabte, a les 9 del matí, es disputarà la nova Swim Run. Es tracta d’un esdeveniment que combinarà la cursa a peu amb la natació, en un recorregut de 12 quilòmetres i mig. La sortida i l’arribada seran a la platja de Fenals. El mateix dia, després de la prova, a les 12 del migdia, hi ha previst realitzar la Swim Run Kids, per a nens entre 6 i 13 anys, que tindrà un recorregut adaptat amb petites distàncies.\nEstà organitzat per l’empresa Tuna Race Balfegó, que un dia després, diumenge a les 9 del matí, també estarà al capdavant de la segona edició de la Swim Lloret. S’esperen uns 300 nedadors, entre professionals i amateurs, i es comptarà amb la presència d’esportistes d’elit com Raúl Santiago o Pol Gil.\nHi haurà dues distàncies: una de 6 quilòmetre i una altra d’un quilòmetre i mig. Totes dues categories tindran, com a punt final la platja de Santa Cristina. Un dels organitzadors, Santi Pellejero, assenyala que “forma part d’un circuit de natació en aigües obertes que se celebra a Catalunya i aquesta és la tercera prova puntuable”.\nEls participants compartiran un esmorzar final a la platja de Santa Cristina. Ho faran de manera conjunta amb els participants de la Marxa de les Platges.\nMés cites destacades. Aquest diumenge, a les 17.30 h, se celebrarà la segona edició de la Picasso Run. La cursa de colors va ser suspesa pel mal temps i s’ha programat per aquest 24 de setembre. L’objectiu de l’esdeveniment és quedar com més acolorit millor, sense tenir en compte el temps obtingut ni la classificació. L’organitzador, l’atleta lloretenc Àngel Mullera, recomana “portar una samarreta blanca de poc valor, per tal que els colors siguin més visibles”.\nEl recorregut, de 2,5 quilòmetres, tindrà la sortida a la plaça Pere Torrent i l’arribada, a la platja, amb una festa final a la Roca d’en Maig.\nArticle anteriorAquest dissabte comença la competició per al Club Unió Futbol Sala Lloret\nArticle següentL’absolut femení de Santa Cristina busca el tercer títol de la temporada a Cambrils


Les galeries de la plaça Major no acaben d'arrancar tot i la reforma\nPrepararen una campanya de promoció per impulsar les vendes\nJ.Fàbregues | 12 gener 2001\nLes vendes als comerços de les galeries de la plaça Major no acaben d'arrancar. Deprés de la reobertura l'estiu passat per les reformes que es feren a l'interior per rellançar aquest espai, els comerciants no acaben de veure clar que el negoci funcioni, segons comentaren diversos propietaris a aquest diari. Tot i que les reformes i la diversificació dels comerços han suposat una nova imatge per a les galeries, els comerciants consideren que falta un impuls perquè els mallorquins «coneguin la nova cara de les galeries», més diversificada i menys turística.\n«Les vendes són igual que abans»; «S'ha de fer publicitat. Molta gent no coneix encara que s'hi hagi fet una reforma»; «Falten cartells a l'exterior de la plaça per anunciar els comerços»; «Falta fil musical a l'interior i abans n'hi havia», són alguns comentaris que se senten entre els propietaris dels comerços i dels locals. També n'hi ha d'optimistes que diuen que les cosen «van millor». No obstant això, una gran majoria considera que era del tot necessari fer aquestes reformes. «Allò més difícil serà recuperar els sis mesos de tancament de les galeries per fer la reforma i el cost de la inversió de les obres», diuen.\nConfiat, però, es va mostrar ahir el president dels comerciants de les galeries de la plaça Major, Juan Gómez, que assegurà estar convençut que «tot anirà millor a partir d'ara». Diu que encara «és un poc prest per fer-ne una valoració, ja que no estan oberts tots els comerços, n'hi ha devers un 60 per cent d'oberts, alguns estan en obres. I això és un bon senyal. Hem de pensar també que ara som en època de rebaixes i la gent acaba de fer les despeses de Nadal». Gómez precisà que s'han obert dotze establiments nous on es troben marques de renom», i que el nou Syp ubicat a l'interior està fent de reclam perquè la gent s'aturi en altres llocs».


