Objectiu principal: preparar els alumnes per donar respostes innovadores en una societat canviant i en evolució constant.\nL’etapa d’Educació Primària és de caràcter obligatori. Consta de sis cursos acadèmics que s’inicien a l’edat de 6 anys i finalitzen als 12 amb un objectiu principal: preparar els alumnes per donar respostes innovadores en una societat canviant i en evolució constant; i per això han d’aprendre a:\nPensar i actuar de manera integrada, tot interrelacionant els aprenentatges.\nAdquirir hàbits i valors per a resoldre problemes i situacions des de qualsevol de les àrees curriculars.\nTenir iniciativa, creativitat, esperit crític i gust per aprendre.\nDesenvolupar la capacitat d’esforç, les habilitats de treball cooperatiu i la cultura del treball.\nPla de pastoral (activitats lúdiques per a educar en els valors cristians i en els referents del centre)\nFoment de la llengua anglesa (5 hores setmanals). Grups de conversa en grup reduït amb una persona nadiva. Ampliació d’assignatures en anglès: Science, Physical Education, Kitchen garden.\nA 5è iniciem un intercanvi per carta amb una escola de Middleton (Irlanda)\nEscola Verda (Apadrinem Can Xercavins/ Selecció de Residus/ Residu mínim/ Hort escolar)\nMillora de l’expressió oral i escrita; tot fent atenció a l’argumentació, rigor científic i a l’ortografia.\nTreballem un o dos projectes l’any entorn el tema escollit pel grup-classe i un altre relacionat amb l’apadrinament de la zona de Can Xercavins.\nIniciem el projecte de robòtica amb les Bee-bots a cicle inicial.\nTreballem ofimàtica i altres eines de treball amb PC a cicle mitjà.\nParticipem del projecte Unplugged Computers, per a entendre com funcionen els ordinadors per dins; i ens endinsem en el món de la programació logística a partir de la simulació d’una empresa de paqueteria entre ciutats, a cicle superior.\nElaborem una revista escolar, Som Regina, dos cops l’any; on col·laboren mestres i alumnes, especialment els de cicle superior amb el Taller de reporteros.\nPla d’acció tutorial dissenyat per a cada cicle.\nAtenció individual i de grup.\nEntrevistes amb les famílies i comunicació contínua mitjançant el portal Alèxia i l’agenda de l’alumne.\nAtenció personalitzada a les necessitats educatives dels alumnes, dins i fora de l'aula.\nGrups reduïts a cicle inicial a anglès, matemàtiques, sciencie, robòtica, àrea TIC.\nGrups reduïts a cicle mitjà a anglès, taller d’escriptura, matemàtiques i informàtica.\nGrups reduïts a cicle superior a anglès, Kitchen garden (hort), matemàtiques i educació visual i plàstica.\nAssessorament psicopedagògic per part del Departament d’Orientació Psicopedagògica del centre (DOP).\nL’avaluació del processos d’aprenentatge és contínua i global; on es mostra el grau d’assoliment dels objectius i on s’adopten els ajuts pedagògics a les característiques individuals dels infants.\nDurant el curs es realitzen sortides culturals com a complement dels continguts estudiats a l’aula.\nRealitzem diverses sortides a Can Xercavins per a conèixer la zona i realitzar diverses accions contemplades al projecte d’Escola Verda. Moltes d’aquestes activitats són dinamitzades pels nostres alumnes de formació professional (CAFEMN i AAFE).\nA primer i segon de primària visitem el mercat, l’escola de música, l’escola d’art, el museu Vallhonrat, l’exposició de pessebres i la biblioteca de Rubí.\nA 4t de Primària participem de la Cantata Escolar de Rubí.\nA 5è de Primària participem de la Cantania organitzada per l’Auditori de Barcelona.\nA 5è de Primària fem educació vial i sortim a fer pràctiques de circulació amb bicicleta al parc d’educació vial.\nFem colònies de 2 dies a 2n de primària i de 3 dies a 4t i 6è de primària.\nDe 9:00 a 13:00 i de 15:00 a 17:00h\nVols matricular el teu fill o filla a l'etapa d'Educació Primària?


Comprar domini .INFO.VE a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .info.ve\nDisponibilitat i preu de dominis .info.ve\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .info.ve de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.info.ve en lloc rentadoresbones.info.ve. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.info.ve\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.info.ve, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Biblioteca Districte 2 (bd2) | biTer | Page 6\nLa Viquipèdia està de moda\nEl passat 5 de juny es va fer el primer taller de Viquipèdia a la Biblioteca del Districte 2 de Terrassa. La sessió va durar tot el matí i els participants, que també estan inscrits a tallers Aprenem, van adquirir les primeres nocions sobre el funcionament d’aquesta enciclopèdia lliure i col·laborativa que va creixent dia a dia amb l’esforç desinteressat de milers d’internautes de tot el món.\nSegons en Joan Ramon Gomà, el formador voluntari del taller, no cal ser un expert per publicar a la Viquipèdia. Ens comenta que en català s’està a punt d’arribar al quart de milió d’articles!\nAmb Palestina, trencant el mur\nHi haurà pau? Ara com ara sembla impossible. A Israel “tots parlen de pau i ningú no parla de justícia” ens deia, l’endemà de Sant Jordi, la Keren. Després de dècades de conflicte i massa patiment, la idea sionista -màxim territori amb mínima població no israelita- ha convertit Gaza en una presó. El poble palestí mereix i necessita justícia.\nPalestina, territori ocupat, assetjat, tancat, bombardejat i humiliat, es troba en una situació catastròfica. L’estat d’Israel continua la cruenta ocupació amb total impunitat.\nLa Keren Manor i la Roser Zaurin van explicar-nos les seves vivències com a cooperants de l’International Solidarity Movement (Moviment de Solidaritat Internacional). Els cooperants s’uneixen a les accions pacífiques dels palestins contra l’ocupació, sovint fent d’escuts humans.\nLa Keren és fotògrafa i activista israeliana. Treballa des del 2005 amb el col·lectiu Activestills i Anarchist Against the Wall (Anarquistes Contra el Mur), una organització israeliana que lluita en favor dels drets humans i en contra de l’ocupació dels territoris palestins. Fan lluita de resistència pacífica i conjunta. Segueix llegint »\nUn programa de ràdio, fet per joves, a la biblioteca\nDilluns passat, dia 30 de març, vaig assistir com a oient a la Biblioteca Francesca Bonnemaison de Barcelona, en el marc de la II Jornada biblioteca pública i immigració, on va participar la nostra companya Maria Gental, directora de la biblioteca del districte 2, amb la xerrada Interculturalitat i aprenentatge.\nTambé vaig conèixer el projecte Bibsons que actualment s’està duent a terme a la biblioteca pública de Palafrugell (Girona) i que va presentar la seva directora, Carme Fenoll.\nBibsons, és el nom que rep el programa de ràdio en directe que s’emet tots els dijous, de 6 a 7 de la tarda, a Ràdio Palafrugell, des de la biblioteca.\nEl més curiós és que són els mateixos nens/-es i joves del poble, siguin usuaris o no de la biblioteca, que voluntàriament s’ofereixen per parlar en directe. Ells canten, reciten poemes, o parlen de temes que els interessen. És a dir, tenen els micròfons al seu abast per fer el que més els vingui de gust durant aquesta hora d’emissió. Una proposta arriscada però útil que aquest any 2009 comença la seva tercera temporada.\nI vosaltres, què en penseu? Us agradaria que alguna de les nostres biblioteques de Terrassa també ho fes?\nMés informació sobre Bibsons al bloc de la Biblioteca de Palafurgell.


‘Blade runner’, passat, present i futur (Toni Vall)\n‘Blade runner’, passat, present i futur\nÉs colpidor adonar-te que la pel·lícula de Ridley Scott ho és tot alhora\n2 min. 17/11/2019 00:00\n651x366 Fotograma de la ciutat futurista de Blade Runner, suposadament ambientada a Los Angeles el 2019. Fotograma de la ciutat futurista de Blade Runner, suposadament ambientada a Los Angeles el 2019.\nLos Angeles, novembre del 2019. Així comença Blade runner, i amb unes imatges poètiques i evocadores: els edificis, els cotxes voladors, les façanes amb anuncis en moviment, tothom sempre calat per una espècie de pluja àcida. I els replicants, els robots creats per l’home a la seva imatge i semblança que es revelen en contra seu, i el policia a qui s’encomana la missió de parar-los els peus. El 1982 Ridley Scott va dirigir una d’aquelles pel·lícules que són capaces de canviar-te la vida, una obra inesgotable, plena de lectures, capaç de captivar-te igual i de nou cada vegada que la veus.\nEl dia 1 de novembre moltes persones que estimem Blade runner ens en vam recordar. Vam pensar-hi durant una estona o moltes estones del dia. Impressiona una mica quan el futur que el cinema ha imaginat arriba de sobte, t’atrapa i et conquereix. I no pots evitar fer l’exercici comparatiu: què s’ha complert i què no de tot allò que descriu. La comparació en termes d’exactitud es fa difícil. Les ciutats no són tan fosques, no plou tota l’estona i els cotxes no volen. Els robots existeixen, però encara no hi ha hagut (o no han transcendit) rebel·lions d’uns contra els altres. Segur que hi ha persones fascinades pels autòmats al món, també uns quants milions d’amors impossibles i un grapat de detectius turmentats, travessats per una dolorosa fletxa de fatalisme.\nEl món, i aquí el film l’encerta de ple, com més va pitjor. Els dos protagonistes fugen sense mirar enrere. S’escapen per viure el seu amor en llibertat, sense voler saber res de ningú. Tant de bo fos fàcil tocar el dos, refugiar-se, amagar-se dels indesitjables, dels cínics, dels que embruten tot allò que hi ha de bonic al món. És colpidor adonar-te que Blade Runner és alhora passat, present i futur.\nQui vol viure així?\nL'IMAS ha detectat més casos de menors tutelades explotades sexualment des del març\nEl regidor de Felanitx Joan Aznar culpa el socialista Xisco Duarte de la crisi de...\nL'esquerra rebutja la paga extra que proposa el PP per als sanitaris que...\nDetecten 107 casos nous de covid-19 i notifiquen tres morts més a les Balears\nIlla imposa el confinament perimetral de Madrid i Ayuso es rebel·la\nAragonès ja és oficialment el president substitut\nIdentificat el policia de la puntada de peu voladora l'1-O a l'IES Pau Claris de...\nFa tres anys del Primer d'Octubre\n2/10: Dos d’octubre\nBòsnia expulsa els refugiats d'un camp de l'ONU i els deixa a la intempèrie\nSegueix el sorteig de la Lliga de Campions, minut a minut\n“Un espectáculo de mierda”\nEl Govern aixecarà les restriccions a Son Gotleu i tres barris més de Palma aquest dissabte


