Programa Centre Dates i Preus\nAquest viatge està pensat especialment per aquells que els encanta fer activitats a l'aire lliure i és l'oportunitat perfecta per explorar la naturalesa, caminar per boscos, recórrer muntanyes rocoses en bicicleta, així com excursions en canoa per un llac.\nL'aventura comença a Vancouver, Canadà, a les 18.00. es començarà amb una reunió informativa del viatge. El punt de trobada correspon a la direcció indicada del centre; Per més informació, el mateix dia es pot preguntar a la recepció de l'hotel i ells t'indicaran el lloc exacte.\nNit d'hotel inclosa.\nEl matí comença el viatge fins a Whistler, una zona d'esquí on es poden realitzar moltes activitats com senderisme, ciclisme de muntanya i cayac. Després de conèixer l'àrea , s'acomodaran als campaments per passar la nit.\nInclou la nit en un càmping.\nDia lliure per explorar amb activitats opcionals. Els recorreguts tirolesos són una forma increïble per obtenir una vista aèria de Fitzsimmons Creek, amb l'esperança de veure alguns ossos. Observar la vida silvestre amb caminades i relaxar-te amb l'entorn. També hi ha excel·lents xarxes de ciclisme a Whistler, també es pot llogar una bicicleta, passejar per la zona i visitar llacs propers.\nDia 4: Wells Gray Provincial Park\nViatjaran fins al Parc Provincial Wells Gray (aproximadament 6-7 hores), arribant a temps per acomodar-se al campament per passar la nit en un "rancho". Relaxar-se alhora que es sopa al costat d'una fogata.\nDia 5: Wells Gray Provincial Park\nContinuarem el viatge adentra-nos al Parc Provincial de Wells Gray, on començarem navegant amb canoas amb el nostre equipatge a sobre pel llac després de les instruccions dels guies.\nCap a les 2:30h i 4.00 durarà l'activitat fins a arribar al campament de platja on s'instal·laran els campaments per passar la nit.\nDia 6: Wells Gray Provincial Park\nEs començarà al matí amb una caminada i després tornarem fins al punt de partida, on pararem en una altra platja amb les nostres canoes.\nComençarem el viatge fins al Parc Nacional de Jasper (trajecte de 5 hores). A l'arribar podràs anar a fer senderisme, elevar-te al SkyTram on podràs veure un dels miradors de la zona.\nDia 8: Jasper National Park\nDia lliure per explorar. Hi ha opcions per caminar per les muntanyes Whistler, anar amb bicicleta o fer un creuer pel llac.\nDia 9: Banff National Park\nAl matí, farem un passeig a través del paisatge muntanyós de Icefields Parkway, que connecta amb altres Parcs Nacionals i veurem el glacial de gel de Athabasca i el llac Louise.\nInclou la nit en un càmping a Banff.\nDia 10 y 11: Banff National Park / Lake Louise\nMig dia lliure per explorar Banff. Un dels Parcs Nacionals més antics de Canadà i té molt que oferir. Inclou les visites al Llac Louise i al Llac Moraine.\nDia 12: Yoho National Park/Golden\nViatjarem fins al Parc Nacional de Yoho. A l'arribar al Parc, es pot fer un passeig pel riu Kicking Horse i si hi ha temps, visitar Takakkaw Falls (la segona cascada més alta de Canadà a 384 metres d'altitud).\nDia 13:Yoho National Park/Golden\nDurant el segon dia al Parc Nacional es pot fer ràfting pel riu, la combinació d'aigües, els paisatges i la naturalesa pot ser una aventura molt emocionant. També hi ha l'opció de relaxar-se al costat del riu.\nDia 14: Glacier National Park/Kamloops\nAl matí viatjarem cap al Parc Nacional de Kamloops. Però abans ens pararem en alguns punts d'interès com Rogers Pass Discovery Centre i Mount Revelstoke National.\nEl trajecte és entre 6 i 7 hores.\nFinal de la ruta, direcció a Vancouver per tornar a l'aeroport.


El sopar social de jubilats i pensionistes del proper 16 d’agost reunirà a uns 1.400 assistents\nEl camp de futbol de la Murta acollirà el proper dijous 16 d’agost la festa-sopar de jubilats, pensionistes i associacions, que començarà a partir de les 21 hores amb l’obertura de portes dues hores abans.\nL’acte, en el que està previst que participen unes 1.400 persones, estarà amenitzada per Emilio Solo i Los Rokeros, i comptarà com a novetat amb l’homenatge a Bruno Lomas que s’ha pogut agregar a aquesta cita atenent a la gran demanda que s’havia produït per part de la ciutadania.\nLes entrades, que són gratuïtes i no es poden vendre, es poden arreplegar del 6 al 10 d’agost, en horari de 10 a 13 hores, a la primera planta de la Llar dels Jubilats, situada en el carrer Roca. Només s'entregarà un màxim de dos tiquets per persona. El sopar és per a veïns i residents de Xàtiva, podent-se comprovar aquesta circumstància per part de l'organització, mitjançant petició del DNI.\nDurant la cerimònia es sortejarà entre els assistents empadronats a Xàtiva quatre viatges, i a més a més hi haurà un detall per a tots els participants.\nPublicado en Comarcal 02 / 08 / 2018


L’esprint final o una etapa més? (Jordi Muñoz)\nLes vies del procés\n7 min. Politòleg / Universitat de Barcelona 07/09/2014 00:00\n260x366 Els escenaris que s'obren a partir d'ara. / ARA Els escenaris que s'obren a partir d'ara. / ARA\nTothom es prepara per a una tardor política especialment calenta a Catalunya. La més calenta de les últimes dècades, sens dubte. Mentre les entitats de la societat civil enllesteixen els preparatius de les seves mobilitzacions a Barcelona o Tarragona, molts ciutadans ho viuen expectants. La tieta Maria de Cal Pié fins i tot ha posat una espelma a la Mare de Déu del Carme per poder votar el 9-N. D’altres ho viuen amb una certa angoixa, o cansament. I, esclar, també n’hi ha que s’ho miren més de reüll, més ocupats de la supervivència quotidiana que d’aquest procés que potser encara no els ha interpel·lat prou directament.\nLes vies del procés: el sí-sí, clau per passar de la mobilització a una etapa constituent\nTercera via: l’esquerra aposta per un nou encaix; la dreta es tanca en banda\nLa renúncia: l’adéu a la consulta generaria un marc ple d’incerteses\nEDITORIAL: Catalunya davant d'una oportunitat històrica\n'Escenaris massa oberts', article de Joan Majó\n'Lliures i responsables', article de Joan M. Tresserras\n'Dins del túnel', article de Victòria Camps\nQuè passarà després del 9-N (en un sol gràfic)


Tweet #LligaCAT // Les Lligues Nacionals Catalanes de la propera temporada es van definint una vegada celebrades les reunions prèvies amb tots els clubs participants.\nXXXVII Lliga Nacional Catalana ACB\nEl Poliesportiu d'Andorra serà l'escenari de la 37a edició de la Lliga Nacional Catalana d'equips ACB que enguany es disputarà dimecres 28 i dijous 29 de setembre de 2016 i, com a les darreres edicions, es jugarà en format de Final a Quatre amb la participació del FC BARCELONA LASSA, ICL MANRESA, DIVINA SEGUROS JOVENTUT i MORABANC ANDORRA BC.\nDimecres 28 a les 18:30h tindrà lloc la primera semifinal que enfrontarà al FC BARCELONA LASSA i al DIVINA SEGUROS JOVENTUT, mentre que la segona semifinal es disputarà a les 20:45h i tindrà al MORABANC ANDORRA BC i a l'ICL MANRESA com a protagonistes. Els guanyadors s'enfrontaran a la Final prevista pel dijous 29 de setembre a les 21h. Tots els partits es podran veure en directe per Televisió de Catalunya (TVC).\nEls blaugranes s'han fet amb els darrers set títols dels 19 que sumen en total, el de l'any passat en superar a l'Andorra a la final disputada a Granollers per un ajustat 65-68.\nXXVIII Lliga Nacional Catalana Femenina\nDiumenge 25 de setembre de 2016 tindrà lloc la Final, a partit únic, de la 28a edició de la Lliga Nacional Catalana Femenina a La Seu d'Urgell entre el CADÍ LA SEU i l'SPAR CITYLIFT GIRONA.\nLes lleidatanes, que van sumar el seu segon títol en guanyar per un 53-69 a l'equip de Girona l'any passat, són les actuals campiones i seran les amfitriones, al Palau d'Esports de La Seu d'Urgell, d'aquesta final prevista per a les 12:30h i televisada per Televisió de Catalunya (TVC).\nXVII Lliga Nacional Catalana LEB\nLa 17a Lliga Nacional Catalana d'equips LEB comptarà enguany amb cinc equips: FC BARCELONA LASSA, ACTEL FORÇA LLEIDA, CB PRAT, TORRONS VICENS CB L'HOSPITALET i CB TARRAGONA 2017.\nPel que fa al sistema de competició, la Final està prevista pel diumenge 25 de setembre de 2016 al matí al CEM Estruch-Pavelló Joan Busquets de El Prat de Llobregat.\nEls finalistes seran els guanyadors d'unes semifinals que es disputaran dissabte 24 de setembre a les mateixes instal·lacions de El Prat. FC BARCELONA LASSA i ACTEL FORÇA LLEIDA protagonitzaran una semi, mentre que l'altra enfrontarà al CB PRAT davant l'equip que guanyi l'eliminatòria prèvia entre el CB TARRAGONA 2017 i el TORRONS VICENS CB L'HOSPITALET. Aquesta eliminatòria prèvia tindrà lloc els dies 16 i 18 de setembre, en format anada i tornada.\nEl vigent campió és el CB Prat Joventut després de guanyar a l'Actel Força Lleida per un 68-80 a la Final de la darrera edició disputada a Granollers.\nXIII Lliga Nacional Catalana Femenina 2\nLa 13a Lliga Nacional Catalana Femenina 2 es jugarà enguany en format de Final a Quatre el cap de setmana del 24 i 25 de setembre de 2016 al Pavelló Can Carbonell de Cornellà de Llobregat amb la participació de l'SNATT'S FEMENÍ SANT ADRIÀ, SEGLE XXI, LIMA-HORTA BARCELONA i JOVENTUT LES CORTS.\nDissabte dia 24 es jugaran les semifinals entre l'SNATT'S FEMENÍ SANT ADRIÀ i el JOVENTUT LES CORTS (17h), per una banda, i entre el SEGLE XXI i al LIMA-HORTA BARCELONA (19h) per l'altra. Els guanyadors s'enfrontaran a la Final prevista pel diumenge 25 de setembre a les 18:30h. Abans, a les 16:30h, es jugarà el partit pel 3r i 4t lloc.\nL'any passat, i per segon any consecutiu, les de Sant Adrià de Besòs es van fer amb el títol de campiones d'una competició que dominen amb 6 títols en 12 edicions disputades.\nLa competició de la 35a edició s'estructurarà en vuit grups i es disputarà una lligueta de tots contra tots que es començarà a disputar a principis de setembre (dies 3, 10 i 17).\nGrup 1: JAC CLUB SANTS, CB CORNELLÀ i CB CASTELLBISBAL A\nGrup 2: PHYSIC CB IGUALADA, BARBERÀ TEAM VALUES i MATARÓ-FEIMAT\nGrup 3: BC MORABANC ANDORRA B i FLOR DE VIMBODÍ-PARDINYES LLEIDA\nGrup 4: BBA CASTELLDEFELS, VIVE-EL MASNOU BASQUETBOL i ARENYS BÀSQUET JOVENTUT\nGrup 5: CIUTAT DE LES ROSES CBS, CB CERDANYOLA AL DIA A i BC MARTORELL-SOLVIN\nGrup 6: ARACENA-AEC COLLBLANC, UB SANT ADRIÀ A i BÀSQUET SITGES\nGrup 7: MULTIÓPTICAS CB SALT, CB GRUP BARNA A i CB VALLS NUTRION\nGrup 8: RECANVIS GAUDÍ CB MOLLET i SABADELL SANT NICOLAU\nLa fase final tindrà lloc a finals de setembre amb unes eliminatòria prèvies que enfrontarà als primers classificats dels vuits grups: el primer del grup 8 contra el primer del grup 6 (A), el primer del grup 7 contra el primer del grup 1 (B), el primer del grup 4 contra el primer del grup 2 (C) i el primer del grup 3 contra el primer del grup 5 (D).\nEls guanyadors accediran a una Final a Quatre amb dates i hores encara per determinar. Les semifinals d'aquesta fase final enfrontarà el guanyador de l'eliminatòria A contra el de la D, i el guanyador de l'eliminatòria C contra el de la B.\nLliga Catalana ACB 2016\nLliga Catalana Femenina 2016\nLliga Catalana LEB 2016\nLliga Catalana Femenina 2 2016\nLliga Catalana EBA 2016\nNova jornada de la Lliga Catalana d'equips EBA 2020\nPrat, Hospitalet, Barça i Cornellà a la F4 de la Lliga Catalana LEB Plata\nAdvisoria Maresme i Barça CBS a la final de la Lliga Catalana Femenina 2\nDarrers classificats per a la fase final de la Lliga Catalana Femenina 2