La verge de Queralt presidirà la junta de seguretat de la Patum del Centenari – Berguedà Online\nLa verge de Queralt presidirà la junta de seguretat de la Patum del Centenari\n30/08/2016 Redaccio\t0 Comments\nLa verge de Queralt serà la responsable de seguretat durant la Patum del Centenari. Que Déu ens agafi confessats.\nLa Mare de Déu de Queralt presidirà la junta de seguretat de la Patum extraordinària que se celebrarà aquest cap de setmana. Així ho ha comunicat la regidora de Patum, Mònica Garcia, aquest matí en una roda de premsa en què ha explicat qui formarà aquesta junta, que serà l’encarregada de decidir, entre altres coses, si cal tancar en algun moment els accessos a la plaça de Sant Pere.\nA petició de la Comissió del Centenari, la Mare de Déu de Queralt en serà la presidenta i tindrà l’última paraula en cas d’empat en les votacions. Un fet extraordinari que ha acabat provocant l’expulsió de l’alcaldessa Montse Venturós i de la regidora Mònica Garcia d’aquesta junta, ja que, segons ha pogut saber Berguedà Online, tant l’alcaldessa com la regidora coincidien a senyalar que no els semblava prudent que una responsabilitat com aquesta s’adjudiqués a un “ninot de fusta”. La resta d’integrants de la junta, iracunds, han muntat en colera i les han expulsat ruixant-les amb aigua beneïda, deixant clar que no hi havia lloc per la blasfèmia a la junta de seguretat.\nLa regidora Garcia ha explicat que les deixaran tornar si es disculpen públicament per haver anomenat “ninot de fusta” a la Mare de Déu: _Diuen que és una falta de respecte. Nosaltres hem accedit a anomenar-la “talla de fusta barroca del Segle XVII” en comptes de “ninot de fusta”, però es veu que els continua semblant ofensiu…_\nA última hora del matí també s’ha expulsat de la junta al cap dels Mossos d’esquadra, que segons sembla no està batejat i a la cap de la Policia local, a qui sembla que se li ha escapat un “mecagumdeu” durant la reunió. Mossèn Barniol ha informat aquest mitjà que, finalment, la junta de seguretat estarà formada per la Mare de Déu de Queralt, ell mateix i la Santíssima Trinitat: Pare, fill i esperit sant.\nL’esperit Sant confirma la seva assistència a la Patum del Centenari\nLa Mare de Déu confessa a sis dies del centenari: “No sóc verge”\nCaldrà confessar-se per accedir a la Patum del Centenari\nEl gegant negre: ballaré el que em surti de la punta de la fava\nLa Patum del centenari cobrarà entrada per entrar a la plaça\nBerguedà Online tindrà la seva pròpia processó de setmana santa\n← La Casserres Salvatge bat el seu record de participació\nGironella “cruixirà a hòsties” als conductors que no aparquin bé →


L'Àngel de la Catedral - La nostra ciutat. Restaurant Casa Marieta\nL'Àngel de la Catedral\na ciutat de Girona esta presidida per la catedral. I més amunt de la gran nau, hi ha el campanar, i per sobre de les campanes, l’àngel. L’àngel i les campanes són elements omnipresents a la vida ciutadana des de fa segles. Els àngels, aquests esperits divins, servidors del Déu Pare, símbol de les forces del bé, protectors dels fidels cristians, emplenen amb les seves grans ales esteses les nostres esglésies, esculpits en pedra o tallats en fusta, brodats en tapissos o ornaments litúrgics, pintats sobre el pergamí dels vells llibres, o brillant en el vidre transparent i lluminós dels vitralls. Milers i milers d’àngels protegeixen Girona de tot mal. Però per damunt de tots, com un germà gran, el gran àngel de la catedral, amb les seves immenses ales metàl·liques vigila la ciutat.\nn realitat, en el seu origen, l’àngel de la catedral no era cap àngel. Abans que una bala francesa, durant els setges napoleònics, li arranqués el cap, es podia veure que tenia els ulls tapats amb una bena. Encara que portés ales, representava la Fe. Però estava tan alt i tan lluny que el detall dels ulls tapats passava desapercebut pels gironins i les seves ales el varen convertir, per al poble fidel, en un àngel. Naturalment, l’absència del cap va contribuir en aquest error d’identificació. I com a Àngel ha quedat per sempre. Amb molt bon criteri, en restaurar no fa gaires anys l’escultura, molt malmesa pels llamps, els vents, els freds i el sol, a més de les ferides de guerra, se’l va proveir d’un cap amb els ulls ben oberts. Això dóna constància que el desig del poble esta per damunt de la versió històrica dels erudits.\nota l’àngel, les campanes de la catedral donen un ritme sonor a la ciutat. Toquen les hores i marquen la fita de les festes joioses tocant a gloria o els luctuosos funerals, amb toc de difunts. Les campanes tenen també la seva historia i la seva llegenda. Totes les campanes tenien un nom, i la més coneguda era la Beneta. El seu nom ve del fet que estava dedicada a sant Benet, però encara que estigués batejada, pels gironins va ser coneguda sempre com el Bombo per la seva grandària i la seva immensa capacitat sonora. Quan Girona era assetjada, amb el seu so alertava els gironins tocant a sometent. Però entrant en els dominis de la llegenda, diuen que quan un canonge estava a punt de morir, la Beneta, sense que ningú toqués la corda del seu batall, tocava tres vegades i el seu so ressonava per les voltes de la gran nau, anunciant la mort imminent del clergue.\nerò no són pas les campanes de la catedral les úniques que tenen la seva llegenda. A l’església de Santa Susanna del Mercadal, al campanar, ara enderrocat, hi havia una altra campana molt coneguda, anomenada la Susanna en honor a la santa que es venerava en aquell lloc. I diuen que durant els setges napoleònics de 1808 i 1809, la Susanna tocava tota sola cridant els gironins a defensar la ciutat. I això venia de lluny, perquè cap al segle XVII, quan Girona estava assetjada pels francesos del Mariscal Bellefond (que ja havia tingut problemes amb les mosques de sant Narcís), la nit de Tots Sants de l’any 1 683 les tropes enemigues s'estaven infiltrant secretament dintre la ciutat seguint l’areny de l’Onyar, degollant silenciosament. els gironins que trobaven al seu pas. Però en arribar els francesos a l’església del Mercadal, la campana Susanna es va posar a tocar a sometent tota sola, alertant els gironins,que varen poder salvar la ciutat.\nl metal·lic àngel de la catedral, els ingenus àngels pintats per la monja Eudes en el llibre del Beatus, els sants Miquels que estan a les claus de volta i als vitralls, i els innombrables àngels dels altars, les estampes i els capitells, estenen les seves ales, agombolats pel so de les campanes gironines...