bloc de nova història...: Descoberta la carta on el Rei Catòlic garanteix a Colom un retorn de la Cort portuguesa sense represàlies polítiques\nDescoberta la carta on el Rei Catòlic garanteix a Colom un retorn de la Cort portuguesa sense represàlies polítiques\nJOSEP MAYOLAS - FUNDACIÓ NOVA HISTÒRIA - Març 2009\n“A Dom Johan Xpoferens Colom, special amic, en Seuilla:\nNós, En João, per gràcia de Déu, Rei de Portugal, i dels Algarues, Senyor de Guinea…\n(…) Veiérem la carta que ens escrivíreu, i la bona voluntat, i estimem que per ella mostreu tenir-vos al nostre servei, us ho agraïm molt. I que per la vostra vinguda ací, tant així per allò que apuntàveu com per altres aspectes per als quals la vostra indústria i bon enginy ens serà necessari, Nós desitgem i ens ha de plaure molt que vingueu, perquè en allò que a vós pertoca es donarà de tal forma que vós hagueu de ser content. I perquè per ventura tinguéreu algun recel de nostres justícies per raó d’algunes coses a què fóreu obligat, Nós, per aquesta carta nostra, us assegurem per la vinguda, estada i tornada que no sereu pres, retingut, acusat, citat ni demandat per cap causa ja sia civil o criminal de qualsevol qualitat. I per la mateixa manem a totes les postres justícies que ho compleixin així i, per tant, us preguem i encomanem que la vostra vinguda sia prest, i per això no tingueu cap recança, i us ho agrairem i ho tindrem molt en servei.\nEscrita a Avis, el 20 de març de 1485.\nLa famosa carta del rei Joan II de Portugal a en Cristòfor Colom constitueix un model pràctic de com fabricar una gran mentida amb una “mínima” distorsió de la veritat. Tal com la coneixem, només és un dels múltiples instruments al servei de la manipulació de la vida del Descobridor: ni en Cristòfor Colom s’estava a Sevilla, ni era un especial amic del rei Joan II, ni li calia cap salconduit per transitar els dominis de la corona portuguesa. Pero què passaria si la versió original d’aquest salconduit en resposta a una lletra prèvia del futur Descobridor no hagués estat redactada pels escrivans del rei de Portugal sinó pels del Rei Catòlic? De cop i volta, tota la carta (llevat de la data, l’encapçalament i la signatura) pren un sentit ple i rodó. Veiem-ho:\nEn una lletra que avui hem de considerar perduda el cavaller i ambaixador barceloní Joan Colom hauria ofert al sobirà de Catalunya la seva voluntat de reconciliació per passar al seu servei en una empresa que havia de dur beneficis tant a la Corona com al qui la dugués a terme. Recordem que Colom era l'antic revolucionari contra el pare de Ferran el Catòlic, el rei Joan II de Catalunya-Aragó, i al mateix temps era Infant de Portugal en virtut del seu casament amb Felipa de Coïmbra, tia de Joan II de Portugal i néta del comte Jaume d'Urgell el Dissortat, i per tant hereva de la dinastia catalana-.\nD’alguna manera prou explícita, en Joan Colom hauria demanat certes garanties per tornar a Catalunya i entrevistar-se cara a cara amb en Ferran II per sol·licitar-li audiència i patrocini. Un Ferran II ara rei, però que anys enrere havia arribat a estar en perill i proscrit per obra i causa, entre d’altres, de la família Colom, una de les més destacades en la causa anti-trastàmara. I la resposta del rei és plena de matisos suggeridors que hom no pot deixar de discernir avui, un cop sabut el desenllaç de la Història.\nEl salconduit adreçat a en Joan Colom i signat pel rei catòlic és la resposta a una petició (veiérem la carta que ens escrivíreu), feta per algú a qui el rei Ferran ha d’agrair la deferència de voler posar-se al seu servei (i la bona voluntat, i estimem que per ella mostreu tenir-vos al nostre servei, us ho agraïm molt). Aquesta demostració de bona voluntat ens indica que es tractava d’algú que no tenia l’obligació d’estar al seu servei: o era estranger, o es tractava d’algun súbdit del rei que es trobava en desservei, o les dues coses alhora: un antic súbdit en desservei que ara podia presentar-se com a estranger. I si el rei ho celebra manifestament (repeteix us ho agrairem i ho tindrem molt en servei), és que estem parlant d’un personatge important, o tal vegada d’un antic súbdit en rebel·lia contumaç (per ventura tinguéreu algun recel de nostres justícies per raó d’algunes coses a què fóreu obligat), qui, arribat a certa alçada de la seva vida, mostra la voluntat de reconciliar-se mitjançant una prestació especial al seu senyor natural.\nNotem també que la carta atorga la garantia per a la vinguda, l’estada i la tornada (Nós, per aquesta carta nostra, us assegurem per la vinguda, estada i tornada). Això ens indica que es tracta d’algú que pertany a un indret exterior als regnes d’en Ferran II, i el rei entén que, en acabat dels serveis o empreses que ha tingut la deferència d’oferir, tornarà al lloc al qual pertany. Si més no, el fet de garantir-li la tornada atorga a en Colom la facultat d’escollir si vol retornar a la cort portuguesa. El rei ha rebut una proposta concreta (la vostra vinguda ací, tant així per allò que apuntàveu), es mostra receptiu (Nós desitgem i ens ha de plaure molt que vingueu), i respon a la deferència d’en Colom tot garantint-li que qualsevol acord es tancarà prioritzant la satisfacció personal de l’Almirall (perquè en allò que a vós pertoca es donarà de tal forma que vós hagueu de ser content). Com veiem, doncs, al capdavall, el to que presideix tot el salconduit és el d’una resposta agraïda a una invitació o proposta prèvia.\nLa qualificació de nostre especial amic, que tant grinyola en la carta d’en Joan II de Portugal al llaner genovès Colombo pren un caire molt més versemblant. Així doncs, després d’un encapçalament com ara “A Dom Johan Xpoferens Colom, Infant de Portugal”, i el seguit de títols o dignitats que la condició d’Infant dugués associada, l’expressió “nostre especial amic” duria incorporada tota una càrrega de connotacions subtils, no gens desproveïdes d’ironia diplomàtica. I tant que n’era, d’especial, com hem vist, aquest amic del rei Catòlic!\nTot referint-se a la primera audiència que tingué amb els Reis Catòlics, el 20 de gener del 1486, en Colom mateix diu que els “convidà” amb l’empresa de les Índies. El mot ens dóna una noció cabal del rang d’en Colom, Infant de Portugal, membre de la reialesa que no té cap necessitat de posar-se al servei d’altres sobirans, però que per alguna raó personal o una contrapartida de caire polític o religiós els “convida” a l’empresa. En un “Testimoni de reclamació i protesta” dins els Plets colombins, en Jaume Colom declara que el seu pare “no era vassall ni súbdit de ses Alteses, sinó que per servir-los els oferí l’empresa d’aquestes parts...”; i és que, efectivament, l’Infant de Portugal Joan Colom no era ni súbdit ni vassall d’aquells qui cerca com a patrocinadors, si més no a l’època que els va convidar a l’empresa americana. I això no treu que en Colom estigui dient la veritat quan en el Memorial del 1494 escriu que els Reis són els seus senyors naturals, atès que ell havia nascut a Catalunya i era natural dels seus regnes.\nEl veritable salconduit d’en Ferran II a l’antic rebel Joan Colom podria datar-se a cavall entre l’hivern i la primavera del 1485, cap al 20 de març, si ens atenim a la data de la missiva i a la convenció generalment acceptada d’aquest any com el de l’arribada d’en Colom al servei dels Reis Catòlics. La datació es reforça quan veiem que al cap de poques setmanes, “el 9 d’abril del 1485, el governador de Catalunya expedí un guiatge a «mossèn Lluís Colom», per tal que no pogués ésser molestat en persona ni en béns”. D’aquesta manera, els Colom es preparaven per tornar a Catalunya i com a antics rebels necessitaven cartes de garantia per si algun vell adversari de la guerra, o qualsevol autoritat al servei del rei, els tenia encara per declarats en rebel·lia i gosava emprendre’ls.\nCom és obvi, la censura espanyola podria haver optat per fer desaparèixer aquesta carta d’en Ferran II tal com va fer amb la lletra prèvia d’en Colom. Però tot traduint-la al portuguès gairebé fil per randa i transformant-la en un salconduit del rei lusità reforçaven la noció del genovès plebeu que fuig apressadament de la cort havent comès alguna irregularitat greu. Amb l'expressió nosso spicial amigo s’aprofitava l’avinentesa per esborrar els vincles familiars del Descobridor amb la casa reial portuguesa, i amb la inclusió de la cueta en Seuilha se situava Colom a Castella. I finalment, en datar la lletra el 20 de març del 1488 s’aconseguia també l’efecte d’esborrar tot rastre de participació del futur Almirall en l’expedició portuguesa al Cap de Bona Esperança.\nEl document que ens ha arribat és una traducció pràcticament literal de la sintaxi, el nombre i el gènere d’un salconduït expedit pel rei Catòlic. Remarcar doncs, per acabar, que el fet que en aquest document no hi hagi ni rastre de la reina de Castella revela una vegada més la naturalesa totalment catalana de la gènesi del Descobriment.\nCONSULTEU EL DOCUMENT SENCER A WWW.JORDIBILBENY.COM


Grans de vainilla de Madagascar van arribar de Mèxic | wikiNoticia\ndilluns, 14 de gener de 2013 18:45\nGrano de vainilla en Madagscar per David Darricau en Flickr llicencia CC NC-BY-2.0.\nAntoine Ganne ens explica una història única de com la vainilla va arribar a poblar les illes de Madagascar i Reunió [fr] des del Golf de Mèxic. Ganne explica que els comerciants europeus van portar la vainilla de Mèxic al rei Luis XIV, que volia conrear-la a la illa Reunió, però no ho va aconseguir. Un jove esclau de Reunió, Edmond Albius [en], va solucionar l'assumpte inventant la tècnica de pol·linització a mà. La vainilla de Madagascar és ara la vainilla més produïda del món.


Mor el filòsof Tzvetan Todorov, indagador sobre el poder de l'empatia humana - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMor el filòsof Tzvetan Todorov, indagador sobre el poder de l'empatia humana\nTzvetan Todorov arxiu/efe/kiko huesca\nEl francobúlgar Tzvetan Todorov, premi Príncep d'Astúries de Ciències Socials el 2008, deixa a la seva mort una vasta obra de notable impacte en el pensament d'Occident, en què va indagar sobre el poder de l'empatia humana. Mort dilluns a la nit a París als 77 anys, Todorov tenia una malaltia degenerativa. La seva contribució ha estat enriquir el debat filosòfic sobre qüestions que estan associades a la immigració, el terrorisme o la xenofòbia.\nEn un món cada vegada més influït per moviments populistes i nacionalistes, les idees de Todorov cobren especial vigència. I la seva recepta per contrarestar-la es troba en personatges com Nelson Mandela.\nConsiderats els seus treballs un símbol de l'esperit de la unitat d'Europa, de l'est i l'oest, i el compromís amb els ideals de llibertat, igualtat, integració i justícia, Todorov va bussejar en les relacions d'alteritat (condició de ser un altre) després d'haver fugit del règim comunista del seu Bulgària natal. El pensador es va traslladar a París el 1963, quan tenia 24 anys, i es va doctorar en Psicologia el 1966. El 1973 va obtenir la nacionalitat francesa i va continuar els seus treballs com a professor i investigador del Centre d'Investigacions de les Arts i el Llenguatge de l'Escola d'Alts Estudis Socials de París.\nInfluït per les obres del rus Vassili Grossman i el francès Germaine Tillion, va publicar desenes d'obres en els seus vessants com a filòsof, lingüista, sociòleg, historiador, crític i teòric literari. Traduïdes a més d'una vintena de països, destaca entre les seves obres Elogi de la quotidianitat i El jardí imperfecte.