De tant en tant trobo pedres: Clunia ciutat romana (prov Burgos)\nClunia ciutat romana (prov Burgos)\nUna noticia que he llegit m'ha impactat molt http://www.elmundo.es/elmundo/2012/01/05/castillayleon/1325749829.html. Es tracta del robatori d'una pedra tallada a les runes de la ciutat romana de Clunia a la província de Burgos. Es una pedra molt curiosa i que em va cridar l'atenció.\nAixo ha fet que busqui algunes fotos i informació de quan la vaig visitar fa uns 3 anys per si algú passa per a prop i es vol acostar a visitar.la abans no se la carreguin del tot.\nJa coneguda en època celtibèrica, trobem escrits de fonts romanes que ens parlen que durant les guerres sertorianes Pompei setge Clunia on resisteix Sertori.\nTambé ens parlen que durant les guerres numantines, els habitants de Clunia eren aliats dels vacceus i desprès de la caiguda de Numància, Metel·lo posa setge a la ciutat i a l'any següent Afrani, llegat de Pompei la conquesta.\nTabernae del foro\nSembla que la ciutat romana es va fundar a poca distancia de la ciutat Arevaca anomenada Cluniaco.\nEs Ptolomeno al segle II dC qui escriu per primera vegada el seu nom complert COLONIA CLUNIA SULPICIA\nVa ser una de les ciutats romanes més importants de la meitat nord d' Hispània i fou la capital d'un conventus a la província Hispania Citerior Tarraconensis, l'anomenat Conventus Cluniensis.\nSota l'imperi de Tiberi (14-37 d.C.) la ciutat conta amb un estatut municipal i te poder per emetre moneda i a mitjans del segle I d.C. es capital del conventus iuridicus Cluniensium.\nVisió d'un conjunt de cases\nAquí Galba amb la Legió VII Germina es va aixoplugar de Neró.\nAl segle III es produeix la despoblació gradual de la ciutat. La caiguda de l'Imperi d'Occident i les incursions barbares son les causes principals d'aquest lent abandonament\nJa en època visigòtica va ser atacada per tropes sarraïnes quedant despoblada tota la zona. A l'any 912 els cristians la van repoblar tot i que l'emplaçament seria l'actual poble de Coruña del Conde. Si passegem pels seus carrers veurem que moltes cases estan plenes de materials romans producte del espoli que durant anys a patit la ciutat.\nEl que trobem a l'actualitat es un gran teatre construït al segle I aprofitant la muntanya per tallar les grades a la roca. Durant el segle II es va transformar per fer espectacles amb animals i lluites de gladiadors.\nTermes, restes de cases amb els seus mosaics i el foro amb els seus temples i tabernaes.\nGrades del teatre.La pedra que es veu en primer pla es a on lligaven els animals salvatges per fer les lluites amb gladiadors\nEl jaciment arqueològic es troba a la localitat burgalesa de Peñalba de Castro a la província de Burgos. Esta perfectament indicada i la visita esta gestionada per la Diputacion Provincial de Burgos.\nLa sensació que s'emporta un desprès de visitar aquesta gran ciutat romana es de tristor, sobre tot si com he comentat abans et dones una volta pel poble de Peñalba de Castro. Es veuen molts restes romans a les cases, fins i tot hi ha una que crida molt l'atenció per que te columnes i capitells integrats a la façana. S'ha de tenir en conte que son construccions modernes potser de mitjans del segle passat. La de coses que hauran espoliat.\nTambé a la zona del jaciment veus que falta moltíssim per treure a la llum. Jo ja l'havia visitat feia uns dotze anys i durant aquest període de temps crec que no han excavat res més.\nI si a tot aixo sumem el tema dels espolis que sembla que es produeixen molt sovint, encara fa més pena.\nVista general del teatre\nJoan X 10 de gener de 2012, a les 12:20\nHola Jordi. Fent recerca d'informació sobre els ibers, vaig trobar el teu blog. Admiro el treball que fas. Gràcies a aquest blog he pogut trobar tot allò que necessitava per comprendre'ls, cada vegada que trobo restes seves. Sento pasió per la muntanya i m'agrada recorre-la en BTT. Per proximitat vaig molt per la Serralada del Litoral, per la zona dels Laietans, vaja. I és sorprenent tot el que hi ha allà. En el meu blog http://elcaudelabici-joan.blogspot.com/ (acabat d'iniciar) he fet una entrada sobre els ibers, amb una breu descripció però més aviat enfocada cap a la seva ubicació i descripció de la ruta feta. Si no tens inconvenient, m'agradaria posar un enllaç al teu blog, per si algú està interesat en ampliar-ne la informació. Bé. Una abraçada i felicitats per aquest blog tan elaborat.\nJordi 15 de gener de 2012, a les 10:39\nEstic content. Jo simplement sóc un aficionat a la muntanya i a la historia antiga i no tinc cap tipus de formació sobre la mateixa. En aquest blog estic recopilant llocs que he visitat i informació que he anat trobant sobre ells per si algú pot treure profit. Naturalment que pots posar un enllaç al teu blog que espero que et porti tantes alegries com el meu m'està portant.


L'Ajuntament d'Alaior tornarà a oferir aquest estiu dues funcions d'òpera a l'aire lliure\nL'Ajuntament d'Alaior s'ha acollit un any més a les convocatòries del Liceu i del Teatre Reial que permeten oferir espectacles d'òpera a l'aire lliure amb l'objectiu de donar difusió al gènere líric i estendre-ho a peu de carrer.\nAlaior va ser el primer municipi fora del territori català a sumar-se al programa de Liceu a la fresca, l'any 2016, amb la retransmissió de la Bohème, i aquest mateix any, després de comprovar la gran acollida que va tenir entre el públic, es va adherir també a les celebracions del 200 aniversari del Teatre Real amb la projecció d'Otello. Amb posterioritat va poder oferir també Madama Butterfly i Il Trovatore.\nLa proposta d'aquest any 2018 ve donada per aquestes dues grans institucions que, així, s'han fixat en el calendari les següents cites:\n- Dissabte 16 de juny, representació, en semi-directe, de la funció de Manon Lescaut, de Giacomo Puccini, a les 22.00 hores.\n- Dissabte 7 de juliol, Luccia vaig donar Lammemoor, de Gaetano Donizzetti, des del Teatro Real de Madrid, a les 21.30 hores.\nEn tots dos casos, l'Ajuntament té previst convertir la Plaça Nova en un auditori a l'aire lliure, amb un aforament aproximat de 400 localitats i entrada lliure. La representació es retransmet a través de TVE en un fals directe de la mateixa sessió que s'ha ofert aquest mateix dia al coliseu i que es projecta, en diferit, a pantalla gegant i l'aire lliure.\nEs tracta de dues ocasions que permetran servir l'espectacle operístic a tots els amants del bel canto i compartir una mateixa escena amb milers d'espectadors de tot el territori nacional i fins i tot audiències internacionals a través de televisió.\nSobre les característiques de les obres, Manon Lescaut\nInspirada en la novel·la homònima de l'abbé Prévost, Puccini va obtenir amb Manon Lescaut el seu primer gran triomf. La història de l'ascensió i caiguda de la cortesana Manon va ser escrita amb una música captivadora, fidel als principis del verisme i amb el just estrip en pàgines com la cèlebre ària «Sola, perduta, abbandonata» del quart acte.\nTres aclamats tenors, el nord-americà Gregory Kunde, el tenerifenc Jorge de León i el puertoriqueño Rafael Davila es reparteixen el paper de Des Grieux. A ells s'uneixen dues sopranos per al paper titular, la ucraïnesa Ludmyla Monastyrska i la italiana Maria Pia Piscitelli, ambdues de fama internacional.\nEl primer gran triomf de Puccini, Manon. Una jove atractiva i frívola és enviada pel seu pare a un convent. Durant el camí s'entrecreuen en la seva vida el terorero Geronte i el jove estudiant Des Grieux i tots dos sucumbeixen als seus encants. Manón dubta entre lliurar-se a un amor deslligat amb Des Grieux o viure una vida plena de luxe i riquesa amb el vell Geronte.\nEs tracta d'una producció espectacular molt cinematogràfica. Un tren de vapor a l'escenari, l'estàtua de la llibertat, proyeccionwes ... Tot això i més en una producció de Davide Livermore que s'emmarca en el contetxto de la immigració de principis de segle XX amb Ellis Island com a teló de fons.\nDurada total aproximada 2h 30 m\nDrama líric en quatre actes. Llibret de Domenico Oliva i Luigi Illica. Estrena absoluta: 1893.02.01, Teatre Regio de Torí. Estrena a Barcelona: 1896.04.05, Liceu. Darrera representació al Liceu: 08/01/2007. Total d'representacions al Liceu: 60.\nLuccia di Lammermoor, Lucia de Lammermoor, de Gaetano Donizetti, es convertirà també en l'última- en versió escènica - dels actes commemoratius del Bicentenari i el vintè aniversari de la seva reobertura del Teatre Real. És la peça operística que oferirà el dia 7 de juliol.\nProducció de l'English National Opera amb el Cor i orquestra del Teatro Real\nAutèntic paradigma de l'òpera italiana romàntica, Lucia di Lammermoor, el més aconseguit i cèlebre de l'extensíssima llista de drames lírics de Gaetano Donizetti, va suscitar des d'un inici admiració per fer del cant un vehicle per commoure, i no una mera successió de focs artificials vocals. L'obra va obrir al bergamasco les portes de París, i va ser l'única de les que va donar llum que es va mantenir en el repertori abans del Donizetti Renaissance que, a partir de la dècada de 1950, consagraria definitivament al compositor.\nLa trama gira al voltant d'una jove enamorada que cau en la més profunda desesperació en veure 's acusada per la seva amant de traïció per haver-se casat, contra la seva voluntat, amb un altre home. El que l'amant desconeix és que les núpcies es van celebrar sota una falsa presumpció d'infidelitat. El dolor que inunda la jove la aclapara fins al punt de fer-la embogir, donant peu a una de les escenes més cèlebres de la història de l'òpera, tant per la seva genialitat musical com pel nivell d'introspecció psicològica que revela. El ineludible tràgic desenllaç rubrica una obra que, sense indici de dubte, manté avui intacta la seva capacitat per emocionar.