Els 6 Millors Hotels a prop de Neal's Yard, Londres, Regne Unit - Booking.com\nLondres 8.446 establiments\nHotels i allotjaments a prop de Neal's Yard, Londres (Regne Unit)\nBusques allotjaments a prop de Neal's Yard?\nDoncs ets al millor lloc! Introdueix les dates i tria entre 977 allotjaments.\nHotels destacats a prop de Neal's Yard\nWestminster, Londres (a 0,5 km de Neal's Yard)\n9,6 Excepcional 406 comentaris\nWerner. Illa de Man\nThe Savoy Hotel de 5 estrelles\nWestminster, Londres (a 0,6 km de Neal's Yard)\n9,4 Fantàstic 958 comentaris\nCovent Garden, Londres (a 0 km de Neal's Yard)\nLuxury modern studio Covent Garden 5 estrelles\nCovent Garden, Londres (a 0,4 km de Neal's Yard)\nAquest apartament està situat al Covent Garden de Londres, a 200 m del teatre Ambassadors i a 300 m de Trafalgar Square.\nThe Hoxton, Holborn Hotel de 4 estrelles\nWest End, Londres (a 0,4 km de Neal's Yard)\n9,2 Fantàstic 1.594 comentaris\nThe Hoxton, Holborn es troba en un edifici catalogat de grau II situat en ple centre de Londres, a pocs minuts a peu de l'estació de metro de Holborn.\nThe Henrietta Hotel Hotel de 4 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nMés allotjaments a prop de Neal's Yard\nHotels populars a prop de Neal's Yard\n8,4 Molt bé 2.074 comentaris\n7,8 Força bé 4.970 comentaris\n7,8 Força bé 15.745 comentaris\n7,0 Força bé 4.891 comentaris\n7,7 Força bé 4.773 comentaris\n6,8 Puntuació 6.902 comentaris


Govern de Canàries - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Govern de Canàries és la institució del poder executiu de les Canàries. L'actual règim autonòmic de Canàries sorgeix com a resultat del sistema democràtic representatiu instaurat a Espanya a partir de finals 1976 (Llei de Reforma Política) i, en concret, després de la promulgació de la Constitució Espanyola de 1978, on, en el seu títol VIII, s'estableix l'Estat de les Autonomies i s'insta a les regions d'Espanya a aprovar els seus respectius Estatuts d'Autonomia.\n(es) Gobierno de Canarias\nSeu del Govern de Canàries a Santa Cruz de Tenerife\nSeu del Govern de Canàries a Las Palmas de Gran Canària\n1 Règim preautonòmic i Estatut d'Autonomia\n2 Símbols de la Comunitat Autònoma\n3 La Presidència\n4 Equip de Govern\n6 Competències transferides\n7 Altres institucions de la Comunitat\n8 Empreses públiques\nRègim preautonòmic i Estatut d'AutonomiaModifica\nDes de fa més de cinc-cents anys, després del seu conquesta per part de la Corona de Castella, les Illes Canàries han merescut una atenció especial a causa de factors que la diferenciaven de la resta de regions de l'Espanya peninsular, tals com la insularitat, la fragmentació del seu territori la falta de recursos naturals i la llunyania del continent europeu. Ja en el segle XVI, la Corona de Castella reconeix la condició singular de l'Arxipèlag, dotant-lo d'uns privilegis comercials i fiscals que venien a reconèixer aquests fets diferenciadors amb l'objectiu d'estimular la colonització europea de les illes així com dotar-les d'un major dinamisme econòmic. Posteriorment, aquest reconeixement es vindria a plasmar legalment mitjançant el desenvolupament de normes com el Reial decret de Ports Francs (1852) o la Llei de Ports Francs de Canàries (1900), actualitzades als nous temps per la Llei del Règim Econòmic i Fiscal de Canàries (REF), promulgada en 1972 i modificada en 1991. En Espanya, el procés de constitució en autonomies té els seus orígens en el segle XIX.\nJa en el projecte constitucional federal de 1873 (que no va arribar a prosperar) i, posteriorment, en la Constitució de la República Espanyola de 1931, s'establix la necessitat que les províncies que ho desitgin, així com els territoris insulares, puguin constituir-se en autonomies i assumir les competències que no siguin de dret exclusiu de l'Estat. Després de les eleccions a les Corts al febrer de 1936, s'aviva l'interès per l'elaboració dels estatuts d'autonomia. En Canàries, el republicà Ramón Gil Roldán, president sortint de la Mancomunitat Provincial Interinsular de Santa Cruz de Tenerife, i el Col·legi d'Agents Comercials de Las Palmas, presenten sengles projectes d'Estatuts. A l'agost de 1936, les Mancomunitats Provincials de Las Palmas i Santa Cruz de Tenerife són les encarregades de realitzar una nova proposta d'Estatut per a Canàries, on es fa esment a la capitalitat compartida. Però l'alçament militar del 18 de juliol, la Guerra Civil Espanyola interromp aquest procés, que tornaria a reprendre's quaranta anys després amb la restauració de la democràcia.\nEl 15 de juny de 1977 se celebren les primeres eleccions democràtiques a Espanya després de la dictadura del General Franco. A partir d'aquestes eleccions, s'obre a Canàries un període de preautonomia. En qualsevol cas, es deixa clar que el seu Estatut d'Autonomia s'elaborarà una vegada s'hagués aprovat la Constitució Espanyola, que per aquell temps es trobava en estudi i finalment acabaria per promulgar-se en 1978. A l'etapa preautonòmica, en 1978, es crea la Junta de Canàries com òrgan de Govern de les Illes, amb representació de parlamentaris, representants de cada Cabildo Insular i representants locals sorgits de les eleccions locals. La Junta funciona en Ple Permanent i en Consell Permanent i té com funcions, entre altres qüestions, gestionar i administrar les funcions i serveis que transfereixi l'administració de l'Estat.