Les civilitzacions fluvials. Mesopotàmia | MindMeister Mind Map\nLes civilitzacions fluvials. Mesopotàmia\nCIVILITZACIONS FLUVIALS CIVILITZACIONS FLUVIALS\nLes civilitzacions Fluvials. Les civilitzacions Fluvials.\nby ALEX TSCHOPP_BENEYTO\nLes civilitzacions fluvials Les civilitzacions fluvials\nby ALBERT LLORENS_VALLI\nby MARTINA GUERRERO_SALVA\nLes primeres civilitzacions: Mesopota... Les primeres civilitzacions: Mesopotamia, Egipte\nby mireia tovi\nDesenvolupament del comerç i del tran... Desenvolupament del comerç i del transport\nby adrià fàbrebas\nLes civilitzacions fluvials. Mesopotàmia by LUCIA RASCON_MAURA\n1. L'aparició de l'escriptura\n1.1. L'escriptura va aparèixer fa més de 5.000 anys a Mesopotàmia. Es un fet transcendental en l'evolució de la humanitat, que els historiadors situen el naixement de la història a partir d'aquest esdeveniment\n1.2. Mentre les persones van viure en poblats era fàcil recordar de memòria les dades importants. Però els poblats van crèixer i va caldre crear un sistema de control per conservar dades com ara els impostos o els intercanvis comercials.\n2. De les ciutats als imperis\n2.1. Durant l'edat dels metalls van aparèixer les primeres ciutats governades per un rei. Amb el pas del temps aquests reis van anar ampliant els seus territoris. En alguns casos,van pactar la unió amb pobles veïns o amb altres ciutats per tenir més força. En altres casos, l'ampliació dels territoris es va produir mitjançant la guerra. D'aquesta manera, alguns reis van adquirir molt poder i van aconseguir formar grans imperis.\n2.2. Les primeres grans civilitzacions es van desenvolupar a Mesopòtamia, Egipte, l'Índia i la xina fa uns 5.000 anys. Reben el nom de civilitzacions fluvials perquè van sorgir al voltant de grans rius amb riberes molt fèrtils: el Tigris i l'Eufrates a Mesopòtamia: El Nil a Egipte, l'Indus a l'Índia, i els rius Huang He (groc) i Iang-Tsé (blau) a la xina.\n2.3. Les civilitzacions fluvials tenien tres característiques:\n2.3.1. Un poder polític fort\n2.3.1.1. El poder es va concentrar en un rei que dictava les lleis, dirigia l'exercit i solia complir funcions religioses. Per administrar i protegir els seus dominis, els reis van crear un cos de funcionaris i uns grans exèrcits.\n2.3.2. Una societat molt jerarquitzada\n2.3.2.1. La població estava dividida en dos grups molt diferenciats: una minoria de privilegiats, que eren els propietaris de la major part de les terres, les riqueses i els càrrecs públics principals, i una majoria sotmesa.\n2.3.3. La construcció de grans obres\n2.3.3.1. Els reis van potenciar la construcció de canals, que permetien portar aigua a terres fins aleshores seques, la qual cosa va fer augmentar les collites. També van edificar grans palaus, temples i tombes per demostrar el seu poder.\n3. Escrits de l'antiguitat\n3.1. El primer escrit que es coneix es va trobar a Mesopotàmia i és anterior al 3000aC. Els mesopotàmics escrivien mitjançant signes en forma de tascó; per aixó aquest tipus d'escriptura s'anomena cuneïforme.\n3.2. Cap al 3000aC els egipcis usaven un altre tipus d'escriptura,basada en els jeroglífics. Alguns jeroglífics representaven paraules i d'altres, sóns concrets.\n3.3. Cap al 1300aC els xinesos excrivien utilitzant ideogrames. Les paraules es formaven a partir de la combinació d'uns 10.000 signes.\n3.4. Al voltant de l'any 1200aC els fenicis van crear un alfabet de 22 consonants. L'evolució d'aquest alfabet primitiu va donar lloc a l'alfabet que fem servir avui dia.


Dòlar fijià - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl dòlar fijià (en anglès Fijian dollar o, simplement, dollar) és la moneda oficial de les illes Fiji. Normalment s'abreuja $, o FJ$ per diferenciar-lo del dòlar dels Estats Units i d'altres tipus de dòlars. El codi ISO 4217 és FJD. Se subdivideix en 100 cents o cèntims.\n$ (o FJ$)\n1 EUR = 2,22896 FJD\n15 gener 1969 -\n← Fijian pound (en)\nFiji va fer servir el dòlar per primera vegada el 1867 i fins al 1873, en què fou substituït per la lliura esterlina arran de la colonització britànica. Aquests primers dòlars equivalien a un dòlar de plata dels Estats Units. El dòlar es va reintroduir el 1969 en substitució de la lliura de Fiji (continuadora de la lliura esterlina) a raó de 2 dòlars per lliura.\nEmès pel Banc de Reserva de Fiji (Reserve Bank of Fiji), en circulen monedes d'1, 2, 5, 10, 20 i 50 cèntims i d'1 dòlar, i bitllets de 2, 5, 10, 20, 50 i 100 dòlars.\n1 EUR = 2,22896 FJD (29 de juny del 2006)\n1 USD = 1,77940 FJD (29 de juny del 2006)\n(anglès) Banc de Reserva de Fiji\n(anglès) Imatges dels bitllets de Fiji\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Dòlar_fijià&oldid=23966918»\nDarrera modificació: 4 jul 2020 a les 10:45\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 jul 2020 a les 10:45.


Auto-emprenedor, què tria mútua? | 5 minutos\nQuè escolliu mútua quan sou auto-emprenedor?\nEl RSI està acabat\nabans, l’auto-emprenedor com un altre treballador autònom, va plantejar el pla autònom Social (RSI) per a la seva protecció social. Va ser fins a la RSI que havia de pagar les seves contribucions socials, cada mes o trimestral.\nA partir d’ara, la situació depèn de la data de creació de l’empresa. Els autònoms i els microemprenedors (ex auto-emprenedors) que van crear la seva empresa abans de l’1 de gener de 2019 s’adjunten fins al 2020 a la Seguretat Social dels treballadors autònoms. S’uniran al fons d’assegurança de salut primària l’any vinent. Els que van iniciar la seva activitat després de l’1 de gener de 2019 estan directament connectats a la CPAM.\nAtenció, auto-emprenedors que exerceixen certes activitats liberals (formació, assessorament, ensenyament …) adscrita al CIPAV (forespes interprofessionals i assegurances de vellès) que cauen sota l’URSSAF per les seves contribucions.\nActivitat principal o accessori\nEn cas de malaltia, l’autoreprenedor té dret a reemborsament de les seves despeses de salut com a assegurança social. En cas de maternitat o paternitat, també té dret als serveis corresponents. Finalment, pot reclamar assignacions diàries en cas d’aturada de treball, en condicions.\nSi l’activitat s’exerceix sobre una base principal, els beneficis es paguen per l’acord mutu escollit al començament i que gestiona Assegurança mèdica obligatòria en nom de CPAM. Al contrari, si l’activitat s’exerceix sobre una base secundària (a més d’una activitat dels empleats), l’autocemprenedor es queda afiliat al seu pla bàsic d’assegurança de salut. És aquest últim que procedeix als seus pagaments i el pagament dels seus serveis.\nAtenció, l’auto-emprenedor que exerceix una activitat liberal afiliada al CIPAV obre drets separats als drets diaris en cas de malaltia.\nLa necessitat d’inversió mútua\nCom qualsevol assegurança social, l’autoemprenedor s’enfronta ara a la creixent desvinculació de la seguretat social en la cura de la salut de les despeses. Per fer front a ella, si vol estar ben cobert, té algun interès per subscriure un contracte complementari per a la salut.\nEls que tinguin l’autocietat són una activitat accessòria que sol tenir-ne un, com a empleat , funcionari, estudiant o jubilat. Per tant, aquests no han de comprar-ne un de nou.\nEls altres, d’altra banda, l’activitat de l’autocemprenedor és principal, fins i tot exclusiva, ha de subscriure absolutament una mútua per a les seves despeses de salut i les de La seva família.\ni un contracte de previsió\nser ben reemborsats per la seva cura no és suficient per garantir una protecció òptima del microempresor. En cas d’accident posant al treballador independent en la discapacitat temporal o definitiva per dur a terme la seva activitat, la pèrdua financera que ha de suportar pot ser considerable en absència d’un contracte de pensions. És evident que el complement previst cobreix els perills de la vida relacionats amb la persona (mort, incapacitat, discapacitat, dependència) per permetre que el beneficiari o els seus beneficiaris en cas de mort de l’assegurat, per tractar els reemborsadors. Atenció o pagament d’una anualitat en particular.\nQuè és complementari per triar?\nL’auto-emprenedor té accés, com els altres independents, als contractes de Madelin per millorar la seva protecció en termes de salut, previst i jubilació. Interès major d’aquests contractes, les contribucions pagades cada any són deduïbles de beneficis imposables, dins de determinats límits.\nPer desgràcia, l’auto-emprenedor sempre imposat segons un mode de tarifa plana, a través del pagament fiscal o L’esquema de micro-bic, no es pot beneficiar d’aquestes deduccions, el FISC no té en compte els seus càrrecs reals per calcular els seus impostos.\nL’autocemprenedor que vulgui millorar la seva cobertura sanitària ha de triar un clàssic fórmula mútua, individual o familiar segons la seva situació. Alguns contractes dedicats als treballadors independents ofereixen taxes molt avantatjoses.\nSIDA en cas de necessitat …\nEls ingressos mitjans dels auto-emprenedors rarament superen uns quants milers d’euros anuals, així que Molts dels que exerceixen sota aquest estat prefereixen renunciar a una mútua per cobrir les seves despeses de salut, per falta de recursos.\nMolts ignoren que poden beneficiar-se d’una sèrie d’ajuts públics per assegurar-los malgrat tot de cobertura sanitària. Per començar amb la cobertura de salut universal complementària, el CMU-C, establiment mutu gratuït per als ingressos més modestos.Una altra solució, ajuda amb l’adquisició d’una salut complementària, l’ACS, per a aquells amb ingressos lleugerament més alts …\nEls que no són elegibles per a aquestes ajudes no han de tenir tanta impasse sobre la subscripció d’una mútua . Per tal de no conèixer, el temps que ve, havent de fer front a massa despeses, és millor subscriure-us a un nivell d’entrada mútua per ser un mínim cobert. O una “hospitalització única” mútua per tenir cura de quan és realment important!\nProtegiu la vostra salut i pressupost!\nDIFÍCIL AVUI PER A UNA AUTO ENTREPRENEDOR MUTUAL PER A LA SEVA ELECCIÓ il·luminat. També és difícil per a aquells que ja tenen un de ser cert que es beneficia de la millor relació qualitat-preu.\nPer aconseguir-ho, 3 passos són essencials. En primer lloc, cal entendre les garanties proposades per triar els que us interessen. A continuació, hi ha una necessitat de classificar les garanties necessàries que estaran ben cobertes quan necessiteu més i les garanties secundàries sobre les quals podeu fer l’impasse. Finalment, heu de comparar els contractes de mercat per triar el que ofereix la tarifa més beneficiosa.\nEl nostre comparador mutu us ajuda a arbitrar entre les diferents garanties per tal de ser cobert sobre els elements essencials que conserven la vostra Pressupost …\nTrieu la meva mútua amb disfi