La FESP-UGT de Catalunya exigeix recuperar les nostres institucions per reprendre el diàleg social amb l’administració de la Generalitat | UGT Catalunya\nDavant dels greus esdeveniments ocorreguts al llarg del dia d’ahir, la Federació d’Empleats i Empleades dels Serveis Públics (FeSP) de la UGT de Catalunya volem expressar en primer lloc tota la nostra solidaritat amb les persones que es troben detingudes i amb les seves famílies i n’exigim la immediata posada en llibertat.\nLa FeSP – UGT de Catalunya condemnem rotundament les actuacions repressives i absolutament desproporcionades del Govern de l’Estat que representen, de fet, un segrest de la Generalitat de Catalunya i de bona part de les seves institucions.\nExigim la immediata restitució de totes les competències del Govern de Catalunya i el respecte als drets democràtics dels ciutadans i les ciutadanes del nostre país. Des del nostre sindicat no defallirem davant d’aquestes agressions i adversitats i serem a primera línia, defensant els empleats i empleades públiques de Catalunya i els seus drets.\nTan aviat com la situació política del nostre país ho permeti, la FeSP – UGT de Catalunya impulsarem la normalització de les reunions de la Mesa General de la Funció Pública (MEPAG) per assolir el compliment de les resolucions aprovades pel Parlament de Catalunya relacionades amb la recuperació dels drets socials i laborals dels empleats i empleades públics.\nAquesta entrada ha estat publicada a Activitat institucional amb els tags diàleg social, FESP, Generalitat . Guarda a marcadors permalink.


El Club De Los Execrables | Descargar EPUB\nSanti Giménez en una broma del destí, va néixer el Dia Mundial de l'Estalvi del 1968. La Caixa d'Estalvis de la Diputació li va obrir una llibreta, però mai no li va regalar un calendari. Normalment, escriu sobre futbol (ara al diari AS), fet que li permet conèixer un munt de gent interessant, pagar-se vicis, llibres i pensions.\nMalcolm Otero va néixer a Barcelona el 1973, el mateix dia de la fundació del Barça, però uns quants anys després. Va ser culer a Madrid i sempre ha estat un entusiasta dels llibres i els bars. Per salvaguardar el seu fetge, va decidir dedicar-se a editar, però sense desatendre el seu suport incondicional als productors de tequila.


El Modernisme és un moviment cultural que es produeix a Europa a finals del segle XIX i principis del XX. Malgrat que aquest moviment cultural de recerca de noves formes i expressions afecta a totes les manifestacions de l'art i el pensament, és en l'arquitectura i les arts plàstiques on es mostra amb ple sentit.\nL'agricultura s'orienta cap a l'exportació (vi, fruits secs), la indústria en general, i la tèxtil en particular, viu un moment expansionista, també el comerç i les finances en general gaudeixen d'excel·lent salut a les grans ciutats del país, en especial Barcelona, on se'ls hi ha quedat petit el cinturó medieval de les muralles i han iniciat la seva expansió urbanística amb els plans d'eixample.\nL'arquitectura modernista a Catalunya significa, per una banda, la modernització de les tècniques de construcció (ús del ferro en les estructures, utilització dels elements prefabricats), al mateix temps que conserva elements tradicionals (construccions amb totxo vist) i enllaça amb l'estil gòtic amb el que guarda un cert paralel·lisme. És una arquitectura decorativa, integradora en l'edifici de totes les arts plàstiques. Els arquitectes són sovint decoradors també d'interiors i dissenyen tots els detalls: el mobiliari, la marqueteria, les vidrieres, els mosaics, la forja, etc. Hi ha una reivindicació de les artesanies en un moment de domini industrial.


cos i cabell - GLOBElife ☎ - schwarzkopf xampú per cabells\nCos i Cabell - SCHWARZKOPF - Xampú per cabells\n[ 3D ] CURA DELS HOMES\nperfecte per al cos i el cabell, un refrescant intensa.\nEl seu pH vigoritza equilibrats i suaument neta.\nEn la formulació : Pantenol, que actua en el cabell per un ambient sa, amb cos ; mentol, que actua sobre el cuir cabellut amb un efecte de refredament ; la cafeïna, per estimular les arrels.\nMètode d'ús : : pot ser utilitzat cada dia.


La classe de Filosofia: Altres racionalistes\nA l'igual que Descartes, Spinoza també té una confiança absoluta en la raó. La seva filosofia es construeix more geomètrico, deductivament, prenent novament el model matemàtic com el model racional per excel·lència. La seva obra més destacada és Ètica demostrada segons l'ordre geomètric, on Spinoza demostra deductivament que tot l’univers és una sola substància, seguint estrictament la definició que "substància és allò que no necessita res més per existir", que ja Descartes havia defensat, encara que considerà que hi havia tres tipus de substàncies. Per Spinoza tot és la mateixa i única substància: "deus sive natura" (déu o naturalesa) i la diversitat de formes existents només són modificacions o atributs d'aquesta substància. Així, s’oposa al dualisme de Descartes i propugna un monisme o panteisme. Per aquesta filosofia Spinoza va ser expulsat de la comunitat jueva i tenia prohibit anar a la Sinagoga.\nConeixia l’obra de Ramon Llull, i admirava la seva lògica. Escriu una obra inspirant-se en ell, De Arte combinatoria. També construeix la seva filosofia seguint el mètode matemàtic, la deducció. Altres obres de Leibniz són: Nous assaigs sobre l’enteniment humà i Monadologia. En el primer, Leibniz distingeix entre veritats de raó i veritats de fet, que influiran poderosament en Kant; les veritats de raó són analítiques, basta amb analitzar el subjecte de la proposició per trobar el predicat inclòs. Es basen en el principi de contradicció ("un tot és major que les seves parts"). Les veritats de fet, en canvi, no són analítiques, el predicat no està inclòs en el subjecte ("Cèsar va passar el Rubicó"). Es basen en el principi de raó suficient que estableix que tot el que succeix o existeix té una raó per succeir o existir. Aquest principi de raó suficient va conduir a Leibniz a creure que "vivim en el millor dels mons possibles", optimisme que va ser àcidament criticat per Voltaire a la novel·la Càndid.\nA la Monadologia Leibniz exposa la teoria de les mònades, que és una nova solució al problema de les substàncies cartesià i spinozià. L’univers es composa d’una multiplicitat de mònades, "àtoms de la naturalesa" o "unitats" simples que no tenen ni extensió, ni figura, ni matèria, ni divibisibilitat possible. Les mònades són forces primitives simples i impenetrables, "sense finestres", amb percepció i apetició: són ànimes. Així Leibniz salva el dualisme cartesià de la divisió entre pensament i extensió, i el monisme spinozià.\nEtiquetes de comentaris: Història de la Filosofia, Leibniz, racionalisme, Spinoza\nDades sobre la pena de mort\nPer estudiar Descartes\nEducant en justícia\nFal·làcies: argumentacions incorrectes


Difonen la conversa d'Alfonso Rus comptant bitllets, fins a 'dos milions de peles' - VilaWeb\nDivendres 01.05.2015 19:13\nDifonen la conversa d'Alfonso Rus comptant bitllets, fins a 'dos milions de peles'\nÉs una de les principal proves contra el president de la Diputació de València en la investigació del cas Imelsa\n'Tres mil, quatre mil, cinc mil, sis mil, set mil, vuit mil, nou mil, deu mil, onze mil i dotze mil euros, dos milions de peles…'. Així se sent en l'enregistrament que EUPV va fer arribar l'any passat a la fiscalia com compten els diners el president de la Diputació de València, Alfonso Rus, i Marcos Benavent, el seu home de confiança i ex-gerent de l'empresa vinculada a la Diputació Imelsa. Aquest enregistrament, que ha fet públic la cadena Ser, és una de les principals proves contra Rus en la investigació del cas Imelsa, d'una presumpta trama de comissions, desviament de fons i possible emblanquiment de diners.\nHeus ací l'àudio difós:\nEn la conversa, després d'un dinar, Rus i Benavent compten els diners, que suposadament haurien rebut d'un constructor a canvi d'un concurs arreglat d'uns habitatges de protecció oficial. Palren de 'posar el solar a concurs' i de repartir 'el que sobre'. Rus afegeix que han d'anar amb compte 'perquè no els maten'.\nI el tercer àudio difós per la Ser és un fragment de conversa en què se sent una tercera persona que els interromp, i diu a Rus que no treballi tant. Rus li respon: 'Treballe com la mare que em va parir'.\nAhir Rus, veient a venir la filtració, va dir que els enregistraments estant manipulats. Per Rus, les informacions estan 'dirigides i molt ben dirigides' contra ell i ha avisat que li preocuparia que hi hagués 'foc amic' perquè 'seria un harakiri polític': 'No meu sinó del partit'.\nHa desmentit algunes informacions sobre la possessió de societats a Londres i Brasil que servirien per emblanquir diners, com han publicat alguns mitjans, i ha dit que tenia una empresa a Portugal que va dissoldre. 'El problema és que jo m'he d'explicar mentre altres denuncien', ha dit i ha afegit que la investigació judicial es troba en marxa i sota secret de sumari i que ell s'ha assabentat pels mitjans de comunicació.\nEl president de la Diputació de València ha dit que desconeixia les presumptes irregularitats a l'empresa pública Imelsa, origen de la presumpta trama, i ha indicat que els controls 'no els fan els polítics sinó els tècnics', assenyalant cap a la intervenció.\nSobre si aquestes informacions el faran dimitir, Alfonso Rus ha respost: 'L'honor és molt important i la família també, si marxés molta gent podria pensar que he llençat la tovallola'.\nEl també batlle de Xàtiva (Costera) ha afegit que hi ha moltes persones que l'estimen i que té el mateix que quan va entrar en política 'o menys'. Rus ha advertit que marxarà quan ho cregui convenient 'o quan em facin fora, ells s'ho faran'.


Jornada tècnica de cereals i farratges a Lleida\nL’organització agrària destaca que aquest híbrid d’alfals (pasto mulato) pot ser una alternativa molt bona per les zones de regadiu\nAquest farratge oferirà més producció, aproximadament el doble que l'alfals, i major contingut proteic, sent especialment adequat per al consum de cavalls de competició i altres espècies animals.\nLes proves s’iniciaran en una finca d'Alcarràs i en dos explotacions més a la Noguera i l'Urgell.\nJARC-COAG va celebrar el dia 26 de febrer a Lleida una interessant jornada tècnica dedicada al cultiu de cereals i farratges, que va aplegar a uns 200 productors.\nDurant l’acte, en el que van intervenir el president de JARC-COAG a Lleida, Joan Carles Massot, i els caps sectorials de cereals i farratges de l’organització, Lluís Viladrich i Robert Jaimejuan, es va anunciar que en tres finques de regadiu de Lleida es faran proves pilot amb alfals híbrid.\nD’altra banda, els productors professionals que van asssitir a la jornada van valorar molt positivament totes les ponències realitzades per experts en temàtiques que afecten molt els pagesos de cultius extensius.\nL’organització agrària també porta temps denunciant que l’aplicació de la nova PAC perjudica els productors de cultius extensius de Catalunya. Els nous requisits establerts enguany (Pagament verd o Greening), que obliga a diversificar cultius (generalment menys productius), no aporta cap millora de la biodiversitat en un territori caracteritzat per explotacions minifundistes, que ja te una diversitat de conreus en la seva globalitat i amb gran implantació de cultius fixadors de Nitrogen, com podria ser l'alfals.\nFinalment, JARC continua demanant més esforç al DARP en control de fauna salvatge, ja que els productors evidencien que els conills estan provocant greus danys als cereals d’hivern, el porc senglar arrasa el blat de moro a l’estiu i els tals l'alfals. Els pagesos estan suportant els danys sense cap compensació i ni suport econòmic per lluitar contra aquestes plagues.