\nPer a fer efectiu aquest procés de transferències, el Govern aprova el Reial decret 476/1978 de 17 de març.\nSímbols de la Comunitat AutònomaModifica\nLa bandera: La bandera de Canàries està formada per tres franges iguals en sentit vertical, els colors del qual són, a partir de l'asta, blanc, blau i groc. (Art. 6 de l'Estatut d'Autonomia)\nL'escut: Canàries té escut propi, la descripció del qual és la següent: en camp d'azur porta set illes de plata ben ordenades dues, dues, dues i una, aquesta última en punta. Com a timbre una corona real d'or, surmontada d'una cinta de plata amb el lema Oceà de sabre i com a suports dos cans en el seu color encollarats. (Art. 6 de l'Estatut d'Autonomia)\nPresidents de la Junta de Canàries (etapa preautonòmica)\nAlfonso Soriano Benítez de Lugo 14 d'abril de 1978 9 de juny de 1979 UCD\nFernando Bergasa Perdomo 9 de juny de 1979 9 de juny de 1980 UCD\nVicente Álvarez Pedreira 9 de juny de 1980 12 de juny de 1981 UCD\nFernando Bergasa Perdomo (2n cop) 12 de juny de 1981 14 de juny de 1982 UCD\nFrancisco Javier Ucelay Sabina 14 de juny de 1982 29 de desembre de 1982 UCD\nJerónimo Saavedra Acevedo 29 de desembre de 1982 11 de juny de 1983 PSOE\nPresidents del Govern de Canàries (etapa autonòmica)\nJerónimo Saavedra Acevedo 11 de juny de 1983 30 de juliol de 1987 PSOE\nFernando Fernández Martín 30 de juliol de 1987 28 de desembre de 1988 CDS\nLorenzo Olarte Cullén 28 de desembre de 1988 11 de juliol de 1991 CDS\nJerónimo Saavedra Acevedo (2ª vez) 11 de juliol de 1991 2 d'bril de 1993 PSOE\nManuel Hermoso Rojas 2 d'abril de 1993 16 de juliol de 1999 CC\nRomán Rodríguez Rodríguez 16 de juliol de 1999 8 de juliol de 2003 CC\nAdán Martín Menis 8 de juliol de 2003 13 de juliol de 2007 CC\nPaulino Rivero Baute 13 de juliol de 2007 9 de juliol de 2015 CC\nFernando Clavijo Batlle 9 de juliol de 2015 16 de juliol de 2019 CC\nÁngel Víctor Torres 16 de juliol de 2019 actualitat PSOE\nEquip de GovernModifica\nSeus Presidència del Govern\nLes transferències es van transferir del Govern d'Espanya a la Comunitat a través de l'Estatut d'Autonomia i la seva reforma i de la Llei Orgànica de Transferència de Competències a Canàries i la seva reforma.\nServeis Socials (1982)\nServeis d'ocupació (1999)\nTreball (Relacions Laborals), Mediació Arbitratge i Conciliació (1984)\nAltres institucions de la ComunitatModifica\nConsell Econòmic i Social de Canàries\nDiputat del Comú\nTribunal de Comptes de Canàries\nCanàries Cultura en Xarxa\nHabitatges Socials de Canàries (VISOCAN)\nGestió i Planejament Urbanístic de Canàries (GESPLAN)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Govern_de_Canàries&oldid=22374878»\nDarrera modificació: 17 nov 2019 a les 13:10


Participació sota mínims a les eleccions d'estudiants de la Universitat de Lleida - 7accents\nParticipació sota mínims a les eleccions d'estudiants de la Universitat de Lleida\nNomés un 5,37% han votat pel Claustre, la xifra més baixa de participació en unes eleccions de l'estudiantat des de 2008\nLleida 16.11.2016 13.00 h\nVotacions a la Facultat de Lletres. (Foto: Universitat de Lleida)\nPoc més de 8.000 estudiants de la Universitat de Lleida estaven aquest dilluns cridats a les urnes per escollir els seus representants al Claustre, juntes de centre i consells de departament, que es renoven cada dos anys. Només un 5,37% d'ells va anar a votar pel Claustre, un 5,12% ho va fer per les juntes de centre i només un 2,19% pels consells de departament. És la xifra més baixa de participació en unes eleccions de l'estudiantat des de 2008.\nAquest és un dels motius que farà que quedin vacants en tots aquests òrgans, a més del fet que algunes de les candidatures presentades no comptessin amb prou estudiants pels llocs a cobrir. En concret, no van presentar-se candidatures en 12 dels 26 departaments de la UdL, ni tampoc en 2 dels 7 centres (Escola Politècnica Superior i Facultat de Lletres), mentre que pel Claustre no hi va haver llista a l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Agrària.\nDes de 2008 aquesta és la xifra més baixa de participació en unes eleccions de l'estudiantat. Aquell any el percentatge de participació per escollir representants al Claustre va ser del 8,31%; el 2010, del 9,74%, el 2012 va arribar a l'11,3%, i el 2014 va caure fins al 7,73%.\nEnguany encara ha baixat gairebé dos punts i mig, i la mitjana s'ha situat en el 5,37%. Els estudiants que més han votat a Claustre han estat els de la Facultat de Medicina, un 9,08%, seguits pels de la Facultat de Dret, Economia i Turisme, un 8,13%. A la cua trobem l'alumnat de Lletres, amb un 3,03% i el de l'EPS, amb el 2,02%.