Àudios de la secció Tecnologia i videojocs, amb Albert García - Els experts - Pàgina 6\nEl joc "Unknown Player Battlegrounds" és el hype del moment\nEl "shootter" col·laboratiu que s'ha convertit en el joc més venut des de començament del 2017 és també el videojoc més viral. Més rècords, "Unknown Player Battlegrounds" ha aconseguit la xifra de tenir un milió de persones jugant-hi a la vegada. L'Albert Garcia ens analitza aquest fenomen que -alerta- és col·laboratiu però al final només pot quedar un jugador. Podem confiar en els membres del nostre equip?\nCom esprémer fins a l'última gota del wifi\nL'expert en tecnologia Albert Garcia ens explica tots els trucs per treure el màxim rendiment del nostre wifi. Per exemple, que cal situar l'aparell emissor com més amunt millor i que és important evitar obstacles i interferències.\nEl nou iPhone es queda amb la teva cara\nEl reconeixement facial és una de les novetats principals del model més avançat del telèfon d'Apple. L'Albert Garcia ha posat l'ull en la presentació de fa unes hores dels nous dispositius de l'empresa creada per Steve Jobs: els models 8, 8 Plus i X dels telèfons i les noves versions de gadgets com l'Apple TV i l'Apple Watch.\nConeixem el sensei Yoshio Sakamoto, creador de "Metroid"\nL'Albert Garcia ha tingut el plaer de conversar uns minuts amb Yoshio Sakamoto, un veterà de Nintendo (hi treballa des de fa quatre dècades) que ens parla sobre l'origen de la seva creació més coneguda, la franquícia "Metroid". Tot plegat, el dia abans que es publiqui la nova referència, "Metroid: Samus Return", que l'Albert ja ha pogut provar i analitzar.\nAplicacions per organitzar-nos millor el temps\nTodoist, Wunderlist o Trello, per fer treballs en equip, són algunes de les apps que ens recomana avui l'Albert Garcia, el nostre expert en tecnologia.\nMario es fusiona amb els Rabbits\nUn nou joc de Mario que no és ni de plataformes, ni de conducció, ni de cantar. Nintendo i Ubisoft han fusionat els personatges de l'univers Mario i l'univers Rabbits per crear aquest joc d'estratègia per a la Nintendo Switch. Una anàlisi d'Albert Garcia.\n5 consells per no desconnectar a l'estiu\nDurant les vacances, seguim mirant les nostres pantalles. L'Albert Garcia arrenca amb el consell essencial: Com trobar wi-fi i com funciona el nou sistema de roaming europeu. A partir d'aquí, us desplega des d'apps per fer senderisme, fins als videojocs més frescos i sedentaris. Hi ha temps per a tot!\n"Pokemon Go" no va ser un hype\nL'Albert Garcia ens analitza les novetats del videojoc per a dispositius mòbils "Pokemon Go", que passen per nous formats de lluita, gimnasos més complexos i nous objectes que demanaven els usuaris. Els pokemon llegendaris, però, sembla que se seguiran fent esperar. Tot plegat el dia que fa un any que es va publicar aquest videojoc i en el que també parlem de cotxes autònoms, "video on demand" en català i una nova funció de l'app de facebook.\n"Bola de drac" continua als videojocs\nL'últim número de paper es va publicar l'any 1996, però la passió per aquest manga segueix viva gràcies en part a la producció de videojocs. De fet, ens podem remuntar fins l'any 1986 per analitzar el primer joc que mai va adaptar les aventures d'en Son Goku i companyia. Ens ho explica David Jaumandreu, destre desenvolupadors de videojocs a l'estudi català Undercoders, que s'ha atrevit a escriure un llibre al respecte, "Dragon Ball. Los videojuegos de una generación" (Star-T Books). El dia 6 de juliol es presenta a la llibreria Gigamesh de Barcelona.\nJa hem jugat al "Pro Evolution Soccer 2018"\nL'Albert Garcia ha provat al nou PES, previst pel setembre, en un entorn gairebé superat per la seva versió digital, el Camp Nou. I és que el "Pro Evolution Soccer 2018", efectuant un cop sobre la taula decidit a superar el FIFA, ofereix uns màxims de realisme mai vistos fins ara. Ja sigui per les textures, ja sigui pel moviment de la pilota.\nNova Xbox + nous jocs de Play a la fira E3 de Los Angeles\nLa 23a edició de la fira E3 marcarà, com cada any, la temporada de la indústria dels videojocs. La d'enguany ha estat la primera oberta al públic general i, des d'allà, un veterà d'aquesta fira com és l'Albert Garcia ens comenta les novetats més destacades entre sorpreses i decepcions: una nova consola de Microsoft, un nou Assassin's Creed, un nou Super Mario, un remake de "Shadow of the Colossus"... Què funciona i què no?\nEl nou "Monument valley" + Fira E3\nAlbert Garcia arriba a l'estudi amb presses preparat per agafar un vol que el durà a Los Angeles, ciutat que acull una nova edició de l'E3, la fira de videojocs més important del món. Fem una prèvia d'aquest esdeveniment que l'Albert ens explicarà els pròxims dies des d'allà i ens fixem, també, en la seqüela de "Monument valley", un dels videojocs per dispositius mòbils més venuts de tots els temps.\nEl futur passa pels videojocs en "streaming"\nTotalment establert els sistemes de videojocs a la carta en plataformes com Steam, el següent pas evolutiu és executar jocs sense haver de descarregar les dades a la consola o a l'ordinador. Avui que Microsoft obre el seu sistema de jocs en "streaming", Xbox Game Pass, l'Albert Garcia ens detalla totes les ofertes similars, que es presenten amb un sistema de tarifa plana per accedir al catàleg.\nLa música, la veu i la cara de David Bowie als videojocs\nL'Albert Garcia ens explica que el duc blanc tenia un videojoc predilecte, "Tomb Raider". Fet que ens fa pensar que, com a gamer, no va investigar massa més enllà dels títols més coneguts. Això sí, com a artista, Bowie va compondre música, posar la veu i cedir la seva imatge en diversos jocs dels 80 i 90.


base A arquitectura i cooperació: d’abril 2015\nAquesta setmana a Thionck-Essyl hem rebut la trista notícia de la mort de l'Abdoulaye Sagna, col·laborador d'Acció Solidària del Vallès, que ha ajudat i molt a les nostres voluntàries durant la seva estada a Senegal, fent gairebé de pare per a elles. Per a Acció Solidària del Vallès ha estat un cop molt dur, ja que portaven molts anys d'amistat i bon treball amb ell. Des de Barcelona, els enviem una forta abraçada i tot el nostre suport. La carta setmanal de les voluntàries és anterior a la notícia, i es centra en l'avançament de la obra, que segueix endavant sense gaires problemes, tot i una mica de retard.\nAquesta setmana hem fet un sprint i hem acabat de pujar tots els murs de les habitacions, hem fet la fonamentació de les modificacions de la part de serveis i hem començat a pujar els murs. Queda només la cantonada on hi haurà les piques, que demà mateix ens hi posem.\nJa tenim tots els marcs de les finestres a l’obra, apunt per ser col·locats i ara el Matar està treballant en els marcs de les portes per tenir-los abans de formigonar el cèrcol i així estalviar-nos encofrat. Aquesta setmana ja col·locarem tots els marcs per poder avançar amb la construcció i serà més endavant que acabarem de muntar les fusteries directament en obra.\nPer anar avançant feina, hem començat a preparar l’armat dels cèrcols, ja tenim els més de 500 estrebs girats i esperem començar a muntar la resta de l’armat a principic de la setmana que ve.\nTota la setmana hem estat molt ben acompanyades amb en Teo que ha deixat preparada la instal·lació d’aigua als banys i cuina. Amb en Kalilou han estat treballant des de ben d’hora per aprofitar al màxim la seva estança. Hem dinat amb ells tota la setmana i ens ha estat explicant com funciona la seva ONG, els diferents projectes que han fet aquí al Senegal i ens ha semblat una molt bona feina.\nSeguim barallant-nos amb la fusta, aquesta vegada hem provat de fer pressió al Pap a través de la Oumi, la veritat és que ja no tenim gaires esperances en què arribi aquesta última comanda que van fer la Laura i la Judit, per sort era poca fusta i no estava pagada. De totes maneres,ja nes hem posat en contacte amb l’Alassan, el que ens ha subministrat les planxes per les fusteies, per acabar de fer l’última comanda i tancar el tema de la fusta. Ens va dr que estava a Gàmbia però que tornaria en dos o tres dies.\nI els dos homes que treballen la palla, en Seni i en Famara, ja han trenat més de dues terceres parts del total de la palla. Segueixen arribant els primers i marxant els últims a casa.\nen 11:20 Cap comentari: Enlaces a esta entrada\nen 12:08 Cap comentari: Enlaces a esta entrada\nen 1:45 Cap comentari: Enlaces a esta entrada\nen 1:39 Cap comentari: Enlaces a esta entrada\nen 0:52 Cap comentari: Enlaces a esta entrada\nen 12:21 Cap comentari: Enlaces a esta entrada


Vinyes i educació – LLUÍS VILALTA URREA\nVinyes i educació\nDes que tinc ús de raó –i d’això no fa tant–, m’he adonat que la naturalesa és sàvia. Fa un temps vaig tenir l’oportunitat de visitar unes caves al país valencià on vaig poder constatar el que dic en l’àmbit de la indústria vitivinícola. Allà vam ser rebuts i guiats pel Sr. Paco, un home que rondava els 80 anys, fundador junt amb el seu fill d’aquelles bodegues. Amb el pòsit de la saviesa que dóna l’experiència i l’amor a la terra, ens explicava alguns dels secrets de la producció d’un bon raïm. El primer secret, deia, és tenir passió, paciència i investigació; el segon és que els ceps dormin quan arriba el fred i passin certes necessitats quan arriba la calor.\nLa vinya és una planta de secà. L’excés d’aigua la fa insulsa. Però patir certes necessitats estimula el seu vigor, perquè llavors arrela amb ganes buscant la humitat del subsòl, per després brotar amb força a la primavera i donar fruits espectaculars. L’esforç dóna fortalesa a la planta.\nEvidentment, no s’acaba aquí l’art de fer vins; però aquells comentaris em van fer reflexionar sobre l’educació dels fills. I si els éssers humans fóssim una mica com la vinya? Em pregunto si, com a pares, posem sempre la suficient passió, paciència i investigació en l’educació dels fills (i en la vida, en general). La passió es demostra per la dedicació; la paciència és la capacitat de gestionar les situacions conflictives amb tranquil·litat i sense perdre la capacitat de diàleg i reflexió; la investigació és conseqüència d’acceptar que no ho sabem tot, que ser pares implica un aprenentatge constant i que sovint cal buscar fonts externes que ens aportin coneixement, recursos o una mirada més àmplia.\nI què hi ha de l’esforç de què parlava el Sr. Paco? Al respecte, cal tenir en compte que, segons estudis elaborats per prestigiosos equips de psicoterapeutes, la hiperprotecció és l’origen de la major part dels conflictes entre pares i adolescents. Si donem als fills tot fet, si no els eduquem en la pràctica de l’esforç raonable, debilitem el seu vigor. Quan alguna cosa costa, la valorem molt més. Però avui dia hi ha una tendència a centrar la responsabilitat dels adolescents en l’estudi i oblidem que els valors de la responsabilitat i la cooperació comencen a casa. Cal que els fills valorin tot els privilegis que tenen, des del plat a taula o la roba neta, fins al mòbil que tots els desitgen. Aquesta cultura de l’esforç saludable cal incentivar-la des que els nens són ben petits: guardar les joguines, deixar la roba bruta al cossi –en lloc de tirar-la a terra–, recollir el plat de taula… són petits gestos que eduquen i fan créixer. Gestos que, certament, han de fer-se més complexos i requerir més dedicació a mesura que els fills creixen.\nEducar és acompanyar amb afecte i respecte als fills en el procés de creixement per esdevenir éssers capaços i autònoms. Aquest és un procés progressiu i acumulatiu, la responsabilitat del qual no podem delegar a l’escola. Posar les coses massa fàcils no estimula el vigor, sinó que el debilita. Per créixer cal un esforç proporcional a les pròpies forces per anar a buscar el que es necessita; potser com ho fan les arrels de la vinya per donar bons fruits. L’aigua està en el subsòl disponible, però hi ha moments en què el cep necessita fer un cert esforç per arribar-hi fins a ella.\nCom diu Giorgio Nardone, un psicòleg italià de gran prestigi: “Cal posar cada dia als nostres fills un repte que puguin assolir”. Una habilitat o capacitat només es consolida en la mesura que es posa en pràctica. Educar amb amor suposa, indefectiblement, crear un marc de creixement.\nDes que tinc ús de raó –i d’això no fa tant–, m’he adonat que la naturalesa és sàvia. Fa un temps vaig tenir l’oportunitat de visitar unes caves al país\nFa molts anys, un bon amic va comentar un dia: “la relació de parella és un compromís d’interessos”. Jo me’l vaig quedar mirant-lo sorprès, però amb el temps he comprovat\nLa llar, un espai de benestar\nCuriosament un dels negocis que ha tingut més èxit en aquest temps de pandèmia ha estat la venda de mobles. Ens hem hagut de quedar sense vacances per poder invertir\nLa ment, un mirall…\nA mitjans de la dècada del 90, un grup de científics italians van fer un descobriment sorprenent: les neurones mirall. Aquestes neurones cerebrals tenen una doble funció: per una banda,