Encara més verí per a les aigües de La Ribera | Més Alzira\nEncara més verí per a les aigües de La Ribera\nBy mesalzira 10 Abril 2013\nRISC TÒXIC.- La Sèquia Reial del Xúquer, els Ullals del Riu Verd, els aqüífers i l’Albufera en perill si el macroabocador es construeix en la ubicació proposada pel Consorci Ribera-Valldigna. La instal·lació se situa a tan sols 30 metres de la Sèquia Reial i a 5 metres de grans conduccions del reg de la Confederació del Xúquer i de la Sèquia Reial.\nEl passat 3 d’abril va finalitzar el termini per a presentar al·legacions al projecte de construcció d’un abocador de grans dimensions que se situarà al terme de Guadassuar i al mateix costat de la Sèquia Reial. Aquest macroabocador ocuparia una superfície de més de 140.000 metres quadrats -prop de 170 fanecades-, amb una profunditat de més de 35 metres en alguns punts i un volum previst d’excavació de 2.091.000 m3. Anualment podran soterrar-se fins 100.000 tones de residus d’una població de 330.000 habitants de la Ribera i la Valldigna. Aquests són alguns dels motius pels que Xúquer Viu s’oposa a aquest projecte:\nEl projecte podria tenir greus efectes sobre la zona humida catalogada ”Naixement del Riu Verd” i del Lloc d’Importància Comunitària ”Ullals del Riu Verd”. La ubicació de l’abocadorestaria només a 953 metres del límit de la conca d’afecció d’aquesta zona humida. Els “Ullalsdel Riu Verd“ corren greu risc de contaminació per la proximitat d’aquest abocador. Contaminació que podria estar causada per una ruptura de la bassa de lixiviats o pertrencament de les grans conduccions de la CHX i de la ARJ, situades a 5 metres de l’abocador, que per vessament arribaria fins aquesta zona protegida. També es podria produir per contaminació l’aqüífer donat el flux d’aquest, o per desbordament de les aigüespluvials del vas de l’abocador en episodis de fortes pluges.\nIgualment el projecte posa en risc la conservació de l’Albufera de València que podria resultar contaminada a través de la Sèquia Reial. Una ruptura de la bassa de lixiviats podria produirun abocament contaminant en grans volums sobre el canal principal i la Sèquia Reial del Xúquer, el cabal de la qual alimenta directament l’Albufera. Aquesta mateixa contaminació podria produir-se igualment per desbordament de l’abocador en episodis de fortes pluges. La bassa de lixiviats es troba a nivell topogràfic del sòl actual i al costat del canal principal, és a dir per tant a una cota superior a la Sèquia Reial, que en aquest punt està més baixa que laparcel·la on es preveu la bassa. Per tant si haguera una possible ruptura o un episodi de fortes pluges, que desbordara aquesta bassa, el destí d’aquestes aigües seria, segons el pendent del terreny, la Sèquia Reial.\nCal assenyalar que els riscs s’incrementen per la proximitat, a tan sols 5 metres de l’abocador, de grans conduccions de reg de la Confederació del Xúquer i de la Sèquia Reial.(Canal principal i doble canonada de pressió de 1,7 m de diàmetre cadascuna, més xarxa de transport annexa). Una fuita de gran entitat en aquestes canonades podria ocasionarveritables desastres tenint al seu costat la bassa de lixiviats i el vas de l’abocador. No només es troba l’abocador al costat del canal principal, i la doble canonada, sinó també al costat de les canonades de transport de l’aigua que enllacen amb el capçal de reg. Elsdiàmetres d’aquestes són variats però les ruptures, fugues perdudes, són freqüents, i l’aigua que s’escape d’aquestes pot produir, tant inundació de l’àrea de l’abocador, com infiltrar idescalçar el talús de l’abocador, etc…\nEl projecte podria tenir greus afeccions a les aigües subterrànies, tant en l’aqüífer de la Plana Alta sobre el que se situa, com en l’aqüífer veí de l’Ave, ja que segons la cartografiaoficial de la Conselleria de Medi Ambient sobre vulnerabilitat als aqüífers, es comprova quel’emplaçament de l’abocador projectat es troba sobre una àrea de vulnerabilitat als aqüífersAlta. En un radi de distància susceptible de contaminació i en la direcció del flux de l’aqüíferregional es trobaria, fonamentalment els Ullals de Rio Verd, i diversos pous de regadiu.\nPosted in aigua, La Ribera, medi ambient, Xúquer


Colorants Naturals Colorants Sint�tics i Mescles Laques Alum�niques Pigments i Colorants Cosm�tics Colorants t�cnics solubles a l'aigua per deterg�ncia Proquimac Food & Pharma > Productes > Laques Alum�niques CONALAKE�\nLaques Aluminiques CONALAKE� Tot i que els colorants sint�tics es poden utilitzar per colorejar per dispersi�, la millor manera de colorejar per dispersi� es l��s de laques colorants. Les laques colorants aliment�ries son pigments obtinguts per precipitaci� d' un colorant sint�tic alimentari sobre un substrat insoluble (hidr�xid d�alumini) en forma de sal alum�nica. Aix� s�obtenen pigments insolubles en aigua i en la majoria de dissolvents que s�n f�cilment dispersables en productes en pols i que tamb� es poden utilitzar per colorejar fases grasses dels aliments.Presenten diversos avantatges respecte als colorants solubles: facilitat de dispersi� en productes en pols; millor estabilitat a la llum i al calor que els colorants sint�tics dels que procedeixen; ofereixen colors m�s vius i brillants; facilitat de dispersi� en medis grassos i millor resist�ncia a la migraci� del color. S�obtenen laques dels colorants purs en diferents concentracions per a tenir diferents tonalitats i tamb� s�obtenen laques de mescles de colorants sint�tics per cobrir tot l�espectre de colors. Legislaci�:Abans d�utilitzar cap colorant en productes alimentaris s�ha de consultar la legislaci� vigent per determinar quin tipus de colorant est� autoritzat per un producte concret, la legislaci� europea en vigor est� recollida en la Directiva 9436CE (DOCE l23713-29 del 100994) , en el BOE es troba en el Real Decret 200195 (BOE 19 del 22196) i la seva correcci� d�errors (BOE 52 del 290296).\nObservacions:Les cartes de colors que s�adjunten s�n �nicament una orientaci� sobre les tonalitats del colorants, la tonalitat final dependr� de la dosi, del producte on s�apliqui i del proc�s.Proquimac Food & Pharma ofereix als seus clients la possibilitat de desenvolupar productes espec�fics que s�adaptin a la tonalitat requerida pel client. La quantitat m�nima de mescles especials �s\nde 25 kg.


Elies115: "L'almorrana" catalana\nApa, ja està. Aquest dolor per on evaqüem les nostres excrecències, i que periòdicament ens ataca, ja ha passat.\nEl Reial Club Deportiu Espanyol, aquesta cosa que no té equip, ni té país, ni té llengua (se la inventa), ni estadi (i quan el tingui no tindrà ciutat), ni sap fer o ser cap altra cosa que un dolor agut de tant en tant allà on les persones i els països fem les nostres evaqüacions, acaba de perdre la seva segona final de la UEFA, un títol francament menor a escala europea.\nAllà s'han quedat plorant aquells que ahir sentia per la ràdio cridar "aquí estamos los españoles de Barcelona!". Doncs molt bé, allí estan i no se'ls troba a faltar. De fet si els coneixen a ca seu ja serà molt.\nQuè trist, què penós, viure instal·lats en l'anticatalanisme com a raó de ser i d'existir, haver de gaudir proclamant que són tot allò que la gent d'on viuen rebutgem. Ser sense saber perquè. Fer sense saber perquè. Disfrutar només per fotre.\nDoncs avui heu tornat a tenir l'únic que us mereixeu: derrota, humiliació, rebuig. Perquè les risses per la vostra derrota s'han escampat per tots els pobles i ciutats del país.\nL'únic consol que teniu és haver-vos sentit acompanyats per altres almorranes (ja sé que són morenes, però mola més almorranes) nacionals, com el Montilla i el Carod a Glasgow, i el Fernández i el Piqué al Palau Sant Jordi, entre els energúmens, entre els ultres, entre els perdedors, entre els que només tenen raó de ser per coure una mica quan evaqüem les nostres excrecències. I això, cada cop més de lluny en lluny. He he he.\nPublicat per Elies a dimecres, de maig 16, 2007\nRiure de les desgràcies dels altres és lleig.\nSuposo que l'equip de mercenaris estrangers del barça són dels teus.\nAquest any quan el Madrid guanyi la lliga enlloc del barça em recordaré de tu.\nVes a parir a la porta d'un manicomi a riure't dels esgarrats i subnormals.\nCom pot ser això.... sóc català, vaig néixer Catalunya, parlo català, i com pots comprovar també l’escric, i per acabar de rematar la feina, treballo en una institució que en els seus estatuts es defineix com a pública i catalana, però tenim un problema, sóc soci del RCE, quina putada no? Ho dic per tu. Segurament el Doctor Mengele català la va cagar amb mi, em volia convertir en un bon català, amb la barretina, el meu ruc, i el cd de sardanes, o per ser més actual,el darrer hit parede, perdó el darrer número u, per si ets d’aquests que només entens la llengua de Pompeu, d’Obrint pas, però es va oblidar de fer-me soci del FCB, i el penis no s´hem posa erecte quan escolto el Segadors.\nSaps una cosa estimat Goebbels català, estic content d’haver-te llegit, ja que amb gent tant inculta i de mentalitat nacionalsocialista com tu, l’independentisme català serà això una utopia.\nGràcies, moltes gràcies per ser com ets, continua escrivint i adoctrinant a les noves fornades, que així jo seguiré dormint tranquil•lament segur de que mai veuré una Catalunya independent.\nMolt bé, nois. Benvinguts al blog. Millor llegir això que atonyinar aquests éssers estrambòtics que encara van a animar el Reial Club Deportiu Espanyol amb estelades, que Déu n'hi dó...\nMillor llegir això i insultar aquí -queda més en família- que llençar proclames feixistes i espanyolistes cada cop que us acosten un micro.\nApa, que sigueu molt feliços amb el vostre autoodi, enjoy yourself.


pacientes Archives - Pàgina 3 de 7 - Quirúrgica\ngen. 27 0\ndes. 16 0\nParlant sobre incontinència fecal, amb la Dra. Laura Lázaro\nEl passat 12 de desembre, la Dra. Laura Lázaro va ser entrevistada en el programa La Gran Vida de Televisió Badalona, per a parlar sobre la incontinència fecal. Què és la incontinència fecal? Quin és el perfil més comú de pacient? De quins tractaments disposem? En el següent vídeo podràs trobar resposta a aquestes i altres preguntes https://youtu.be/voiw_5HGf54\ndes. 04 0\nQuè és la incontinència fecal? Sovint descobrim que es tracta d'una afecció poc coneguda, fins i tot entre els professionals sanitaris, ja que molts no estan al corrent de totes les solucions que existeixen per a fer front a aquest problema. Aquest desconeixement és encara major entre els pacients, els qui no s'animen a comentar-lo ni amb el seu metge de família....