Els demòcrates demanen destituir Trump per impedir que faci trampa a les eleccions\nL'acusació té tres dies per exposar els càrrecs contra el president\n4 min. Washington 22/01/2020 21:42\n651x366 Sessió de l''impeachment' a Donald Trump presidida pel cap del Tribunal Suprem, John Roberts, al Senat / Reuters Sessió de l''impeachment' a Donald Trump presidida pel cap del Tribunal Suprem, John Roberts, al Senat / Reuters\nPer als demòcrates, la urgència per retirar del càrrec Donald Trump és la urgència per garantir que al novembre els nord-americans puguin triar lliurement el seu pròxim president. Per aquesta raó, "la mala conducta [de Trump] no pot determinar-se a les urnes", ha advertit aquest dimecres Adam Schiff, un dels set congressistes que exerceixen d'acusació en el judici polític del Senat. Trump "va utilitzar els poders de la seva presidència per fer trampa a les eleccions", ha assegurat Schiff, que ha començat d'aquesta manera a descomptar les 24 hores, dividides en tres dies, de què disposa l'acusació per exposar el seu cas.\nLa segona jornada del tercer impeachment contra un president en la història dels Estats Units ha sigut la del relat dels "fets", aquells que, segons Schiff, fan "indiscutible" que Donald Trump ha de ser retirat del càrrec per abusar del seu poder i obstruir el Congrés. Abús per sol·licitar a Ucraïna que anunciés una investigació contra Joe Biden, possible rival en les eleccions del novembre, a canvi de rebre el seu president a la Casa Blanca i de lliurar-li l'ajuda militar aprovada pel Congrés. Obstrucció perquè "el president va ordenar a tota la branca executiva [del govern] obstruir per complet la investigació de l' impeachment" que es va dur a terme a la Cambra de Representants.\nPerò, més enllà de resultar convincents en la seva exposició, conscients del gairebé impossible objectiu de tombar Trump, els demòcrates aspiren fonamentalment a aconseguir que almenys quatre senadors republicans se sumin més endavant a la seva petició de citar testimonis. Totes les seves esmenes per garantir nous testimonis i documents van ser rebutjades de manera unànime per la bancada republicana durant la sessió de dimarts. Per això, per a Chuck Schumer, líder de la minoria demòcrata al Senat, el judici "ha començat amb un núvol sobre ell". El mateix Adam Schiff s'ha dirigit als seus col·legues republicans per demanar-los que no col·laborin amb la Casa Blanca en l'"encobriment" de les accions del president. Els ha convidat a decidir "quin tipus de democràcia" volen per al país.\nDurant aquests tres dies no hi ha torns de rèplica, per la qual cosa no es reproduiran els moments de tensió de la primera jornada. El president del Tribunal Suprem, John Roberts, que presideix el Senat durant l' impeachment, es va veure impel·lit a intervenir quan, més enllà de la una de la matinada, hora de Washington, el demòcrata Jerry Nadler i l'advocat de la Casa Blanca, Pat Cipollone, s'acusaven mútuament de mentir. "Recordeu on sou", va advertir Roberts contra el to i el llenguatge de tots dos bàndols. Cipollone va arribar a exigir que Nadler es disculpés "davant del president dels EUA i la seva família".\nGuia per a no perdre's en el procès d''impeachment'\nA través de Twitter, el cap de campanya de Donald Trump, Brad Parscale, va escriure que "veure com s'asseca la pintura és menys avorrit" que seguir el judici polític contra el seu cap. Però hi ha qui pensa que l'avorriment de què parla Parscale és intencionat. El líder del Senat, el republicà Mitch McConnell, ha dificultat al màxim la tasca de la premsa i ha impedit la col·locació de càmeres de televisió a la sala, més enllà de les que estan fixades pel mateix Capitoli per seguir l'activitat quotidiana del Congrés. Els senadors no poden parlar, però l'austera realització impedeix veure la seva actitud.\nConvertits en jurat, els senadors tampoc tenen accés al món exterior. Els mòbils queden requisats i, per tant, no tenen més remei que escoltar. Això sí, poden deixar-se anar fins a quedar endormiscats. L'absència de distraccions és per al líder de la minoria demòcrata, Chuck Schumer, una de les poques coses bones del judici al Senat. Gràcies a l'absència de distraccions, Schumer confiava aquest dimecres que alguns dels seus col·legues coneixeran els fets "per primera vegada". El torn dels advocats de Trump arribarà dissabte.\nLa corba de contagis a Alemanya també comença a pujar\n"La sortida del confinament serà lenta i progressiva", portada de l'ARA\nEn tierra de Egipto\nResidències: pagar el test d'un laboratori privat o conformar-se amb guants de cuina\nLa Generalitat eleva a 2.508 els morts per coronavirus a Catalunya i a 24.734 els infectats\nLa sortida del confinament serà gradual perquè els experts temen una segona onada


Maison De Vacances - Guilberville Potigny França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPotigny, Potigny, França - Veure al mapa\nMés informació sobre Maison De Vacances - Guilberville\nConvenientment situat a Bons-Tassily, Maison De Vacances - Guilberville és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Maison De Vacances - Guilberville, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, plat de dutxa, rentadora per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Maison De Vacances - Guilberville la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Bons-Tassily.\nAllotjaments a Potigny