1948/49.- Expedient d’adquisició i reconstrucció d’una casa situada a la Plaça Major i carrer Sant Isidre de Cabanes, per tal d’instalar-hi les dependències de l’Ajuntament. Hi ha els projectes i plànols fets per l’arquitecte Claudi Díaz, liquidacions. ACAE110-114-T1-462\n1974.- S’acorda arreglar la casa del c/ Escoles, 10 per dedicar-la a dispensari municipal.\n1975.- Es compren dues cases de la plaça de l’Oli per tal d’enderrocar-les i dedicar-les a espai públic (Ple municipal del 9 de juliol)\n1988.- Joan Guillamet i Tuébols s’encarrega del pregó de la Festa de Sant Vicenç. Exposició “Cabanes-Altres temps”. Es recullen signatures per demanar la construcció d’un pont sobre la Muga. Vegeu: Revista de Cabanes, 2 (gener, 1989)\nCatàleg promocional de projectes i obres del despatx d’enginyeria del Sr. Ramon Galimany Vila de Figueres (2011) [ACAE110-320-T2-1]\n1998.- S’adjudiquen les obres de la piscina municipal i de la rehabilitació del dispensari municipal.\nEl dissabte, 18 de juliol, s’inaugura la piscina i els vestidors de la zona esportiva. Hora Nova, 28/7/1998\nInauguren la piscina municipal i uns vestidors al poble de Cabanes. Diari de Girona. Edició Alt Empordà, 19/7/1998\nCabanes inaugura uns vestidors esportius i la piscina municipal. Diari de Girona, 19/7/1998\nCabanes estrena una piscina municipal i uns vestidors per als usuaris de la pista poliesportiva. El Punt, 22/7/1998\n1998.- El setembre tanquen les escoles per manca d’alumnat. Hora Nova, 23/6/1998\n2003.- Canvi de govern municipal. Es comença a treballar per recuperar l’escola. L’associació de l’església organitza un concert en benefici de les obres de l’església. Es crea una nova associació que aviat s’anomenarà “Els Potamolls”\n2013.- Inauguració del Racó de Sant Isidre, dins els actes de la festa (17/5/2013)\n2018.- Jornada de portes obertes del local de Sant Isidre i col·locació d’un plafó informatiu al racó de Sant Isidre (19/5/2018)\n2018.- Inauguració del nou pati de l’escola (26/10/2018)\n2018.- Encara que de manera provisional, el 8 de desembre va entrar en servei l’aparcament de la Fruitareda\n2019.- Inauguració del nou dispensari municipal, la plaça dels Drs. Heras i l’escultura dedicada als donants de sang (29/6/2019)\n2020.- Després de rehabilitar l’antic dispensari s’habilita la sala “La Muga” destinada a activitats de grup i reunions de petit format (2/12/2020) i dos despatxos assignats a Serveis Socials (9/12/2020)\n2021.- Pintura del mural “Mesopotàmia Empordanesa“. Publicació del llibre Cabanes. Casals amb història


L’AFE rebutja definitivament el Girona-Barça de Miami | La República Esportiva\nEn un comunicat, l'associació de jugadors ha mostrat la seva disconformitat amb la disputa del partit de Lliga als Estats Units\nAday disputa la pilota amb Arthur, Alba i Dembélé. / EFE\nEl Girona-Barça de Miami segueix desenvolupant els seus capítols independents. LaLiga, la RFEF, l’AFE, els jugadors, els clubs i les aficions disputen un partit particular. Cadascú defensant els seus interessos i sense intenció, sembla, de posar-se d’acord els uns amb els altres.\nAquest dilluns, l’Associació de Futbolistes Espanyols (AFE) ha rebutjat definitivament la disputa del duel oficial als Estats Units. Després de demanar més informació a LaLiga, l’ens que defensa els drets dels jugadors professionals s’ha posat d’esquena a l’acord entre la patronal i l’empresa Relevent.\nSegons l’AFE, el partit no es pot autoritzar per dos motius concrets: en primer lloc, perquè en l’informe enviat per LaLiga “no s’especifiquen els elements objectius concrets i necessaris per poder determinar que no es vulneraran els articles 8, 9 i 37 del conveni col·lectiu”; i en segona instància, perquè el partit dels EUA “no compta amb les autoritzacions perceptives”, és a dir, de la Reial Federació Espanyola de Futbol.\nPer aquests dos pretextos, l’associació presidida per l’exjugador del Reial Madrid, el Rayo Vallecano i l’Espanyol -entre d’altres-, David Aganzo, “ha traslladat a LaLiga la seva no conformitat amb la disputa d’aquest partit”.


Gite La Rabouillère Saintes França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n9 Route de Preguillac, Thenac, Saintes, França, 17460 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Gite La Rabouillère és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Saint-Simon-de-Pellouaille. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Gite La Rabouillère, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, premsa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb cuina americana, nevera, forn microones, plat de dutxa, cafetera/tetera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Gite La Rabouillère.


Fundació Roure | Torna l’Hotel Tapa Tour\nÀrees i responsables\nSuport en domicilis\nAjuda Integral a la Vulnerabilitat Energètica\nTaller i escola de costura Emili Papirer\n19 Abr Torna l’Hotel Tapa Tour\nPosted at 10:16h in Aliances, Àpats en família\tby\tAlicia\nL’Hotel Tapa Tour pretén promocionar la gastronomia hotelera a través d’una iniciativa innovadora a la ciutat: una ruta de tapes. Es tracta d’un concurs en què participen més d’una trentena d’hotels urbans de quatre i cinc estrelles, que aquest any se celebra del 4 al 14 de maig.\nDurant el certamen, cada hotel ofereix al públic una tapa a concurs i una tapa solidària, els beneficis de la qual van destinats a la causa social o ambiental escollida per cada establiment. Aquest any la Fundació Roure torna a participar com a beneficiària de la venda de les tapes solidàries de l’Ohla Hotel i de The Serras Barcelona.\nEsperem que l’edició d’aquest 2017 sigui tan exitosa com la de l’any anterior, i us animem a tots a provar l’oferta gastronòmica que ofereixen els millors hotels de la ciutat col·laborant amb causes socials com la nostra!\nRoure en els mitjans\nVoluntariat per l’acompanyament al final de la vida\nParticipem en un Taller de Cuina Comunitària amb productes del Rebost Comunitari\nEs reprèn l’Escola d’Envelliment Actiu\nContinueu venint per ajudar-nos a ser més família de tothom – Editorial Llum Delàs Hivern 2022\nNou vídeo de Suport en els Domicilis per a conèixer el projecte en profunditat\n© Fundació Roure 2022


INS Narcís Monturiol, secretaria i consultes\nIniciSecretariaCertificats, títols i altres tràmits\n1.- Sol·licitud de certificats acadèmics\n2.- Certificats d'acreditació de català\n3.- Sol·licitud de títols acadèmics\n4.- Renúncies i baixes\nSi vols sol·licitar un certificat acadèmic emplena el següent formulari. És necessari que us identifiqueu adjuntant el DNI, NIE o Passaport.\nFORMULARI SOL·LICITUD DE CERTIFICAT ACADÈMIC\nEn períodes coincidents amb els processos de preinscripció i matrícula el temps de resposta pot ser superior a l'habitual.\nCertificats d'acreditació de català\nLes persones escolaritzades a Catalunya a partir del curs 1978-1979 poden sol·licitar el reconeixement dels nivells B2 i C1 de català per escolaritat reglada no universitària sempre que l'ensenyament s'hagi portat a terme íntegrament a Catalunya o, parcialment, a d'altres territoris on el català fos llengua curricular i avaluable, de manera que s'hagi acabat obtenint la titualció al sistema educatiu de Catalunya.\nPer a obtenir el certificat d'acreditació de català cal presentar la sol·licitud i la documentació acreditativa que es compleixen els requisits (veure taula).\nSol·licitud de nivell B2 o C1 de català\nRequisits i quadre d'equivalències als certificats d'acreditació de català:\nCal haver estudiat a Catalunya Documents que cal presentar\nEGB / FP1 Totalitat de l'EGB\nTotalitat de l'EGB i FP1 - Original i fotocòpia DNI\n- Original i fotocòpia de les pàgines núm. 8 i 9 del llibre d’escolaritat de l’EGB o certificat acreditatiu*\n- Original i fotocòpia de les notes finals de tots els cursos de FP1 o certificat acreditatiu*\nESO Totalitat de l’ ESO i, com a mínim, quatre cursos de l’educació primària a centres de l’Aragó - Original i fotocòpia DNI\n- Original i fotocòpia de les pàgines núm. 3, 8, 18 del llibre d’escolaritat de Primària i Secundària\nBUP Tota l'EGB i BUP - Original i fotocòpia DNI\n- Original i fotocòpia de les notes finals de tots els cursos de BUP o certificat acreditatiu*\nFP2 Tota l'EGB, FP1 i FP2 - Original i fotocòpia DNI\n- Original i fotocòpia de les notes finals de tots els cursos de FP1 i FP2 o certificat acreditatiu*\nBATXILLERAT 3 cursos qualsevols de Primària i 5 cursos qualsevosls entre ESO i BATX - Original i fotocòpia DNI\n- Original i fotocòpia de les pàgines núm.3, 8, 18 del llibre d’escolaritat de Primària i Secundària\n- Original i fotocòpia de les notes finals de tots els cursos de Batxillerat\nESO 3 cursos qualsevols de Primària i tota l'ESO - Original i fotocòpia DNI\n*certificat acreditatiu: en cas de no tenir el llibre d’escolaritat, heu d’anar a l’escola o institut on vau estudiar la primària/secundària/batxillerat/FPI/FP2/BUP, per demanar un certificat que indiqui els anys i els cursos d’escolaritat i la frase “l’alumne ha cursat i aprovat la matèria de llengua catalana”\nSol·licitud de títols acadèmics\nPodeu fer la gestió presencialment a la secretaria del centre o podeu iniciar el tràmit de manera telemàtica. Si ho feu presencialment cal que porteu el DNI, NIE o Passaport vigent, la documentació acreditativa de disposar d'exempció o bonificació en el preu i una targeta de crèdit o de debit per efectuar el pagament. Podeu emplenar la sol·licitud corresponent o porta-a ja complimentada.\nSol·licitud de Títol Acadèmic Sol·licitud de Duplicat de Títol Acadèmic\nTaxes per l'expedició de títols acadèmics i professionals:\nTítol de tècnic/a: 67,60 €\nTítol de tècnic/a superior: 75,70 €\nORDRE EDU/17/2022, de 16 de febrer, per la qual es dona publicitat de les taxes vigents que gestiona el Departament d'Educació.\nExempcions de pagament i bonificacions generals:\nvictimes del terrorisme (i els seu cònjuges i els seus fills i filles),\npersones amb discapacitat igual o superior al 33% i infants o adolescents en acolliment familiar\nSi ets menor d'edat la sol·licitud la de signar el teu pare o la teva mare i caldrà enviar a més del teu DNI el de la persona que signa la sol·licitud.\nL'alumne o alumna, o qui en tingui la pàtria potestat si és menor d'edat, pot sol·licitar, per qualsevol de les causes que s'indiquen a continuació, la renúnica total o parcial a la matrícula de determinats mòduls professionals o unitats formatives del cicle formatiu, per escrit i per una sola vegada, al director o directora del centre.\nSón causes sufcients, si es justifiquen documentalment, per acceptar la renúnica total o parcial a la matrícula les que generen una absència prolongada de classe, com ara:\nMalaltia o accident de l'alumnat o de familiars\nCanvi de condicions en el treball o incorporació a un lloc de treball\nAltres circumstàncies de caràcter extraordinari\nSECRETARIA: HORARI D’ATENCIÓ AL PÚBLIC\nmatins de 9:00 h a 14:00 h de dilluns a divendres\ntardes de 15:00 h a 19:00 h dilluns, dimarts i dijous\nhorari d'estiu (del 25 de juny al 10 de setembre):\nmatins de 9:00 h a 13:00 h de dilluns a divendres


Un total de 177 empreses volen reduir emissions en el límit d'1,5 graus\nBarcelona. Dimecres, 11 de desembre de 2019. 13:24\nActualitzat Dimecres, 11 de desembre de 2019. 13:24\nUn total de 177 empreses, amb 5.8 milions d'empleats en conjunt, s'han compromès a establir objectius de reducció d'emissions en la línia d'evitar que la temperatura mitjana del planeta augmenti més d'1,5 graus de mitjana i ajudar a limitar els pitjors efectes de la crisi climàtica.\nL'anunci s'ha realitzat en ocasió de l'inici de la fase ministerial de la 25 Conferència de les Parts (COP25) de la Convenció Marc de Nacions Unides de Canvi Climàtic (CMNUCC).\nLa iniciativa s'emmarca en la campanya "Ambició comercial per 1,5 graus centígrads: el nostre únic futur" i les empreses adherides suposen el doble de les inscrites quan es va anunciar el projecte el setembre passat durant la cimera climàtica de Nacions Unides a Nova York.\nActualment les emissions d'aquestes 177 empreses en el seu conjunt representen l'equivalent a les emissions directes anuals totals de CO2 d'un país com França, recorden en un comunicat els impulsors del projecte: Pacte Mundial de les Nacions Unides, la iniciativa d'Objectius Basats en la Ciència (SBTi) i la coalició We Mean Business.\nEls nous signataris s'han compromès a fixar objectius que permetin ajudar perquè la temperatura mitjana global no augmenti més d'1,5 graus centígrads per sobre dels nivells preindustrials i assolir emissions netes zero de zero després de 2050.\nEs tracta de la principal contribució empresarial a l'Aliança per a l'Ambició del Clima: un grup creixent de múltiples parts interessades convocat per la Presidència xilena de la COP25, que se celebra a Madrid, amb participació de països, empreses i inversors, ciutats i regions.\nLes 177 empreses treballen a 36 sectors d'activitat, compten amb seus a 36 països i una capitalització lliga de més de 2,8 bilions de dòlars.\nLa CEO i directora executiva del Pacte Mundial de l'ONU, Lise Kingo, ha assenyalat que "ens estem apropant ràpidament a la nostra última oportunitat de ser en el costat correcte de la història. L'emergència climàtica ja està afectant les persones, les operacions comercials, les economies i els ecosistemes de tot el món".