U.E.LLORET /* INICIO CODIGO PARA IPHONE ----------------------------------------------- */ /* FIN CODIGO PARA IPHONE ----------------------------------------------- */ /* INICIO NOTICIAS DEPORTE BALEAR ----------------------------------------------- */ /* FIN NOTICIAS DEPORTE BALEAR ----------------------------------------------- */ /* INICIO SCRIPT ESTADISTICAS GOOGLE ----------------------------------------------- */ /* FIN SCRIPT ESTADISTICAS GOOGLE ----------------------------------------------- */ U.E.LLORET: ANIMALS O PERSONES\nAquest matí ens ha arribat la notícia indicant-nos que una de les porteries del nostre estimat camp ha patit uns desperfectes. Naturalment no sabem qui han estat "els valents", que aprofitant la foscor, se'ls ha ocorregut tan important gesta. Està clar que alguna cosa hem de fer malament a la societat per que a algú se li pugui passar pel cap destrossar una cosa que s'ha pagat amb els impostos de tots, i que la seva funció no és altra que fomentar l'esport i uns valors que disten molt dels que han de tenir els que han realitzat aquest acte vandàlic.\nDes d'aquí demanaria a aquests 'valents', que es posin per un moment a la pell dels que desinteressadament treballen perquè els joves puguin practicar un esport, i en com es sentirien ells si algú arribés una nit i els destrossés la seva il.lusió.\nAixí doncs des d'aquí volem donar les gràcies a aquests personatges, gràcies per recordar-nos que està molt clar que hem de canviar alguna cosa en aquesta societat perquè no sorgeixin conductes com la que ens afecta.\nPublicat per Adm. Web a 12:08


L'Ajuntament instal·la 500 cendrers i apagaburilles, fruit d'un projecte dels Pressupostos Participatius\nDimarts 08 Juny, 2021\nL'Ajuntament de Reus ha iniciat la instal·lació de més de 500 cendrers i apagaburilles en diferents punts de la ciutat, en compliment d'una de les propostes més votades en l'edició 2019 dels Pressupostos Participatius. L’actuació, dotada amb un pressupost de 10.000 euros, contempla la col·locació de recipients per apagar i dipositar les cigarretes al costat de les papereres urbanes de la ciutat, per tal de minimitzar les actituds incíviques de les persones fumadores i que les burilles s'acabin llençant a terra.\nL'Ajuntament ha adquirit un total de 50 cendrers i 500 apagaburilles, que s'instal·len en una paperera com a suport i que en facilita llençar posteriorment la cigarreta, una vegada apagada. Actualment s'ha finalitzat la instal·lació dels 50 cendrers i un centenar d'apagaburilles, concentrada principalment a la zona centre de la ciutat.\nLa regidora de Participació, Bon Govern i Serveis Generals, Montserrat Flores, ha mantingut aquest dilluns 7 de juny la reunió final de seguiment i retorn amb una de les persones proposants de la iniciativa. La proposta va ser presentada per Gina Castellano Tuesca i Marcelo Castellano i va obtenir 122 vots en el procés participatiu.\nDurant la reunió, en la que també hi han participat tècnics dels departaments municipals de Participació i de Gestió de residus, s'ha informat que el desplegament que, una vegada completada la zona centre, s'estendrà per tota la ciutat.\nReunió amb el proposant d'instal·lar cendrers i apagaburilles a la via pública dels Pressupostos Participatius 2019


Història | falladelpoble.es\nFalla del Poble d´Alboraya\nOrgan de govern\nPremits i Reconeiximents\nPortades de Llibrets\nUn poquet de nosaltres\nUna nit, un grup d’amics decideixen reunir-se en el Carrer Molí, concretament en el “Bar Geype”, per a formar una comissió fallera en Alboraia.\nDesprés de moltes deliberacions, el dia 17 d’octubre de 1974 es reuneixen en el “Teatre de la Passió” per a constituir la primera Junta Directiva de la primera falla d’Alboraia, anomenada des de llavors com la “Falla del Poble d’Alboraia”.\nEl nostre primer President va ser Antonio Senent Bover i la Fallera Major, Inmaculada Carbonell Barres. La Fallera Major Infantil va ser la xiqueta M. Amparo Santonja Bosch i el primer President Infantil va ser el xiquet Daniel Tortajada Forner. També es va formar una Junta Directiva femenina encapçalada per M. Remedios Aguilar Gimeno.\nUna data important de la nostra història va ser l’apadrinament del nostre estendard l’any 1978 per part del Senyor Miguel Sancho Vaño i la Senyora Concepció Alonso de Sancho.\nDestaquem també la fundació l’any 1980 de la penya “El Coet” que eixe any donà a la Falla la imatge de la Mare de Déu dels Desemparats que hui dia custodiem al nostre Casal. Es va realitzar un acte de benedicció el dia 9 de febrer de 1980 sent els seus padrins el Senyor Daniel Tortajada Aguilar i la Senyora Carmen Forner Escrivà.\nFins al 1991 la Falla nomenava tres muses com a acompanyants de les nostres falleres majors: Musa de la Poesia, Musa de la Flor i Musa del Foc. Però a partir de l’any 1992 va quedar tan sols el títol de Musa o Regina del Foc que s’atorgava a la Fallera Major eixint de l’exercici. Hui dia aquest Títol de Musa o Regina es mantenen com a voluntaris i són potestatius per a la Directiva.\nDe sempre la Falla ha estat i continua sent un espai de reunió i d’activitats més enllà dels actes estrictament fallers, realitzant excursions, cavalcades, teatres, paelles, Cap d'Any, playback…, amb una participació nombrosa, es va arribar a tindre més de 300 fallers.\nMolt memorable va ser la celebració en 1999 del 25 Aniversari de la fundació de la Falla. Eixe any es va fer un gran esforç per reunir a tots els presidents, majors i infantils, i també a les 50 Falleres majors, grans i infantils de la nostra història fallera. Va ser un èxit i tan sols no pogueren estar huit títols. L’acte va congregar a un grandíssim nombre de fallers i persones del nostre poble i el saló d’actes es va omplir, va haver-hi gent que es va quedar fora a peu dret.\nEn 2005 es va celebrar també el 25 Aniversari de la donació de la verge dels Desemparats per part de la Penya “El Coet”. Eixe any vam recuperar la tradició d’acompanyar l’acte de la Passa de la Verge amb els anomenats “coeters”, que van ser rebuts amb gran satisfacció per tota la Comissió i pel públic que sempre participa en aquest acte. Es van fer nombrosos actes commemoratius en l’exercici que ens fan recordar-lo com un any significatiu de la nostra història.\nL’any 1991 traslladarem el Casal al Carrer Cervantes, prop de la plaça del poble on es plantava la Falla. La ubicació i les bones condicions del nou Casal posaran fi a la tradicional col·locació de la Barraca que durant anys ens havia fet passar tan bons moments en la plaça. Uns anys després es va traslladar la “plantà” dels monuments des de la plaça del poble fins al mateix carrer Cervantes. Hui tenim nou Casal al carrer Benaguasil, un espai més ampli i en millors condicions que vàrem estrenar en 2017. No hem eixit de la zona centre d’Alboraia i la plantà la fem en el passeig de les vies.\nUn element que no falta al carrer durant la setmana fallera des de 2004 és la carpa, un espai que ens garanteix aforament suficient per a fer dinars, sopars i espectacles.\nLes successives directives de la nostra Falla sempre han tingut especial dedicació la Comissió Infantil, són el futur de la Falla. Això ens ha dut a fer moltes activitats dedicades als menuts: berenars, cavalcades, festes de Nadal, Halloween, globotà, parcs infantils, disfresses, playbacks, teatre, excursions, tallers…\nDes de l’any 2013 tenim una Comissió Juvenil amb membres de la comissió infantil i de la major d'entre 12 i 18 anys. Esta nova comissió prepara noves activitats ajustades als joves i ens donen suport en l’organització d’activitats. Amb aquesta nova agrupació, el futur de la Falla està assegurat.\nAny rere any, el nombre d’activitats que fem durant tot l’any creix: sopars els divendres, teatre, festes, espectacles, dinars temàtics, campionats de jocs, activitats esportives, excursions…, i Falles.\nUna història plena de bons moments i també de moments difícils. El 10 de març de 2020 el recordarem per la suspensió de les nostres festes quan estàvem a punt d’entrar en la setmana fallera. La pandèmia ens ha obligat a estar dos exercicis sense poder cremar falles. Tot i això vàrem tirar d'imaginació i de les noves ferramentes a Internet per a fer activitats a distància.\nEsperem tornar prompte a la normalitat, que tots tinguem salut i que els nostres fallers puguen seguir fent festa.\nEl que començà un grup d’amics en 1974 és ara una associació consolidada que tracta de desenvolupar tota la Cultura que envolta al món Faller.\nEsteu tots convidats a formar part de la nostra història!\nCopyright 2019 - Falla del poble d´Alboraya


Disset escoles de Tarragona no obriran aquest dilluns a causa de la neu\nCcotxes colgats per la neu en un dels carrers d'Horta de Sant Joan.\nEl temporal Filomena afecta principalment la zona de Ponent, el Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre\nActualitzada 10/01/2021 a les 23:12\nA causa del temporal Filomena un total de 20 escoles i instituts de les comarques de Ponent, Camp de Tarragona i Terres de l'Ebre demà romandran tancades, un fet que afectarà 1.641 alumnes. Així ho ha confirmat el Departament d'Educació, que també ha recordat que les nevades en diversos punts del territori català han tingut repercussions, de forma total o parcial, en el servei de transport escolar de 13 comarques. És el cas de l'Urgell, les Garrigues, el Priorat, la Conca de Barberà, la Terra Alta, la Noguera, el Pla d'Urgell, la Segarra o el Segrià. Malgrat això, els centres que tinguin subministraments quedaran oberts per als alumnes que puguin arribar-hi.\nAixí, a causa de la nevada, al Camp de Tarragona, demà no obriran 9 centres educatius: al Baix Camp, l'Escola Serra de Prades - ZER Montsant-Serra de Prades, amb 26 alumnes afectats, i, al Priorat, l'Institut Escola Montsant de Cornudella de Montsant, amb 151 alumnes, l'Escola Pius XII - ZER L'Aglà d'El Molar, amb 19 alumnes, l'Escola Antoni Vilanova i l'Institut Antoni Vilanova de Falset, amb 298 i 490 alumnes respectivament. Tampoc ho farà l'Escola Llicorella - ZER L'Aglà de Gratallops, amb 20 alumnes, l'Escola Serra Major - ZER L'Aglà de La Vilella Baixa, amb 20 alumnes, l'Escola Garbí - ZER Montsant-Serra de Prades de la població de Poboleda, amb 28 alumnes, i l'Escola Montsant - ZER Montsant-Serra de Prades d'Ulldemolins, amb 26 alumnes.\nHi ha quatre comarques afectades pel transport escolar: es cancel·la a l'Alt Camp, a la Conca de Barberà i al Priorat, i, al Baix Camp, es mantindrà el servei amb afectació de la línia de Prades.\nA les Terres de l'Ebre no obriran 8 centres educatius: a la Terra Alta, les escoles la Gessera de Caseres, amb 11 alumnes, l'Ametller de la Pobla de Massaluca, amb 19 alumnes, El Diví Mestre de Vilalba dels Arcs, amb 39 alumnes, Els Castellets de la Fatarella, amb 43 alumnes, Sant Blai de Bot, amb 43 alumnes, Doctor Ferran de Corbera, amb 50 alumnes, i Montsagre d'Horta de Sant Joan, amb 63 alumnes, i, a Ribera d’Ebre, l'Escola Josep Riba de l'EMD de la Serra d'Almos, amb 11 alumnes.\nTambé s'ha cancel·lat el servei de transport a la comarca de Terra Alta i, a Móra d’Ebre, tot i que es manté el transport escolar, s'ha suspès la ruta de Tivissa a Móra d'Ebre.\nA les comarques de Ponent demà no podran obrir 3 centres educatius: al Segrià, l'Escola Francesc Feliu d'Aitona, amb 239 alumnes, i a les Garrigues, les escoles Vall Major de Bovera, amb 13 alumnes, i la Mare de Déu de Montserrat de l'Albagés, amb 22 alumnes.\nPel que fa al transport escolar, s'han cancel·lat les rutes del Segrià, les Garrigues, la Noguera, la Segarra, l'Urgell, el Pallars Jussà i el Pla d'Urgell.\nTrenta-set centres educatius de tarragonins no reobren aquest dilluns a causa del temporal\nComenta el contingut : Disset escoles de Tarragona no obriran aquest dilluns a causa de la neu


Habitatges tutelats | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\n-Seria la darrera cosa que faria. Jo per poc que pugui vull viure i morir en el meu propi domicili. El que passa és que avui dia ja hauria d’haver per poder-ho fer serveis d’atenció domiciliària com passa en la majoria de països europeus.\n-M’han explicat, Enriqueta, que hi ha alguns municipis on s’han començat a fer habitatges tutelats per a gent gran i això també pot ser una gran solució.\n-Mariana, no en sé res d’aquests habitatges, per què no m’ho expliques?\n-Són petits apartaments en què hi pots viure sola o el matrimoni. A més a més, tenen serveis específics per a gent gran, com sociosanitaris, d’atenció domiciliària, de menjador, de bugaderia i molts d’altres.\n-Deu ser el mateix que quan vas de viatge, en lloc de tenir una habitació d’hotel, tens un apartament en què si vols també hi pots fer el menjar.\n-Així és Enriqueta. El que passa és que només n’hi ha en els municipis on l’Ajuntament es preocupa per la gent gran, cosa més aviat escassa per no dir nul•la.\n-Escolta Mariana, per què no fem que els sèniors ho demanin a l’Ajuntament?