vida conscient: Ahir , tot el dia al ZOO !!!!!!!!!!!!!!!!!1\nAhir diumenge vem passar tot el dia al ZOO de Barcelona, quin dia més guapo !!!!!!!!\nQuan l' 1 de Maig, la princesa mitjana de casa , va cumplir 4 anys, estavem passant uns dies a casa la iaia i el Jose, la seva parella, que viuen en un poble de l'Aragó, desde fa molts anys.\nEs una casa molt gran i de tant en tant hi anem tots a passar-hi uns dies .\nAquell dia li vem donar uns regalets nosaltres i uns regalets ells, li vem donar pastis, li vm cantar, va ser un dia maco !\ni ahir va tenir el regal de cumple dels avis , que era anar al zoo !!!!!!!!!!\nQuan van preguntar q volia del regal dels 4 anys, va dir, que volia anar al zoo !!!!!!!!!!!!!!\nAleshores ja feia dies q ens preguntava si un dia hi aniriem, amb molta il.lusió. Mai hi havia anat, ahir va ser el primer cop !!!!!!!\nQuan van demanar els avis que volia pel cumple, ella ho tenia clarissim :\n" porfi mami, anar al zoooooooooooo !!!"\nli havien parlat del zoo unes nenes del parc on anem sovint a jugar i ella deia q volia veure molts animals prò sobretot monos i lleons !!!!!!!!!!!!!!! quina il.lusió tenia !!!!!!!!!\nel dia del seu cumple li vem donar un paper , q li vem llegir, on posava :\n"Val per anar un dia al zoo " signat : Els avis.\nDesde aquell dia , no havia parat d'anar dient :\ndemà anem al zoo ?\namb gran il.lusió !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nperò ara per una cosa, ara per una altra, ara per previsió de pluges....\nper fi ahir vem anar al zoo, i quin dia més i més maco !!!!\nquan anavem cap allà, de casa nostra a Barcelona tenim en cotxe uns 60 km, deia:\n"no voldré entrar sola eh ! , em conviden al zoo com a regal de cumple, però vull que entrem tots !!"\n_ clar, carinyo, ens conviden a tots ! -li deiem.\n- Vull estar ja a dintre del zoo !!!!-ens anava dient pel camí.\nFora de casa no parla molt molt, ncara qu cada cop més, però dintre casa , amb nosaltres , si parla i expresa molt tot el que sent i és un tresor, aqusta nena !!! i tant il.lusionada amb tot !!!!!!!!!!!!!\nAllà a Barcelona ens vem trobar amb els avis.\nI vem entrar els set dintre el zoo a passar-hi el dia !\nnomés vem parar una estoneta a dinar uns entrepans assguts a la gespa , i desde les 11 aprox del mati fins ls 8 del vespre no vem parar de caminar i caminar i mirar i mirar animals !!!!!!!!!\nVeiem molts nens i nenes molts moments que ploraven, s'nfadaven, cridaven...les nostres van estar contentes i rient tot el dia !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nLa veritat es qu n genral sempre tàn contentes !\nTambé van jugar unes estones en uns parcs d tobogans de dintre el zoo!!!!!!!\nEns va encantar el dia a tots set !! i la Platja s'ho va passar molt molt beeeeee!!!!!!!!!!!!\nVem fer moltes fotos, ja en posaré aviat al blog !\nAquest mati, després d'esmorzar, la Platja ha volgut jugar amb uns animalets que tenim a casa i lla sola avolgut fer grups, les girafes, en un grup, ossos en un altra, etc, he fet fotos,ja les posaré!!!!\nTambé avui la Platja pregunta moltes coses:\nCom s'escriu Flamenco ? o com s'escriu Foca ? o com s'escriu dofí ?....i li vaig contestant tot !\nNosaltres desde que la Júlia era petita, no haviem anat al zoo, ja fa anys !!!!!!!!! i a tots ens va encantar !!!\na tots , als avis també molt, ens va agradar veure els espctacles amb els dofins !!!!!!!!!!!!!!\nque macos son els dofins !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nLa Júlia, acompanyada pel papi,va voler anar després a preguntar coses als cuidadors dels dofins i escoltant a tot el que xplicaven a la funció, va aprendre moltes coses sobre els dofins!!!!!!!!!!!!!!\nLa Platja aquest mati ha volgut comptar quantes potes hi ha en total amb 4 girafes..ha agafat 4 girafes de joguina que te, petites, i ha volgut comptar les potes totals ....\ndesprés m'ha dit :\n- Giraffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffff....porta f, oi...........\nla mateixa f de foca ?\nperò foca porta la f al principi i girafa la porta quasi al final ....\nestà contentissima i tot el dia canta :\nHem anat al zoo, lalalalaaaaaaaa.....\nSempre està contenta i feliç !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! i amb la il.lusió que li feia anar al zoo, està contentissima!!!!!!!!!!\nA la Júlia també li va encantar veure les girafes!!!!!!!! li encanten !!!!!!!!!!!!! fa temps va demanar q fessim un treball sobre les girafes i vaig buscar informació amb ella a llibres de casa, per internet , a biblioteques....i va fer un treball sobre girafes !!!!!!!!!!!!!! va fer també molts dibuixos de girafes , li encanta dibuixar !!!!!!!!!\ni va aprendre mil coses de les girafes , i ahir li va encantar veure-les !!!!!!!!!!!!!\nA la Platja i la Nit els va encantar veure els monos!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nVa ser un dia molt maco, i a més va fer molt de sol !!! per tots, un dia, molt bonic !!!!!!!!!!!!!!!!!\nPublicado por Gemma en 3:38


El coit programat o dirigit és una senzilla tècnica de reproducció assistida basada en el control de l'ovulació per a determinar el moment en el qual tenir les relacions sexuals a la recerca de l'embaràs.\nEn aquest article explicarem el tractament a seguir així com la probabilitat d'èxit d'aquest procés reproductiu.\nEn què consisteix el coit dirigit?\nCoit programat en cicle natural\nCicle natural amb inducció de l'ovulació\nEn quins casos està indicat el coit programat?\nQuants dies d'abstinència es recomanen abans del coit programat?\nPerquè l'embaràs tingui lloc, és necessari que òvul i espermatozoide es fusionin i donin lloc a l'embrió, el qual haurà d'implantar en l'úter matern per a seguir el seu desenvolupament fins al part.\nL'òvul es troba a l'interior de l'ovari i, quan aconsegueix el seu estat de maduració final, és expulsat cap a les trompes de Fal·lopi. Això és el que coneixem com a ovulació i ocorre aproximadament a meitat de cicle.\nFora de l'ovari, l'òvul només és capaç de sobreviure unes 24 hores, per la qual cosa l'espermatozoide només tenen aquest temps per a arribar fins ell i fecundar-lo.\nLes relacions sexuals programades consisteixen a fer coincidir el moment que la dona allibera l'òvul a les trompes de Fal·lopi amb l'ejaculació de l'home, és a dir, amb l'entrada dels espermatozoides a l'aparto reproductor femení. Es tracta, per tant, de sincronitzar l'ovulació amb les relacions íntimes de la parella.\nD'aquesta manera augmentem la probabilitat que òvul i espermatozoide es trobin i pugui ocórrer la fecundació.