Oleg Senstov, que ha estat involucrat en el recolzament a les protestes Euro Maidan a Kiev i s'ha oposat a l'annexió de Crimea per Rússia, va ser detingut a casa seva a Simferopol (Crimea) i acusat d'organitzar un atac terrorista. Es creu que el director ha estat traslladat en avió a Moscou, on s'enfronta a un judici.\nDes de Kiev, la presidenta de la EFA, Agnieszka Holland, on participà a la Conferència Ucrania Thinking Together, va afirmar: "Sabem que cada vegada que els artistes comencen a ser jutjats per un règim polític, aquest règim es converteix en una dictadura".\nEn recolzament als seus amics i companys a Rússia, Ucraïna i a la resta del món, en la seva lluita per la llibertat d'expressió artística, la Junta directiva de la EFA no pot tolerar que les persones siguin perseguides per raons polítiques i desitja subratllar la seva ferma creença en la lliure expressió de l'opinió com un valor essencial i fonamental de tota societat democràtica.\nComunicat emès per la EFA a Berlín el 19 de maig de 2014.


El Panahi més feminista sedueix Canes\nEl director iranià presenta a competició '3 faces', un retrat d'una societat amb tradicions i normes destinades a deïficar la masculinitat\nCannes - Diumenge, 13/05/2018 - 16:45\nSe sol dir que els bons artistes troben la millor inspiració en les limitacions, i no hi ha millor prova d’això que l’obra recent de Jafar Panahi. Des que el 2010, per motius polítics, els tribunals del seu país li van prohibir fer pel·lícules i viatjar a l’estranger durant 20 anys, l’iranià no només se les ha arreglat per continuar contant històries filmades i projectant-les amb èxit en festivals –'This Is Not a Film’ (2011) va viatjar a Canes emmagatzemada en un llapis de memòria camuflat en un pastís, i amb ‘Taxi Teheran’ (2015) va guanyar l’Os d’Or de la Berlinale–; la necessitat d’esquivar la prohibició les ha convertit en obres que no són ni ficcions ni documentals i que, d’una increïblement enginyosa, posen en qüestió la seva pròpia naturalesa i, de passada, la del cinema mateix. Això, clar, mentre expliquen coses transcendents sobre el complex context personal i social en el qual han estat creades.\nLa primera escena de '3 faces’, que Panahi ha presentat aquest diumenge a competició a Canes –‘in absentia’, inevitablement–, és un videomissatge telefònic en el qual es veu una aspirant a actriu explicant la seva desesperada situació i, tot seguit, penjant-se. En l’escena següent veiem Panahi –que s’interpreta a si mateix– viatjant amb cotxe al costat de l’actriu Behnaz Jafari –ídem– just després de rebre el vídeo. Desconcertats, viatgen a un poble als afores de Teheran, d’on procedeix la presumpta víctima, per desentranyar el misteri. És una mort real o un muntatge, una mera ficció? I la pregunta també és aplicable al que estem veient. Què és real i què fictici a '3 faces’? És cert que, d’una banda, adopta maneres més inconfusiblement cinematogràfiques que les obres més recents de Panahi. En altres paraules, és més pel·lícula. Però alhora el director continua jugant a enganyar, com demostra aquesta escena en la qual rep una trucada de la seva pròpia mare, que li pregunta si està rodant una pel·lícula. Esclar que no, contesta ell, ho té prohibit.\nEl que ens proposa, en tot cas, no és un mer joc metatextual. A partir d’aquesta premissa, ofereix el retrat d’una societat formada per gent essencialment decent però en la qual imperen una sèrie de tradicions i normes destinades a deïficar la masculinitat de manera absurda, i que en el millor dels casos són simplement supersticions estúpides –com la que dicta que el lloc on s’enterra el prepuci dels nens circumcidats determina el seu futur– i en el pitjor causen un sofriment terrible. Sobretot, com no, a les dones, privades de la possibilitat de decidir el seu propi futur i a qui, en general, s’atorga menys valor que al bestiar. En el procés, '3 faces’ aconsegueix implicar-nos en la seva investigació com ho faria un ‘thriller’, però alhora avança a un ritme relaxat, i està dotada d’un to lleuger i gairebé jovial. Tanmateix, sota aquesta aparent placidesa, Panahi allotja un inconfusible pòsit de malenconia i amargor. De nou, resulta difícil categoritzar les històries que explica l’iranià. Que cadascú els digui com vulgui, doncs; això és igual. L’important és que ell les continuï explicant.\nDones contra l’Estat Islàmic\nTambé presentada avui a concurs, ‘Las chicas del sol’ comparteix moltes de les inquietuds temàtiques de '3 faces’ i molt poca de la seva perícia abordant-les. Mentre retrata una guerrilla de dones kurdes que combaten el gihadisme al nord del Kurdistan, posa imatges a totes aquestes esfereïdores històries que hem llegit sobre dones empeses per l’Estat Islàmic a l’esclavisme sexual i venudes com si fossin carn.\nLa francesa Eva Husson fa girar la seva història entorn de dos personatges. D’una banda, una periodista addicta al drama que garanteix la vida al front; d’una altra, sobretot, una combatent a qui els extremistes van arrabassar al seu espòs i el seu fill, i la tragèdia personal de la qual és rememorada a través d’una successió de ‘flashbacks’. Husson, no n’hi ha cap dubte, posa llum sobre una inhumanitat de la qual potser no s’hagi parlat prou, i amb això n’hi ha prou per atorgar cert valor a la seva pel·lícula. Tanmateix, per a això recorre a un catàleg de malapteses i trampes dramàtiques. Els personatges ni per un segon resulten creïbles, les paraules que surten de la seva boca gairebé sempre serveixen per verbalitzar les seves emocions o els temes de la pel·lícula, i els intents de commoure’ns són tan histriònics que al final, al contrari, només aconsegueixen distanciar-nos.\nEn última instància 'Las chicas del sol’ es revela com una obra deshonesta, que recorre al seu enfocament feminista i la seva urgència política per atorgar-se uns aires d’importància que per mèrits artístics propis no mereix.\nTemes: Pel·lícules Festival de Cannes Cine


El piulet de Joan Coma demanant unitat en el moment de la detenció\nEl regidor de Capgirem Vic ha estat detingut pels mossos, però ha piulat: 'L'estat espanyol em deté'\nEl regidor de Capgirem Vic, Joan Coma, ha enviat un missatge de Twitter just en el moment de ser detingut pels mossos d’esquadra per ordre de l’Audiència espanyola. Després de les polèmiques que han seguit cada detenció dels mossos relacionada amb els casos de desobediència de l’esquerra independentista, Coma ha volgut deixar clar un missatge: ‘L’estat espanyol em deté’, ha dit. A diferència de casos anteriors, Coma no ha volgut assenyalar els mossos. I ha afegit: ‘Aprofitem tot allò que ens uneix per plantar-li cara [a l’estat] col·lectivament .’\nEl missatge de Coma enllaça perfectament amb el que va enviar quan va fer la conferència de premsa a final d’octubre quan va desobeir la citació per declarar. Aleshores va demanar als mossos que no acatessin l’ordre de detenció de l’Audiència quan aquesta arribés, però va demanar a la seva gent que, si ho feien, no es practiqués la violència i es respectés, ‘des de la calma i sense insults’.\nVegeu el missatge que ha enviat Coma:


drogues de síntesi – AMPA de l' Institut de Sils\nEtiqueta: drogues de síntesi\nRECURSOS SOBRE LA PREVENCIÓ DE CONDUCTES DE RISC: alcohol, tabac, porros…\nPublicat el Març 2, 2014 Desembre 20, 2016 per ampasessils\nEls experts ens parlen de vàries coses a tenir en compte a l’hora de prevenir i/o enfrontar-se al festeig que els joves fan amb l’alcohol, el tabac, els porros… , amb el seu afany de descobrir, probar, i cercar per si mateixos els límits que els ajudaran a fer-se grans.\nLa confiança i el diàleg, és el primordial.\nLa coherència del que diem amb el que fem: tenim en compte els nostres models?\nNo incitar, però on està el límit amb la sinceritat?\nEvitar negar fets: però com ho afrontem?\nLímits: però quan, com?\nFacilitar que assumeixin la responsabilitat del que fan ajudant-los a questionar-se si tenen respecte per si mateixos i per les substàncies….\nA continuació us deixem una colla de publicacions i materials que us poden donar recursos per trobar el vostre camí com a pares i mares, davant aquest tema.\nContinua llegint “RECURSOS SOBRE LA PREVENCIÓ DE CONDUCTES DE RISC: alcohol, tabac, porros…” →


Mentre s'explica per enèssima vegada sobre l'amor, una presència molesta la fa distreure's. Aixeca els ulls, però només troba que sembla que parli sola. S'hi posa un altre cop. La presència li dicta el judici: "To be or not to be." Ella riu. Per aquella nit ja n'hi ha prou. El riu Avon brilla magnífic sota la llum de la lluna.\nEtiquetes de comentaris: amor microlerat\nzel 17 de febrer de 2012 a les 21:56\nOstres, que bonic, cantireta!\nHelena Bonals 18 de febrer de 2012 a les 12:41\nEm sento inútil perquè no hi entenc res!\ncantireta 18 de febrer de 2012 a les 18:16\nXèspir parla, dient el que sempre ens turmenta, ser o no ser, fidels a la nostra essència. I plega per passejar-se per on Shakespeare passejava.