1984 | Els llibres de la meva vida\nLes aventures d’en Tom Sawyer →\n1 Setembre 2008 a les 12:38\naquest llibre és molt més que una novel.la de ciència ficció\n1 Setembre 2008 a les 17:21\nSí, així són els grans!\n9 Setembre 2008 a les 9:30\ntots els grans llibres s’escapen a l’encotillament d’un gènere. També passa amb les pel·lícules. Els gèneres ens ajuden a ubicar-los en una primera aproximació, però si són bons de debò cal matisar les etiquetes. Perquè en els matisos, en els petits detalls, hi rau la grandesa.


màquina de llençament de detergents de roba, material d'embotellat de detergents de safareig. Npackfiller.com\nPodeu triar els detergents de roba per embotellar diversos tipus.\nNPACk dissenya i construeix màquines de farciment i embalatges per a detergents.\nLes nostres màquines d'ompliment de detergents per a la roba estan dissenyades per satisfer les necessitats canviants de la indústria de detergents de roba. fabriquem la maquinària idònia per cobrir les vostres necessitats d’ompliment de detergents de roba i complir els vostres objectius de producció.\nLa màquina d'envasament química de 50-1000 ml per a envasos d'ampolles de líquid viscós amb menys volum de 1000ml. Amb una màquina automàtica d’envasament d’ampolles, màquina d’ompliment, màquina rotativa d’encapsulat, màquina d’etiquetatge d’enganxament / autoadhesius, la línia d’envasament química és una línia de producció completa que envasa i segella cartrons. Aquesta màquina d’envasament d’ampolles ràpida i eficaç processa líquids viscosos baixos, com netejadors, sabons líquids i altres líquids viscosos de baix contingut i aplica taps antirrobo.\nLa màquina automàtica d'ompliment de líquids per a lavabo es pot utilitzar per omplir diversos líquids àcids o alcalins, com netejador de WC, depurador d'olis de cuina, detergent per a la roba, desinfectador de mà, etc. La màquina adopta una línia de transport de blocs de posicionament, que es pot aplicar a diversos ...\nLa màquina de farciment de sabó líquid del tipus de revestiment va començar des de l'inici, desemmotllament d'ampolles, neteja d'ampolles, ompliment de productes, tapatge d'ampolla, etiquetatge, embalatge fins a la fi de la línia, segellat, envasat. És un sistema totalment automàtic que només necessita un supervisor per veure la línia de funcionament automàtica completa ...\nS'adopta la ració del pistó, que integra components electromecànics i pneumàtics. Els aparells elèctrics i els components pneumàtics són marques conegudes, controlades per pantalla tàctil i PLC. El disseny és raonable, l’estructura compacta i la forma bonica. Disposa de la ...\nmàquina automàtica d'ompliment de detergents i líquids desinfectants\nAquesta màquina està especialment feta per a tot tipus de materials, com ara oli, rentat de plats, gel, xampú, etc. Tota la part de contacte amb l'oli químic és d'acer inoxidable d'alta qualitat. En ajustar ...\nmàquina automàtica per omplir detergent alcohòlic sanitari de mà\nAquesta màquina de farciment és un equipament totalment automàtic per omplir diversos materials. Generalment es connecta amb altres equips automàtics en una línia de producció d'ompliment. Amb el disseny de doble brocs i transportadors individuals d'ompliment, aquesta màquina aconsegueix ...\nLa línia d’ompliment consisteix principalment en dues parts, d’ompliment i tapatge, amb una longitud total de 6 metres. Es pot connectar màquina de segellat de paper d'alumini, màquina etiquetadora i impressora d'injecció de tinta per formar una línia de producció més alta d'automatització.\nAquesta és la nostra màquina de farciment de recent desenvolupament. Ha arribat al nivell avançat internacional, parcial ha superat el producte similar. Està a l'estranger, també certificat pel magnat químic de fama mundial. Aquesta és una màquina de ompliment de pistons en línia per ...


Tot vindicant la ideologia (Sara Moreno)\nFa dues setmanes la Fundació Jaume Bofill va presentar l’informe L’agenda de la política educativa a Catalunya: una anàlisi de les opcions de govern (2011-2013), en què s’analitza fins a quin punt les polítiques adoptades durant aquest període responen a condicionants del context de crisi econòmica o bé a opcions polítiques determinades. L’estudi conclou que la situació econòmica actual no justifica les retallades en matèria educativa i, tal com ha transcendit als mitjans, apunta al caràcter ideològic de les decisions preses. Hores després de la seva presentació pública, el departament d’Ensenyament va emetre un comunicat per, textualment, “respondre a les interpretacions poc rigoroses i esbiaixades d’aquest darrer informe de la fundació, que considera ideològic i realitzat a partir d’una forma de treball caduca”. Tot plegat convida a reflexionar sobre l’ús del concepte ideologia i la seva relació amb la política i la ciència.\nXavier Bonal i Toni Verger, autors de l’informe, analitzen la influència que l’opció política de l’actual govern ha tingut en matèria educativa. S’entén que tota opció política respon a unes determinades idees respecte a com han de ser les coses. Tal com explica el sociòleg Karl Mannheim a Ideologia i utopia, les ideologies depenen de qui les defensa i de la seva posició en el medi social. Des d’aquesta perspectiva, ideologia i política són conceptes indestriables que no haurien d’incomodar. La ideologia en política no és un demèrit sinó una necessitat. El problema de la ideologia política apareix quan es nega la pròpia i s’acusa els altres de tenir-ne. El mateix Mannheim recorda que un element comú en les dues definicions que proposa d’ideologia és “el fet que cap de les dues es refia només del que ha dit l’oponent per arribar a entendre el significat de les seves paraules i la seva intenció”. Pressuposar intencionalitat en l’altre és un indicador de la pròpia ideologia. Més encara quan el suposat “opositor” forma part d’un món aliè a la política, com podria ser el cas del món acadèmic.\nEl principal argument de la consellera Irene Rigau a l’hora de criticar l’informe de la Fundació Jaume Bofill és que té poc rigor metodològic i, per tant, que el contingut de l’informe és ideològic. Mentre que la ideologia i la política són conceptes indestriables, la ideologia i la ciència són conceptes que cal separar. El coneixement científic es basa en postulats teòrics i evidències empíriques. En les ciències socials no es dóna el monisme metodològic de les ciències naturals, és a dir, s’accepta que hi ha més d’un mètode per investigar sobre la realitat social. Ara bé, el debat sobre l’estatus científic de les ciències socials fa temps que està superat i desvinculat de les qüestions relacionades amb el mètode utilitzat.\nMés enllà del cas de l’informe esmentat, és important preguntar-se per les conseqüències que suposa negar la ideologia política. Precisament, el balanç del ple monogràfic sobre pobresa i desigualtat que es va celebrar la setmana passada al Parlament de Catalunya resulta un bon escenari d’anàlisi. La posició del govern de la Generalitat, abans i després del ple, va ser molt clara: no hi ha diners, ni es disposa dels instruments necessaris per canviar les polítiques envers la pobresa. Contràriament, l’oposició va denunciar la manca de voluntat política, tot reclamant més acció de govern.\nQuan es justifica l’ statu quo de les polítiques contra la pobresa apel·lant al determinisme econòmic que impossibilita el canvi també s’amaga el caràcter ideològic de la decisió política. Afirmar “som sensibles amb la pobresa però no tenim diners” és un fals argument, perquè s’obvia que la política implica prioritzar. En la mesura que els criteris de priorització no són homogenis entre les diferents propostes polítiques, s’evidencia l’existència d’ideologies per un cantó i l’altre. Malgrat la connotació que arrossega el concepte, reconèixer la pròpia ideologia hauria de ser un valor afegit en política, sobretot en un context en què creixen el descrèdit i la desafecció ciutadana cap a l’exercici de la política.\nUn altre sociòleg, Max Weber, explica a El polític i el científic que el polític ha de combinar dues ètiques: l’ètica de la convicció, fruit del propis ideals, i l’ètica de la responsabilitat, com a estratègia pràctica per evitar que els ideals impliquin objectius no desitjats. Sense entrar a debatre aquesta qüestió, no és admissible justificar les decisions d’un govern apel·lant a l’ètica de la responsabilitat quan la raó de fons respon a l’ètica de la convicció. Transparència també és no amagar la ideologia en política.


cuinant.blog: Crema de carabassó amb formatge.\nPer a la jornada d’avui us convido a preparar un crema fresqueta de carabassó i formatge. A més d’usar verdures de temporada també tindrem una elaboració que tant podem menjar calenta com freda, cosa aquesta darrera,. que recomano per a aquets dies tant calorosos.\nLa crema que us proposo avui la vaig cuinar fa pocs dies, amb uns carabassons que va cultivar el meu pare , en Toni Fernández Rodrigues, al seu hortet del Camp de Sa Mar. Com podeu veure a la fotografia , tres carabassons, que junts pesaven casi 5 kilograms. Tot un goig de verdura!\nTambé dir-vos que fa poc que he començat una sèrie de video-classes de cuina pel youtube, i si voleu veure “en viu” la recepta que us proposo avui, ho podeu fer en el següent enllaç: https://www.youtube.com/watch?v=fIJdQwAazws\nCrema de carabassó i formatge:\n2 kilograms de carabassons, 1 ceba, 50 grams d’oli d’oliva, un tassó de llet o nata, sal, pebre bo negre i nou moscada, dos porros, 4 patates grosses, un poquet de moraduix, 200 grams de formatge i aigua.\nEn primer lloc netejam la verdura i les patates i ho tallam a dau petitons. Dins una cassola posam a sofregir a foc fort tota la verdura i quant comenci a agafar color doradet afegim les patates i tot junt ho feim coure, ara a foc fluix , per tal que tot es vagi confitant. Passat uns minuts afegim el formatge i deixam que aquest es fongui. Afegim l’aigua justa per a cobrir el cuinat i les espècies. Deixam coure a foc lent fins que tot sigui tendre i acabam refinant sa crema amb sa nata o sa llet.\nAra ja li podem donar turmix, passar per un colador xino , rectificar de sabor si fa falta i ja la podem servir. Aquesta crema tant la podem servir freda com calenta.\nEl carbassó, està compost d'un 95% d'aigua. Aquest vegetal te molt poc contingut calòric, per aquest motiu és altament beneficiós per a l'organisme. 100 grams de carbassó només aporten 15 grams de calories, però en canvi conté una molt bona quantitat de fòsfor, el potassi, el magnesi i el calci.\nPer poder obtenir tots els seus beneficis, el carbassó ha de ser cuinat al vapor ( com totes les verdures) ; malgrat no és molt habitual en el nostre “receptari” cal recordar que també es pot menjar cru.\nEl carbassó posseeix una bona quantitat de vitamines, i també com moltes fruites i verdures , s'ha de tenir en compte que no s'ha de pelar, ja que la pell te gran part dels nutrients . La vitamina C, vitamina B3 i un gran contingut de fibra, fan del carabassó un vegetal imprescindible.\nCuriositats del carabassó:\n· La pectina que aquest vegetal conté el fa molt suau a l'hora de coure.\n· El carbassó és una verdura ideal per a les persones que volen aprimar, això es deu al contingut abundant de fibra i les seves escasses calories.\n· El carbassó groc es menja cru i és deliciós acompanyat amb una mica de suc de llimona. D'aquesta manera podem obtenir tots els beneficis dietètics.\n· El carbassó s'ha de menjar fresc i és recomanable no guardar-lo més de cinc dies a la nevera, ja que es corre el risc que es perdin tots els seus nutrients\n· Les flors del carabassó també són comestibles. Tradicionalment es mengen farcides o arrebossades.\n· Tumbet, carabassons farcits, carabassons arrebossats, escudella fresca, crema, pizza de carabassons, coca de verdura (carabassó) , canelons de carabassó o truita de carabassons....són infinites les aplicacions d’aquest vegetal. Això si, sempre cuit el seu punt ( uns 10 minuts), no més.\nBona setmana i dins d’aquí a 7 dies.