\nPer a poder indicar a la parella el moment idoni per a tenir les relacions sexuals que afavoreixin l'embaràs, es controla el cicle menstrual de la dona mitjançant anàlisis sanguínies i ecografies.\nSobre la base d'aquests, es planifica el moment del coit i, unes dues setmanes després, es realitza la prova d'embaràs per a determinar l'efectivitat de la tècnica, és a dir, si hi ha hagut o no embaràs.\nCom veiem en la següent imatge, la programació de les relacions pot fer-se de manera natural (sense medicació) o donant a la dona medicació hormonal per a controlar millor el desenvolupament fol·licular i l'ovulació.\nExpliquem els passos de les diferents opcions:\nLa dona no rep fàrmacs hormonals sinó que es deixa que el cicle ovàric segueixi el seu curs natural. Únicament es controla el creixement fol·licular mitjançant ecografies i el nivell de LH (hormona luteinizante) mitjançant anàlisi de sang.\nEl pic de la LH endògena és el senyal hormonal que rep l'organisme perquè es produeixi l'ovulació.\nLa quantitat de LH es mesura de forma seriada a partir del novè dia de menstruació i, una vegada s'observa un augment del nivell, el ginecòleg determina el dia idoni per a la concepció. S'augmenten així les possibilitats d'aconseguir l'embaràs.\nÉs un procés intermedi entre el cicle natural i l'estimulació ovàrica. El cicle natural amb inducció de l'ovulació consisteix a controlar el creixement natural de l'òvul i, quan s'observa per ecografia que l'òvul ja està madur, és a dir, quan el fol·licle té al voltant de 14 mm, es dóna a la pacient una injecció d'hormona hCG.\nAquesta hormona indueix l'ovulació unes 36 hores després de la seva administració subcutània, és a dir, imita el pic endogen de LH. També és possible desencadenar l'ovulació donant hormona LH.\nAixí, es programen les relacions sexuals uns 2 dies després de la injecció de hCG per a afavorir la trobada entre espermatozoides i òvul.\nEn aquest cas, la dona rep una injecció diària de gonadotropinas (FSH, LH o HMG), hormones que actuen sobre l'ovari. Aquest tractament es dóna per a estimular els ovaris i afavorir el creixement i maduració dels òvuls. Aquest creixement es controla mitjançant ecografies i anàlisis de sang.\nControl de l'estimulació ovàrica\nUna vegada els controls ens indiquen que l'òvul està madur, la dona rep una injecció de hCG, amb la qual s'aconseguirà l'ovulació uns 2 dies després de la seva administració. D'aquesta manera, es recomanarà a la parella mantenir les relacions sexuals entre 36 i 48 hores després d'administrar la hCG. Igual que abans, també és possible donar LH.\nLa medicació hormonal es dóna per via subcutània des del primer dia del cicle, és a dir, el dia en què baixa la menstruació, i es prolonga entre 8 i 14 dies, depenent de la resposta de cada dona.\nA vegades també se subministra citrat de clomifeno per via oral i medicaments antiprolactínicos per a tractar els problemes ovulatoris en les dones i optimitzar el cicle ovàric.\nCom que la fecundació ocorre de manera natural, és fonamental controlar minuciosament el desenvolupament ovàric per a evitar l'embaràs múltiple.\nEl coit programat és la tècnica de reproducció assistida més simple, la qual cosa li confereix nombrosos avantatges:\nÉs la tècnica reproductiva menys invasiva i la que més s'acosta al procés fisiològic o natural de fecundació .\nEl seu preu és reduït. De fet, és la tècnica més econòmica d'entre les diferents opcions per a tractar la infertilitat.\nOfereix bons resultats en parelles joves sense problemes concrets de fertilitat, així com per a parelles la dona de les quals presenta disovulación (ovulació deficient o irregular).\nÉs una alternativa a les relacions sexuals per a aquelles parelles que per motius religiosos o morals no volen recórrer a la inseminació artificial o la fecundació in vitro.\nLa subfertilidad s'adjudica a aquelles parelles a les quals els és més complicat aconseguir l'embaràs natural per diferents trastorns però no impossible. Això últim es definiria com a esterilitat o infertilitat.\nEn l'altra cara de la moneda trobem els desavantatges per les quals el coit programat no és de les tècniques més aplicades:\nEls casos en els quals està indicat són escassos, perquè es tracta de situacions d'infertilitat molt lleus o sense causa aparent.\nLa probabilitat d'èxit és escassa, no superior al 10-15%. De fet, presenta taxes d'embaràs molt menors a les aconseguides amb la inseminació artificial o la FIV.\nEs necessita que el semen sigui de bona qualitat, és a dir, que no presenti alteracions greus.\nQuant a la dona, aquesta ha de tenir les trompes permeables i bona qualitat ovàrica.\nIndicacions i desavantatges del coit programat\nLes relacions sexuals programades redueixen l'estrès que causa l'espera per a un tractament i milloren notablement la taxa d'embaràs en parelles joves amb subfertilidad. No obstant això, la taxa d'èxit és molt baixa, la qual cosa obliga, en nombrosos casos, a haver de recórrer a tècniques de major complexitat després de 3-4 mesos de relacions sexuals programades sense èxit.\nPer Dra. Arantxa Pérez Garrido (ginecòloga).\nEl coit programat és la tècnica més senzilla de reproducció. S'utilitza per a casos senzills, normalment en dones joves i amb poc temps d'esterilitat. És una tècnica fàcil i barata que intenta optimitzar les condicions naturals.\nEs tracta d'estimular suaument l'ovulació i controlar a la dona fins que es trobi pròxima a l'ovulació. Ajudem al procés d'ovulació amb un medicament inductor i indiquem el moment millor perquè la parella tingui relacions.\nEl coit programat s'utilitza molt sovint en dones amb anovulació crònica, normalment per síndrome\nd'ovari poliquístico, que necessiten tractament inductor de l'ovulació per a poder tenir cicles regulars.\nNo, la inducció d'ovulació és el procés mitjançant el qual, es produeix el creixement d'1 o diversos fol·licles de l'ovari gràcies a l'administració de fàrmacs anomenats Gonadotropinas,. Després d'ella, sol desencadenar-se l'ovulació de manera controlada.