Comunicat de la plataforma Unim Els Tramvies davant del plenari del 23 de març – Promoció del Transport Públic\nSom veïns i veïnes de Barcelona, l’Hospitalet de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Sant Just Desvern, Sant Joan Despí, Sant Feliu de Llobregat, Cornellà de Llobregat, Sant Adrià de Besòs i Badalona. Som la plataforma Unim Els Tramvies i estem aquí per tornar a demanar a tots els regidors i regidores responsabilitat i diàleg, per mantenir viu un projecte de gran cohesió social i de gran transcendència per Barcelona i l’àrea metropolitana. Demanem que les necessitats de connectivitat metropolitana siguin respectades i no enfrontades amb altres projectes de transport públic ni amb les necessitats d’altres barris, on també cal donar alternatives eficients al vehicle privat.\nEl moviment per la unió dels tramvies ha integrat una àmplia representació de la societat, aplegant centenars d’entitats veïnals, que treballen per accessibilitat, de defensa del medi ambient i la qualitat de l’aire, de lluita per la mobilitat sostenible i de sindicats. La plataforma #UnimElsTramvies ha treballat per la cohesió social i la millora de l’entorn a través d’aquest projecte, amb la mà estesa a tots els grups polítics.\nHem estat i seguirem estant implicats en la lluita per una mobilitat més inclusiva i respectuosa. Donem ple suport a la proposta de les quatre universitats públiques de Barcelona, UB, UPC, UPF i UOC, que s’han ofert com a mediadores per defensar i aprovar el projecte.\nL’àrea metropolitana no pot esperar més; estem incomplint les normes europees de qualitat de l’aire i les recomanacions de la OMS. No fer res té un cost en morts i qualitat de vida. El projecte del tramvia és transcendental: afecta una gran part de la població metropolitana i la seva connexió amb la segona gran artèria de la ciutat de Barcelona, la Diagonal, que pateix un servei de bus saturat.\nLa interconnexió de tramvies per la Diagonal s’ha acceptat com la millor solució a la Diagonal per una majoria de municipis metropolitans, tots els grups parlamentaris excepte el PP, i una majoria de grups municipals barcelonins. A més té un projecte llest per implantar-se per un cost inferior al d’una nova parada de metro. Això vol dir que ja s’hauria de poder fer la unió completa del tramvia en superfície i reorganitzar el sistema d’autobusos amb més eficiència.\nLa mobilitat sostenible no ha de ser una qüestió partidista, sinó una aposta per la modernitat, l’accessibilitat universal i inclusiva, la lluita contra el canvi climàtic i l’estalvi energètic, com estan fent la majoria de ciutats al món. Si no desencallem el bloqueig polític, ni tindrem tramvia connectat, ni serà més públic.\nSi els regidors i regidores no actuen res no canviarà: quedarà igual el greu problema de contaminació, provocant morts prematures i sancions de la Unió Europea; quedarà igual l’autobús, col·lapsat i trigant una hora en recórrer la Diagonal; quedarà igual la manca de continuïtat metropolitana del tramvia, provocant transbordaments il·lògics per desplaçar-se als municipis veïns, quedarà igual la dificultat de desplaçar-se en cadira de rodes per la 2a artèria de la ciutat; quedarà igual el model de gestió, sense possibilitat d’ampliar la participació pública abans del 2032; quedarà igual el trànsit, consumint gran part d’espai públic, provocant una accidentalitat i impedint gaudir de bons espais públics i alternatives de mobilitat. En definitiva, podríem perdre una de les oportunitats per fer una ciutat més verda, saludable, segura, equitativa i eficient.\nSi les nostres paraules i el nostre esforç no han estat suficients per convèncer una majoria de regidors, els emplacem a compartir amb nosaltres un viatge en autobús el proper 4 d’abril al matí i a suportar la cua d’accés a l’estació de Glòries de la línia 1 del metro, com diàriament fan milers de persones treballadores i estudiants per arribar a les universitats, al [email protected], als centres sociosanitaris o als domicilis.\nAnteriorPublicació anterior:Demanem a Alfred Bosch (ERC), María José Lecha (CUP) i Carina Mejías (CS) desbloquejar el tramviaSegüentPublicació següent:“Unim els Tramvies” proposa els regidors i les regidores experimentar les condicions del bus a la Diagonal abans de votar sobre el tramvia al proper plenari


el blog de Marga Sanz: Marga Sanz (EU): “El PP busca un cap de turc en la destitució de Costa per estalviar-se la dimissió de Camps”\nMarga Sanz (EU): “El PP busca un cap de turc en la destitució de Costa per estalviar-se la dimissió de Camps”\nLa coordinadora d’EUPV i diputada autonòmica, ha qualificat “d’espectable lamentable el que va oferir ahir el PP valencià i especialment Camps, qui contra les cordes, acceptà in extremis cessar el pròxim dimarts al secretari general del PPCV Ricardo Costa. Ens resulta vergonyós assistir a aquest circ tan delirant que està protagonitzant el PP: el de buscar un cap de turc per a que no caiguen tots els implicats del PP valencià en la trama Gürtel, començant principalment pel president Camps”.\nLa formació d’esquerres considera que si es produeix el cessament de Costa el pròxim dimarts, “aquest ha de venir acompanyat ineludiblement per més dimissions al si del PP i del govern valencià. La primera d’elles ha de ser la de Camps, qui sembla que no es dona per al·ludit quan li la reclamen per tots els racons. Ell és el màxim responsable d’aquesta gravíssima situació, ha de donar la cara i no jugar a triar un cap de turc”.\nSanz acusa a Camps de “creure que amb una única baixa, aquest assumpte es tancarà i està molt equivocat. L’exercici de depuració de responsabilitats ha d’ampliar-se per tots els racons del seu govern i partit”.\nLa coordinadora d’EUPV insta, a més, al president del Consell a que explique “on està ara eixe nada de nada que assegurava davant les Corts Valencianes fa mesos. Que ens explique als ciutadans a la cara de nou que no hi ha res de la trama Gürtel, que ho faça després de l’informe policial fet públic, de l’obertura del sumari del cas i ara de les destitucions, suspensions de militància i la pressió que està rebent ell mateix des del seu partit a Madrid per a que prenga mesures de neteja”, incideix Sanz.\nLa dirigent d’esquerres recorda que de la mateixa manera que el PP pensa destituir el pròxim dimarts a Costa, “teòricament perquè aquest ha mantingut unes converses compromeses amb el responsables de la trama Gürtel, ens resulta sorprenent que no es faça el mateix amb els altres membres del PP que també han mantingut converses amb aquestos individus, com és el cas de Camps i el seu amiguito del alma”.\nSanz afegeix que aquest “indignant espectacle perjudica seriosament a la imatge de la classe política. És desolador que els valencians i valencianes presenciem els extrems de supèrbia, d’aferrament al càrrec i xuleria al què poden arribar alguns polítics”, critica.


Ajudar-nos o morir | Ràdio Reus | Cadena SER\nÚltimas noticias Hemeroteca 16 de septiembre de 2019 Actualizado a las 06:13 CEST\nDespués Hoy por Hoy Reus\nAjudar-nos o morir\nEduald Carbonell ens dona les claus perquè la nostra espècia no s’acabi autodestruint i esdevinguem humans.\nEscucha Eudald Carbonell: 'Per ser humans ens cal ser generosos'. en Play SER\n22/04/2015 - 13:54 h. CEST\n“Generositat, intercanvi, reciprocitat” són elements claus per humanitzar-nos segons l’antropòleg, Eudald Carbonell. Ens farem humans? és el 5è llibre d’una pentalogía en la que Carbonell ha volgut esbrinar que ens fa únics com a espècie, que tenim encara d’homínids, animals, i què ens falta per pujar un nou esgraó cap amunt en la nostra evolució i esdevenir humans.\nPer saber on anem cal saber d’on venim i Carbonell explica que “venim de la hominització, de la posició bípede que té una etologia, un comportament, animal”. “Primer vam ser homínids i després humans. L’humà és la consciència operativa, és a dir, la capacitat d e pensar de projectar i transformar seu entorn per relacionar-se”.\nAgrupar-nos per afinitats polítiques, esportives, les “capelletes” i a la contra d’un altre grup ens acosta als homínids perquè segons Carbonell això “és molt corrent en els animals”.\nSer humà és pensar\nPer humanitzar-nos “cal un pensament crític i analitzar les coses de manera que afavoreixi al grup. Per ser humà cal ser recíproc, complementari...”. Cal ser generosos sinó el procés d’humanització no cristal·litzarà .\nEl foc era tecnologia punta al seu dia com ara ho és la xarxa. Al principi en disposaven poc grup del foc però amb el temps es va socialitzar, es va compartir i estendre, la humanitat va poder fer un salt endavant. I amb el foc, va venir un creixement demogràfic molt gran i una nova manera d’interactuar. Es van poder guanyar hores al dia i també el temps de parlar entre ells al asseure’s al voltant d’una foguera.\nPerò del foc a la xarxa hi ha hagut, i encara hi són, les guerres molt pròpies del regne animal. “ Hi ha autèntiques guerres entre insectes... Les formigues s’acaben destruint... és inherent als animals i als homínids”.\nCarbonell posa èmfasi amb el fet de que ens cal prendre consciència d’espècia que tots “som un que hi ha colors de pell, orígens diferents “però tots compartir l’ADN de 1000 mares africanes de fa milers d’anys”. Si no ens humanitzem esclatarà un nou conflicte d’ordre mundial com els que es van viure al segle XX i Eudald creu que servirà perquè ens adonem compte de que cal canviar el model.\n“La primera i segona guerra mundial van servir socialitzar el capitalismes, una tercera guerra global servirà per passar a un model científic i tècnic”.\nUn primer equip per la base\nMés que una cursa és un aplec\nLa desolació de l’Alzheimer\nEsperant a la Federació Espanyola de Futbol


La Innovación del mañana para la empresa de hoy - Inserty\nPortada » La Innovación del mañana para la empresa de hoy\nLa innovació de dema per a l'empresa d'avui\nLa necessitat de l’optimització de dades i la total connectivitat, ha anat en augment durant els últims anys, a causa d’un constant consum de dades i de l’evolució de la societat amb l’era digital ha donat pas a que els data center siguin una eina imprescindible en qualsevol empresa de segle XXI.\nEn aquest escenari, és fonamental que aquestes empreses compten amb infraestructures acords que puguin assegurar un rendiment adequat que sigui un suport a aquest tipus d’economia digital cosa gens complicat quan parlem de solucions adaptades per a la mitjana empresa com pot ser un micro data center.\nEl fet de parlar de data center fa que ens vingui al cap, que aquestes eines estan pensades només per a grans empreses, amb gran capacitat d’inversió en tecnologia i grans estructures, però a dia d’avui això ja no és un fet, ja que qualsevol mitjana empresa pot disposar d’un centre de processos de dades, i no tan sols que pugui accedir si no que aquestes empreses tenen en certa mesura de tenir aquestes dades en algun tipus d’emmagatzematge, exigint CPD amb les mateixes prestacions que un d’una gran companyia.\nL'eina base per a les mitjanes empreses\nCom comentàvem i independentment de la mida d’aquests centres de dades, avui dia totes les empreses necessiten un Data Center per al seu funcionament, emmagatzematge i funcionalitat diària. I és en aquest punt on les solucions modulars, entren en joc, donant pas a micro data center per formar part de l’equip adaptant-se a les seves necessitats, complint tots els requisits amb què compta CPD, en petites dimensions.\nDes d’un sol rack, es pot disposar d’una instal·lació, equipada amb climatització de precisió, segura, amb sistema de detecció i extinció d’incendis, controls d’accés i monitorització perquè es tingui en compte qualsevol tipus de variable com la temperatura, humitat, intrusisme, etc.\nQuins avantatges té un Micro Data Center?\nUna de les seves múltiples avantatges són les mides d’aquests equips, ja que no cal grans espais per a la seva instal·lació, sense haver d’estar muntat en una habitació específica. Són solucions completament flexibles, modulars i adaptables, que poden créixer de forma ràpida i senzilla segons les necessitats del client. Per no parlar de la facilitat de traslladat de l’equip que aporta un avantatge addicional a client en cas d’un creixement empresarial, l’equipament es muda amb l’oficina.\nEls Data Centers per a la mitjana empresa són un factor competitiu cada vegada més present en un món digitalitzat on l’adaptació és un factor clau.