\nUna vegada realitzada aquesta inducció d'ovulació es pot programar el coit, és a dir, indicar-li a la parella quan es produirà aproximadament l'ovulació i quan haurien de mantenir relacions sexuals per a incrementar les possibilitats d'embaràs.\nS'obtenen millors resultats amb la inseminació artificial que amb el coit girigido, tant en cicle natural com en cicle estimulat.\nGeneralment, per a qualsevol tècnica de reproducció assistida es recomana una abstinència sexual d'entre 3 i 5 dies. No obstant això, cada cas és diferent i, per això, és recomanable consultar-lo amb l'especialista que portarà el control del coit.\nPreguntes dels usuaris: 'En quins casos està indicat el coit programat?', 'És el mateix inducció de l'ovulació i coit programat?', 'S'obtenen millors resultats amb el coit programat en cicle natural o amb la inseminació artificial?', 'Quin és el preu del coit programat?', 'Quants dies d'abstinència es recomanen abans del coit programat?' i 'Quina és la probabilitat de tenir bessons amb el coit dirigit?'.\nLa Dra. Arantxa Pérez Garrido és llicenciada en Medicina i Cirurgia per la Universitat de Màlaga i va fer l'especialitat de Ginecologia i Obstetrícia a l'Hospital Matern Infantil de Màlaga també. Més sobre Dra. Arantxa Pérez Garrido\nLlicenciada en Medicina per la Universitat d'Alcalá, amb l'especialitat de Ginecologia i Obstetrícia a l'Hospital General Universitari Gregorio Marañón de Madrid. Compta amb diversos anys d'experiència com a ginecòloga especialista en reproducció assistida. Més sobre Dra. Esther Marbán Bermejo\nLlicenciada en Medicina i Cirurgia per la Universitat de Saragossa, amb l'especialitat en Obstetrícia i Ginecologia. Compta amb una gran trajectòria com a ginecòloga especialista en reproducció assistida i també és professora associada del Departament de Cirurgia, Ginecologia i Obstetrícia de la Universitat de Saragossa. Més sobre Dra. María Eugenia Ballesteros Moffa


A les portes d'una gran final - Ajuntament d'Almussafes\nPor Ajuntament d'Almussafes en 5 de septiembre de 2019\nLa partida definitiva del Trofeu Diputació de València de frontó s’ha presentat este dijous a l’Ajuntament d’Almussafes\nEl pròxim dissabte (18.00 hores) es resoldrà al Frontó José Ventura d’Almussafes el títol més rellevant de les tres parets valencianes, el del Trofeu Diputació de València de frontó. La final, que enfrontarà a De la Vega i Adrián contra Pere Roc II i Alejandro, ha estat presentada este dijous a l’Ajuntament d’Almussafes.\nEn l’acte han participat tres dels aspirants al títol. De la Vega el defensa perquè el va aconseguir en l’edició anterior, també en el frontó del seu poble. Però el pilotari d’Almussafes no creu que el factor canxa li siga especialment favorable i ni molt menys es considera favorit. “És un frontó on la pilota tira molt que a Pere Roc II i Alejandro els va molt bé. Haurem de fer-ho perfecte per a guanyar-los, però tinc a Adrián al costat i tenim les nostres opcions”, ha dit el vigent campió.\nEn el bàndol contrari, Alejandro també preveu una final complicada per al seu equip. “Ells hauran de fer la partida perfecta per a guanyar, però nosaltres també. Juguem contra l’estrella local, a qui admire com a jugador. De la Vega pràcticament no fa errades i té un company que sembla que és etern, que no s’acaba mai. En la fase regular vam guanyar, però esta és una partida diferent per ser una final. Estarà la televisió, hi haurà molta gent… En este tipus de partides no compta solament el nivell de joc que tens, sinó també la capacitat de controlar els nervis”, ha explicat el jugador de Paterna.\nPer a Pere Roc II, la final és un repte, un pas més en el camí que el pilotari de Benidorm s’ha marcat per a arribar a ser el número u. “Vaig jugar fa dos anys la final, també a este frontó, i no va poder ser. Enguany és una altra final, un altre company, altres rivals i tinc moltes ganes, també perquè és un títol que em falta”, ha explicat.\nLa presentació ha començat amb la intervenció de l’amfitrió, Pau Bosch, alcalde en funcions de l’Ajuntament d’Almussafes i regidor d’Esports. “Últimament ens estem acostumant a estos actes perquè ja portem algunes edicions acollint la final i això és símptoma de què des de l’Ajuntament estem donant suport al nostre esport autòcton. Tenim una infraestructura que està al nivell de l’esdeveniment. Esperem tindre una bona final el dissabte i que guanyen els millors”, ha dit Bosch.\nTambé ha participat en l’acte el directiu de la Fundació per la pilota valenciana, Joan Alepuz, que des de la seua posició de veí d’Almussafes ha recordat la gran tradició de pilota que existeix a esta localitat. Alepuz també ha valorat molt positivament la tasca que estan realitzant les diferents administracions perquè l’esport autòcton torne a ser un referent per a la societat valenciana i ha agraït la implicació de la Diputació de València i de l’Ajuntament d’Almussafes per a aconseguir-ho.\nUn altre dels ponents ha estat José Ventura, gran impulsor de la pilota valenciana a Almussafes, que no ha pogut amagar la seua predilecció pel seu paisà en la final “encara que el més important és que siga una partida brodada”.\nL’encarregat de tancar la presentació ha estat el màxim responsable de l’àrea d’Esports de la Diputació de València, Andrés Campos, que ha assenyalat la pilota valenciana com a “l’esport que la Diputació abandera amb més orgull perquè és el nostre”, ha dit.\nDe la lluita pel títol, Campos ha manifestat que “estem a les portes d’una gran final d’un trofeu molt consolidat per ser l’edició número catorze. La classificació ha estat molt ajustada i fins a l’últim moment no s’ha decidit el cartell de la final. Això parla del nivell que tenim, del que estem aconseguint entre tots i del gran treball que esteu fent”, ha comentat dirigint-se als pilotaris.\nA les portes d’una...