Opinió La fusió CaixaBank & Bankia reforça el projecte ibèric\nOpinió 07/09/2020 09:38\nEn espera de la vacuna que aturi i allunyi de les nostres vides la pandèmia de la covid-19, aquest traumàtic i històric any 2020 ens porta, per fi, una bona notícia: l’anunci del procés de fusió de CaixaBank amb Bankia que, en realitat, és una compra encoberta de l’entitat de les Torres Kio per part de l’entitat de les Torres Negres. De la unió d’aquests dos bancs, a més del Banco Portugués de Investimento (BPI), que forma part del grup CaixaBank, en sorgirà la principal entitat financera d’Espanya i de la península Ibèrica, amb uns actius de gairebé 700.000 milions d’euros.\nSota la batuta d’Isidre Fainé, que culmina una operació llargament treballada, el tàndem Gonzalo Gortázar (conseller delegat de CaixaBank) i José Ignacio Goirigolzarri (president de Bankia) seran els encarregats de pilotar la nova entitat fusionada. Dos destacats financers d’arrels basques dirigint un banc nascut a Barcelona, amb una extensió a Portugal, i l’altre a Madrid: un triangle que permet albirar un projecte ibèric de modernització i progrés en comú.\nLa reacció hostil d’una part de l’independentisme català –la més identificada amb Carles Puigdemont- a l’anunci de la fusió de CaixaBank & Bankia demostra, un cop més, la gravíssima miopia estratègica d’aquest moviment, instal·lat en l’error històric permanent. El recurs a la paranoia i a la demagògia per desacreditar una operació de gran abast que, objectivament, ha estat liderada des de Catalunya és la prova de la irreversible decadència i marginalització del secessionisme polític, tres anys després del clímax de la rebel·lió dels somriures.\nSi hem de fer cas del mestratge de Karl Marx, és l’economia (infraestructura) qui determina la política i la cultura (superestructura). I, en aquest sentit, la fusió de CaixaBank amb Bankia obre i reforça una dimensió peninsular que, sens dubte, serà transitada, progressivament i intensa, per Pedro Sánchez, el cap de govern espanyol, i António Costa, el primer ministre portuguès.\nAmbdós mandataris tenen una cita clau en el seu calendari: el pròxim 2 d’octubre, quan està fixada la cimera ibèrica entre els governs espanyol i portuguès. En aquesta ocasió, la trobada tindrà lloc a la ciutat lusitana de Guarda i, atesa la gran afinitat política i personal dels seus protagonistes i el moment clau que vivim, de ben segur que tindrà una gran transcendència històrica, marcant un abans i un després en la vertebració de l’espai peninsular.\nLa fusió de CaixaBank i Bankia no només aferma i consolida l’eix Barcelona & Madrid & Lisboa (la Diagonal ibèrica, que uneix la Mediterrània amb l’Atlàntic). També apunta un model de governança que hauria de ser d’aplicació en les grans corporacions que tenen una forta dependència de les decisions de les administracions (empreses del sector energètic, aigua, autopistes, telecomunicacions, infraestructures, medi ambient, serveis...).\nLa convulsa història de Bankia ha provocat que el 60% del seu capital estigui en mans de l’Estat, a través del Fons de Reestructuració Ordenada Bancària (FROB). Un cop culmini la fusió amb CaixaBank, aquesta participació pública quedaria, aproximadament, en un 20% i el Govern ja ha manifestat la seva voluntat de mantenir-se en l’accionariat.\nLa participació (minoritària) del sector públic en el capital d’empreses adjudicatàries de concessions administratives o fortament vinculades a les disposicions del BOE hauria de ser una exigència democràtica. D’un cantó, per tenir un control directe sobre la gestió, evitant els abusos. I, de l’altre, per obtenir uns ingressos, via repartiment de beneficis, que nodreixin i enforteixin l’Estat del benestar.\nEspanya està preparada per esdevenir una República\nSalvador Illa, el nou Josep Tarradellas\nLa Covid-19, una oportunitat pel reequilibri territorial\nTV3 emetrà vuit documentals de Mediapro sobre el procés


Aprèn Màster Oferta » Advocacia - Descriptor - Curs 2021-22\nComissió de reconeixement i transferència de crèdits per a MADV\nEl Màster Universitari d'Advocacia va dirigit molt especialment als graduats en Dret. També pot resultar d'interès als llicenciats en Dret.\nEn cas que hi hagi més sol·licituds que places disponibles (l'oferta és de 80 places):\nS'atorgarà, en tot cas, preferència als graduats en Dret respecte als llicenciats en Dret.\nDins cada grup, graduats en Dret o llicenciats en Dret, s'atorgaran les places en funció de l'expedient. Per valorar l'expedient, es tindrà en compte la mitjana sobre 10 de l'expedient acadèmic. A la mitjana sobre 10 de l'expedient acadèmic del grau de Dret o de la llicenciatura de Dret s'hi sumaran:\nAquests criteris s'aplicaran tant al juliol, si el nombre de sol·licituds supera el nombre de places, com al setembre, si al juliol no s'han cobert totes les places del Màster i el nombre de sol·licituds al setembre supera el nombre de places no cobertes al juliol.\nAvís important sobre les Pràctiques Externes i l'assignació de tutors: vegeu l'apartat "Estructura dels estudis" que hi ha més endavant.\nExercici de l'advocacia a Espanya per part de titulats estrangers\nEl Reial decret 775/2011, de 3 de juny, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 34/2006, de 30 d'octubre, sobre l'accés a les professions d'advocat i procurador dels tribunals, disposa, a l’article 2, els requisits per obtenir el títol professional d'advocat. Aquests requisits són els següents:\nTenir el títol de Llicenciat en Dret, Graduat en Dret o un altre títol universitari de grau equivalent que reuneixi els requisits que estableix l’article 3 d’aquest Reglament.\nAcreditar haver superat algun dels cursos de formació que comprenguin el conjunt de competències necessàries per a l’exercici de l’esmentada professió en els termes que preveu aquest Reglament, com és el cas del Màster Universitari en Advocacia de la UIB.\nDesenvolupar un període formatiu de pràctiques en institucions, entitats o despatxos relacionats amb l’exercici d’aquestes professions, com és el cas de les Pràctiques externes obligatòries que preveu el Màster Universitari en Advocacia de la UIB.\nSuperar la prova d'avaluació final acreditativa de la respectiva capacitació professional, convocada pel Ministeri de Justícia.\nPel que fa al compliment del primer requisit, el Reial decret 967/2014, de 21 de novembre, pel qual s'estableixen els requisits i el procediment per a l'homologació i declaració d'equivalència a titulació i a nivell acadèmic universitari oficial i per a la convalidació d'estudis estrangers d'educació superior, i el procediment per determinar la correspondència als nivells del Marc espanyol de qualificacions per a l'educació superior (MECES) dels títols oficials d'arquitecte, enginyer, llicenciat, arquitecte tècnic, enginyer tècnic i diplomat, disposa que, si la persona interessada posseeix un o més títols estrangers de nivell universitari que donen accés a l'exercici d'una professió al país d'expedició, i aquesta professió és anàloga a la professió d'advocat i la persona interessada desitja exercir la seva professió a Espanya, ha de sol·licitar, a partir del seu títol estranger, la convalidació en una universitat espanyola de les matèries superades en el programa d'origen i, posteriorment, si escau, completar els estudis del programa espanyol de grau corresponent.\nA més, el Reial decret 775/2011 disposa que els requisits de convalidació dels estudis estrangers en una universitat espanyola i, si escau, el d'assoliment dels estudis del programa espanyol de grau corresponent s'han de complir abans de l'admissió al Màster Universitari en Advocacia.\nDe tot això es dedueix que, si sou titulat/ada estranger/a i voleu cursar el Màster Universitari en Advocacia a la UIB per exercir la professió d'advocat a Espanya, abans de ser admès/esa i cursar aquest màster, n’heu de convalidar el títol estranger al de graduat/ada en Dret a la UIB o en una altra universitat espanyola.\nPer a més informació sobre la convalidació a la UIB dels estudis estrangers, podeu contactar amb el Servei d'Alumnes i Gestió Acadèmica de la UIB.\nPer a més informació sobre l'exercici de l'advocacia a Espanya per part de titulats estrangers, podeu consultar la pàgina web del Consell General de l'Advocacia:\nLes guies docents de cada assignatura estan a l'apartat "Assignatures" d'aquest màster.\nMòdul general, de 16 crèdits, que inclou 3 blocs de continguts:\nMòdul especial, de 29 crèdits, que inclou 4 blocs de continguts:\nTreball de Fi de Màster, de 15 crèdits (assumits per l'ICAIB). El treball consisteix en la preparació de dos dossiers sobre dos casos pràctics i la seva defensa davant d'un tribunal. El tribunal serà compost per tres membres i haurà d'estar conformat en tot cas per almenys un professor permanent de la UIB i un advocat nomenat per l'ICAIB. El tribunal serà designat per la comissió de garantia de qualitat del Màster i avalat per la comissió mixta ICAIB/UIB.\nEl curs durarà tot l'any i els 2 mòduls, el Treball de Fi de Màster i les Pràctiques Externes, són obligatoris.\nEls criteris d'avaluació i els exàmens estan detallats en les guies docents de cada assignatura (secció "Assignatures").\nDret Públic, UIB.\nEls professors de cada assignatura es poden consultar a l'apartat "Assignatures".


PARCEL.LA RESIDENCIAL A BORDILS. 550,85M², APTA PER FER-HI UNA CASA INDEPENDENT - Gènion Immobles\nParcel.la residencial a Bordils, dins del nucli urbà. Apta per a la construcció d’una casa independent d’una o dues plantes, amb opció de soterrani. Té una superfície de 550,85m², amb una edificabilitat sobre rasant de 330,51m², sota rasant de fins a 220,34m², i possible construcció auxiliar separada de fins a 27,54m². Plana i assolellada, en un entorn residencial familiar tranquil de cases de poble i horts. A poca distància de les escoles i del pavelló esportiu, amb tots el serveis i transport públic a prop. Per viure en un poble amb encant i molt bona mobilitat, a uns minuts de Girona, al costat de l’Empordà i a poca distància de les millors platges de la Costa Brava.


Muralles de l'Hospital de Cervelló | Mapes de Patrimoni Cultural\nMuralles de l'Hospital de Cervelló\nMuralles de l'Hospital de Cervelló Olesa de Bonesvalls\nEn general l'estat de conservació de la muralla és bo, tot i els elements que s'han afegit a la banda de ponent.\nEl recinte emmurallat envolta l'edifici de l'Hospital, l'església i altres edificis annexes. És una muralla de no gaire alçada coronada per merlets esglaonats. Té forma de polígon irregular amb quatre cares, amb una paret que el divideix en dues meitats. El mateix edifici de l'Hospital es troba adossat a la muralla per la banda sud; per la banda est hi ha l'església, al costat del portal d'entrada al recinte que s'obre al nord. És un portal d'arc de mig punt adovellat coronat per un merlet esglaonat amb la carassa romana incrustada. Sobre el merlet hi hagué fins al 1936 una creu gòtica de la mateixa factura que la que hi ha sobre la teulada de l'església, situada sobre un cap de marbre també d'origen romà. Segons diferents autors sembla que els fragments de la creu i del cap es conserven a l'Hospital ja que els va guardar l'hospitaler (Llorac, 1993; Misser, 1953). En aquesta part nord de la muralla hi ha 9 merlets, amb l'obra de tàpia i pedra, amb les cases del carrer Santa Marta adossades a aquesta. La part de la muralla de llevant té 12 merlets, i l'obra és de pedra amb morter de calç, amb la capella a l'extrem. La part de la muralla de migdia té 4 merlets i la paret de l'edifici de l'Hospital, tot fet de pedra, amb un contrafort i diversos afegits posteriors. En aquesta part hi ha una porta d'entrada al clos, d'arc escarser i amb un merlet esglaonat a sobre. La muralla de ponent és de pedra i tàpia, d'obra matussera, amb 8 merlets.\nAl llibre de visites pastorals de l'església d'Olesa de Bonesvalls del 1312 (ADB) s'assenyala que el nombre de persones que passaven per l'Hospital era molt elevat, unes 400 al mes, cosa que va provocar que es construís un conjunt de cases al seu entorn per tal d'allotjar al personal que hi treballava. Es diu que assistiren als actes d'inauguració fra Ramon de Penyafort, el rei Jaume I, el senyor de la baronia de Cervelló i fundador, Guillem II. El 1590 el bisbe Juan Dimes Lloris va fer posar un escut sobre la porta de l'Hospital amb una llegenda: "Aquest Hospital fundat en altres temps per Guillem de Cervelló, el bisbe Juan Dimes Loris ara l'ha restaurat"; probablement el mur que divideix el pati fou fet en aquesta època. Està inclòs al catàleg d'elements a protegir del PGOU d'Olesa, 1989. Fotografia 1 de Marta Mitjans.\nLLORAC I SANTÍS, Salvador (1993). Olesa de Bonesvalls. Un paisatge, un passat i un present. Ajuntament d'Olesa de Bonesvalls Ajuntament . MISSER I VALLÈS, Salvador (1953). Glosses històriques d'Olesa de Bonesvalls Salvador Misser i Vallès. Barcelona Tall. Gràf. J. Prats Bernadàs. MONTE, M.A. (1987). Inventari de Patrimoni Arquitectònic. Generalitat de Catalunya. Fitxa nº 2734. AA.VV. (1992). Gran Geografia Comarcal de Catalunya. Volum 6: Alt Penedès. Enciclopèdia Catalana, Barcelona.