La Fiscalia demana als Mossos precintar les escoles obertes per al referèndum\nLa Fiscalia Superior de Catalunya demanarà als Mossos d'Esquadra precintar els col·legis electorals designats per al referèndum de l'1 d'octubre i desallotjar abans del 30 de setembre a les persones que estiguin dins.\nLa Fiscalia ordena la identificació dels responsables dels col·legis participants en el referèndum\nFiscalia demana informació a 31 ajuntaments pel seu suport al referèndum il·legal\nEn la instrucció del fiscal superior de Catalunya, José María Romero de Tejada, que es preveu traslladar aquest dimecres a la reunió amb comandaments policials, demanarà que s'identifiqui a les persones que estiguin al centre i participants en l'ocupació i s'incautin especialment urnes , equips informàtics, paperetes, documentació i propaganda.\nEl fiscal demanarà als Mossos que també vigilin la integritat dels precintes fins a les 21 hores de l'1 d'octubre, de l'informin de si hi ha casos en què es trenca dit precinte, a més d'assegurar que no es constitueixen les taules.\nLa policia catalana, abans de les 7.30 hores de diumenge --hora i mitja abans de començar la votació--, també haurà de "impedir l'accés" als collegis als responsables de les taules, identificar-los i, si escau, confiscar urnes , equips informàtics, paperetes i documentació o propaganda electoral.\nRÀDIO DE 100 METRES\nEn el cas que el punt de votació estigui situat a l'interior d'un edifici molt ampli, els agents hauran de "evitar igualment que es voti en un altre lloc del mateix establiment o al seu voltant --inclosa la via pública--, fins a un ràdio es seguretat de 100 metres del local designat ".\nEls Mossos també han de donar compte a la Fiscalia abans de les 9 hores del diumenge del detalls dels punts de votació que es trobin degudament tancats i també "d'aquells que hagin estat ocupats per persones amb intenció de procedir a formalitzar la votació".\nAJUDA D'ALTRES POLICIES\nL'ordre de la Fiscalia estableix a més que la policia catalana podrà demanar collaboració a les policies locals i, si aquesta no fos suficient, requerir els suports necessaris a les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat "especialment durant el dia 1 d'octubre".\nRomero de Tejada donarà al major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, aquestes "instruccions precises" a la reunió de dimecres, després que s'hagin produït crides i convocatòries per dur a terme el referèndum malgrat haver estat suspès pel Tribunal Constitucional ( TC).


El que em passa pel cap: "QUÈ HI PODRÍEM FER" de Pere Calders\nNúria Pujolàs 29 d’octubre de 2012, a les 7:38\nha,ha,ha...ja l'havia llegit però m'ha tornat a fer riure...molt bona tria!\nEl que em passa pel cap 29 d’octubre de 2012, a les 22:01\nQuan un conte és bo sempre fa riure, oi?\ncantireta 29 d’octubre de 2012, a les 11:23\nBrillant...!! Tinc una alumna que va escriure un conte a classe sobre un conill esquarterat dins d'un barret de mag que fuig del davant d'un tren per por a morir atropellat. Fèiem microcontes a classe, i aquest era brillant, igual que 10 més. Estic contentíssima d'ells :0)\nAbraçades gegantines, maca!\nEl que em passa pel cap 29 d’octubre de 2012, a les 22:04\nJa me'l deixaràs llegir si el tens encara. Quins records tan bonics dels teus alumnes! És clar que ells també els deuen tenir de la PROFESSORA! ;D\nSílvia 29 d’octubre de 2012, a les 18:40\nÉs boníssim, Glòria! Calders té un humor brillant i finíssim. Us ho devíeu passar genial, que corri la llengua que corri. Petonets\nEl que em passa pel cap 29 d’octubre de 2012, a les 22:08\nCalders té una imaginació i un humor per treure's el barret.\nEl Correllengua va anar força bé, el temps va aguantar sense ploure i va ser un no parar de activitats. I els poetes van procurar que corres la llengua a la Marató (4 hores) de Poesia :D\nM. Roser 29 d’octubre de 2012, a les 20:34\nMolt divertit, com la majoria dels seus contes...Aquests dies, el senyor, deu roncar de valent amb aquesta lluna plena tan clara...\nEl que em passa pel cap 29 d’octubre de 2012, a les 22:09\nAi, si, pobre dona, si no és que ja s'ha divorciat...


L'ajuntament de la Pobla aprova un pla contra l’absentisme escolar - Periòdic del Camp de Túria\nL’ajuntament de la Pobla aprova un pla contra l’absentisme escolar\nL’objectiu és garantir el dret i l’obligació a l’escolarització fins als 16 anys\nL’ajuntament de la Pobla de Vallbona elabora un Pla municipal d’intervenció en l’absentisme escolar com a mesura per reduir la falta d’assistència als centres escolars i que poden ocasionar altres conductes de risc com ara l’abandó escolar i el consum de drogues. Esta iniciativa preveu millorar la comunicació interdepartamental i engloba les àrees de Serveis Socials, Policia Local, centres educatius, centre de salut, gabinet psicopedagògic municipal i el Consell Escolar.\nEn este pla s’estableixen les condicions en què es considera absentisme escolar per ajudar els centres a detectar els possibles casos. En este sentit es determinant els retards sistemàtics, les faltes intermitents o a una matèria determinada i altres casos que es puguen produir.\nAmb este pla es vol aconseguir una coordinació interinstitucional eficaç i sensibilitzar la població sobre el dret i l’obligació a l’educació dels menors de 16 anys. Per això s’han dissenyat diferents estratègies d’intervenció per a donar resposta a cada cas. El pla d’actuacions comporta des de la intervenció per part del centre, de serveis socials o en els casos necessaris, emprendre accions legals. El pla inclou un protocol d’actuació de tots els agents implicats en l’execució d’aquest.\nA principi de curs, en cada centre s’enviarà a les famílies el calendari escolar i l’horari d’obertura dels centres educatius. També se n’informarà Serveis Socials i la Policia Local. A partir d’ací els tutors controlaran les faltes d’assistència de l’alumnat i comunicarà als pares quan es produïsquen faltes, les responsabilitats legals i la necessitat de justificar-les.\nTags: absentisme escolar, educació\nRedacció 13 maig, 2019


Els nostres professors i un equip de suport qualificat sempre asseguren que els nostres estudiants siguin la nostra prioritat número u.\nICOT us ofereix l'oportunitat de tenir una aventura inoblidable en la qual podreu fer nous amics, tenir noves experiències i us donarà una nova visió de la vida. Canvieu la vostra manera de veure el món amb ICOT.\nEl nostre lloc web conté tota la informació que necessiteu per iniciar-vos en el vostre viatge cap a una nova vida a Irlanda, així que preneu-vos el temps i exploreu el lloc. Aquests són alguns enllaços importants que us ajudaran a començar:


LA MÚSICA ALS CARRERS DE BANYOLES. Articles, publicacions i projectes actuals d'en Joan Anton Abellan\nLA MÚSICA ALS CARRERS DE BANYOLES\nnúm.902, 903 i 904, desembre 2008, gener i febrer 2009\nQuan encara ressonen en les nostres oïdes la tenora, el tible i el flabiol, que les cobles van fer sonar per Sant Martirià i abans de que s'acabi l'any del centenari del naixement del mestre Manuel Saderra, crec que seria bo de fer un repàs als carrers que, el consistori banyolí, al llarg dels anys, ha dedicat als compositors i als músics en general.\nI que millor que, per començar aquest recull, ho fem per aquell que porta el nom de la nostra dansa, la sardana. L'any 1965, amb motiu de que Banyoles va ser nomenada Ciutat Pubilla de la Sardana, l'Ajuntament va decidir donar-li el nom a un carrer que tot just s'acabava d'obrir. Es així com el 2 de maig d'aquell any es va inaugurar el Carrer de la Sardana, un carrer que en aquella època era molt mes curt, però que a partir de 1992 va des de les Rotes al passeig Dalmau.\nI ja que parlem de sardanes, res millor que seguir amb alguns noms, que de bon segur es poden incloure dins dels millors compositors d'elles. Al barri de Can Puig, des del 17 de novembre de 1975 hi ha el Carrer de Josep Saderra, en record d'aquest compositor nascut el 1883 a Sant Feliu de Pallarols i mort a la mateixa població l'any 1970. Deixeble del seu pare, es va iniciar en el mon de les sardanes l'any 1903. A causa del seu matrimoni, es traslladà a viure a Banyoles on formà part dels Juncans i de l'Orfeó Popular Banyolí, on actuà com a fiscorn; dirigí les cobles La Principal de Tortellà i La Principal de Banyoles.\nGermà d'en Josep, n'és en Manuel, al qual el 27 de març de 2000 se li va dedicar, a la zona del Pla de l'Ametller, el Parc de Manuel Saderra i Puigferrer. Nascut també a Tortellà, tot just enguany ha fet cent anys, es va traslladar de jove a Banyoles, on va prendre música de la ma del seu germà Josep. Al llarg de la seva vida va composar mes de vuitanta sardanes, actuant com a trompeta en les cobles La Unió, La Principal de Banyoles i La Principal de Girona; l'any 1959 va fundar la coral Agrupació Polifònica de Banyoles. Tot i que durant un temps residí a Sant Eugènia de Ter, l'any 1957 retornarà a Banyoles, on hi romandrà fins a la seva mort ocorreguda l'any 2000.\nMolt a prop d'aquest parc, hi ha el Carrer de Cassià Casademont, professor de viola i compositor, nascut a Banyoles l'any 1875. De ben petit es va traslladar a viure a Girona, i als quinze anys ja tocava el violí al Teatre Municipal de Girona. Als 25 anys va dirigir a Sabadell l'orquestra de balls i concerts Els Fatxendes i diversos cors, i va fundar l'orquestra Clàssica. A Barcelona es va fer càrrec de la direcció d'alguns orfeons i, el 1908, del cor Catalunya Nova. Va dirigir els orfeons Pirinenc, L'Eco de Catalunya i va fundar l'Orfeó Montserratí. Va morir a Barcelona l'any 1963 i deixà escrites 377 composicions, entre elles mes d'una quarentena de sardanes i diverses òperes i corals escrites.\nTornant al barri de Can Puig trobarem un altra carrer dedicat a un il·lustre músic banyolí, el Carrer del Mestre Mateu. El nom d'aquest carrer, aprovat en el ple municipal del dia 17 de novembre de 1975, vol recordar la figura d'aquest home, nascut a la nostra ciutat el 1883 i que dedicà tota la seva vida a la música, tant com a professor com a compositor. Tocava el violí, violoncel, guitarra, piano i molt especialment l'orgue, que interpretava a les diferents esglésies de la comarca, com a Santa Maria dels Turers, la Capella de l'Asil o l'església de Santa Maria de Porqueres. Fou el director i mestre del cor de l'Escolania Parroquial; dirigí diferents grups de caramelles i alguns conjunts corals de les Escoles Municipals i fundà la Schola Cantorum de Nostra Senyora de Montserrat. Va morir a Banyoles l'any 1961.Quan encara ressonen en les nostres oïdes la tenora, el tible i el flabiol, que les cobles van fer sonar per Sant Martirià i abans de que s'acabi l'any del centenari del naixement del mestre Manuel Saderra, crec que seria bo de fer un repàs als carrers que, el consistori banyolí, al llarg dels anys, ha dedicat als compositors i als músics en general.\nSeguint en el mateix barri i prop de la plaça dels Sants Abdon i Senen, patrons del terme de Banyoles, trobem un altra carrer dedicat a un music banyolí, nascut precisament el dia de l'onomàstica d'aquests dos sants de l'any 1893: el Carrer de Rossend Palmada i Teixidor, nom aprovat en el ple municipal del dia 27 de març de 2000. Músic i compositor, al tretze anys va debutar com a flabiolaire a la cobla "Els Juncans" i va participar en el cor del Monestir de Banyoles. Va fer els estudis de Dret Administratiu i Ciències Exactes a la Universitat de Barcelona i va ocupar els càrrecs d'interventor municipal a les Borges Blanques i a Banyoles. Entre altres activitats, cal a dir que va ser promotor de certàmens musicals, va ajudar a restablir el Ball del Tortell d'Esponellà i va fer estudis sobre folklore i sobre la història de la sardana. Morí a Banyoles l'any 1988 deixant escrites mes d'una seixantena de sardanes.\nJust davant de l'IES Pla de l'Estany, entre aquest i la carretera de Camós, i ha un carrer de nova formació, amb el nom aprovat en el ple municipal del dia 29 de desembre de 2003, el Carrer de Joaquim Pecanins i Fàbregas. Nascut a Prats de Lluçanès el 1883, va estar força vinculat a Banyoles doncs exercí de professor de l'Acadèmia Abat Bonito. Va cursar els seus primers estudis musicals a Prats de Lluçanès i aviat es traslladà a Barcelona on els acabà. Als nou anys guanyà un primer premi en un concurs de violinistes, a Vic, i abans dels dinou guanyà tres premis en el Certamen de Cançó Popular Catalana. Estudià el batxillerat en el seminari de Vic. Fou nomenat director del Conservatori de Música i de l'Orfeó de Manresa. Va completar els seus estudis a Alemanya, París i Suïssa. Va viure a Terrassa on va dirigir l'Escola Coral i l'Escola de Música i va fundar el Conservatori de Música. També va ser director de masses corals a Catalunya i València. Com a compositor ens va deixar un centenar de sardanes, la partitura de dues obres teatrals, nombroses cançons nadalenques, diverses composicions per a orquestra i orfeó, etc. Va escriure la lletra de moltes cançons que musicà ell mateix, completà els fragments solts d'algunes cançons populars i publicà una diversitat d'articles en la premsa barcelonina. A Banyoles, seleccionà i harmonitzà cent cançons populars. Va morir a la seva població nadiua el 1948.\nSeguint aquest viatge musical pels carrer de Banyoles ens trobem amb altres dos carrers, però en aquest cas dedicats a dos personatges catalans que ultrapassen l'àmbit nacional. El primer d'ells, es la Plaça del Mestre Pau Casals, tot just on hi ha el casal d'avis de Banyoles, un nom que fou aprovat el 31 d'octubre de 1973 per recordar aquest català universal, nascut a El Vendrell el 1876 i mort a San Juan de Puerto Rico el 1973, i que va ser compositor, director d'orquestra i, sobretot, violoncel·lista. Estudià a Barcelona, Madrid, Brussel·les i París. El 1897 esdevingué professor de violoncel a l'Escola Municipal de Música de Barcelona. Entre les seves iniciatives es destaquen les fundacions a Barcelona, de l'orquestra Pau Casals, i de l'Associació obrera de Concerts. La seva vida experimentà un canvi important arran de la Guerra Civil i de la Segona Guerra Mundial. Exiliat voluntàriament a Prada (Conflent), esdevingué un defensor infatigable de la pau, de la llibertat i de les minories oprimides. Posteriorment, residí a Puerto Rico, on fundà el Festival Casals. El 1971 fou estrenat el seu himne a la pròpia seu de les Nacions Unides.\nL'altra músic i compositor de renom universal, al que se li va dedicar un carrer, va ser Isaac Albèniz. En el ple municipal del dia 17 de novembre de 1975, es va decidir donar-li el nom de Carrer d'Albeniz, al carrer que hi ha per sota de l'actual seu del Consell Comarcal. Nascut a Camprodon l'any 1860, va començar els estudis de música i piano a Barcelona primer, i a París, després, essent alumne també del Conservatori Reial de Brussel·les. Als 8 anys ja va fer concerts a moltes ciutats catalanes. De Barcelona va passar a Madrid, i d'aquí va marxar a l'Argentina, Brasil, Puerto Rico, Cuba i Estats Units. Més tard es va establir a París, on juntament amb Londres, Niça i Barcelona, van ser les ciutats que varen centrar la seva actuació artística els anys darrers de la seva vida. Va morir l'any 1909 a Cambó, al Pais Basc.\nPer últim, tot i que defuig del concepte de music i compositor dels anteriorment nomenats, quedaria per esmentar la Plaça d'en Xesco Boix, a tocar de la Plaça de Sant Pere. Fou aprovat en el ple municipal del 30 de setembre de 1993, i vol retre homenatge al que fou músic, cantant i animador d'espectacles per a nens, en Francesc Boix i Masramon. Nascut a Barcelona el 1946, i molt influenciat per la música de Pete Seeger, va ser fundador del Grup de Folk. Després es va dedicar a la cançó, amb el grup "Ara va de bo", i finalment va actuar tot sol com a animador d'espectacles per a la mainada recuperant i adaptant al català cançons oblidades tant del nostre folklore com del internacional. Va morir a Malgrat de Mar l'any 1984.


Imatge d'arxiu del Rugby Tarragona | Rugby Tarragona\nEl Rugby Tarragona jugarà a l'Anella Mediterrània però entrenarà a l'Antiga Laboral\nLa Covid-19 té el rugbi en la més profunda de les incerteses. No hi ha data per tornar a competir. El Rugby Tarragona jugaria a l'Anella però entrenarà al Complex Educatiu\nper Joan Alfons López dissabte, 22 d’agost 2020 - 06:00h\nEl Club Rugby Tarragona torna a viure una nova època d'incertesa màxima. Quan no ha estat una crisi econòmica global, ha estat una expropiació d'instal·lacions que l'està tenint en un mar de dubtes durant catorze anys. Ara, per acabar-ho d'adobar, la Covid-19 no els permet saber ni si podran jugar. El rugbi, un esport de màxim contacte, no sap quan podrà competir pel que fa a la campanya 2020-2021 i el club tarragoní i tots els altres es troben amb l'ai al cor.\nAl cas dels Voltors se li suma el fet de l'absència d'instal·lacions pròpies des del 2006, quan li van ser expropiades per realitzar un terreny de joc per a un Nàstic que acabava d'ascendir a Primera Divisió. Des d'aleshores, el club ha entrenat i competit al Complex Educatiu de Tarragona pagant un lloguer mensual de 1.000 euros per unes instal·lacions força deficients.\nTrasllat parcial a l'Anella Mediterrània\nDesprés d'anys lluitant, el club esperava un trasllat total a l'Anella Mediterrània però al projecte inicial figurava la instal·lació d'una gespa que no era l'adient per a l'exigent pràctica esportiva del rugbi. L'entitat necessita gespa artificial per mantenir l'activitat de tots els seus equips a l'hora d'entrenar i jugar però l'actual gespa no ho permet. L'entitat presidida per Andrés Lechuga ha hagut d'escollir entre jugar o entrenar i han apostat per competir a l'Anella i entrenar a l'Antiga Laboral.\nAndrés Lechuga espera que la temporada 2020-2021 pugui començar | Rugby Tarragona\nEl màxim mandatari del club reconeix que «estem com l'any passat o una mica millor, a l'Anella s'han fet adequacions respecte al projecte inicial i el resultat és que no el podrem fer servir per entrenar i jugar i només farem ús els caps de setmana per competir». Per tant, tocarà entrenar a una laboral amb qui «haurem de renovar el conveni amb les despeses que això suposa; seguirem lluitant per a què el camp de l'Anella el facin de gespa artificial, que és el que necessitem perquè la gespa natural no pot suportar l'estrès de tots els equips del club», sentencia Lechuga.\nDesgast i incertesa de cara a la competició\nEncara que la situació hagi millorat una mica, el cansament dels mandataris dels voltors és notori: «Catorze anys de lluita i enguany complim 34 d'existència i estem com estem». I, malauradament, la cosa pot anar a pitjor si la Covid-19 torna a donar més guerra: «Hem fet un protocol de prevenció de contagis, l'aplicarem perquè ja el tenim validat per la Federació, farem el que puguem com tots els esportistes i els clubs per tirar endavant».\nEstà previst que l'activitat esportiva torni al setembre però encara no hi ha data per tornar a competir: «Començarem a entrenar en el mes de setembre però no està clar quan s'iniciarà la competició, sona la possibilitat que al febrer però és un esport de contacte, intens i molt proper, és molt complicat. Si no hi ha competició, la gent no estarà motivada per entrenar. Perdríem socis i jugadors i farem marxa enrere després de molts anys de feina», reconeix un entristit Andrés Lechuga.\nQuan no és per un fet és per l'altra però, un any més, el Club Rugby Tarragona no viu un estiu tranquil. Els toca seguir remant.


Lluc, sense cap pretensió de descriure un passatge de ciència ficció, ni de mostrar-nos Jesús com un súper heroi, utilitza el llenguatge simbòlic per expressar realitats difícils de plasmar amb paraules, com són les vivències i experiències internes.\nEns parla de l’Esperit Sant com aquell que porta la total llibertat, la creativitat constructiva i la saviesa per a discernir, i també del diable com expressió del fanatisme, la destrucció, l’engany i la mentida.\nL’evangelista en la seva obra ens diu que Jesús és ple de l’Esperit i és qui el condueix al llarg de tota la seva vida. Pel que es veu, tot just després de la seva experiència fonamental en el Baptisme, l’Esperit l’empeny cap al desert. Què és el desert? Què hi ha al desert perquè l’Esperit hi condueixi Jesús? Com és que no el porta a Jerusalem o al temple? ¿Continua Jesús sentint la veu amorosa del Pare que li diu: Tu ets el meu Fill, el meu estimat; avui jo t’he engendrat? Tant de bo intentem seguir-lo de prop per esbrinar o trobar alguna resposta.\nDesert endins Jesús hi resta quaranta dies on és posat a prova pel diable. Amb quina subtilesa es presenta la temptació! Però Jesús que viu en un estat d’interiorització, actua amb discerniment i llibertat.\nEl temptador l’ataca just en la seva experiència més fonda. Per dues vegades, o sigui de manera insistent, l’interroga de forma persuasiva i amb un condicional: “Si ets Fill de Déu...“.\nI Jesús, perquè és Fill de Déu, no se serveix de Déu, no es creu en una situació privilegiada, ni trontolla en la seva certesa i convicció que Déu és el seu Pare. Amb les seves respostes deixa entendre amb claredat que des del fons del seu ésser viu amb llibertat i responsabilitat total com escau a un Fill de Déu. Jesús no pretén resoldre les necessitats bàsiques i físiques per la via fàcil ni es deixa vèncer pel desig de poder ni per una credibilitat religiosa fàtua.\nI nosaltres, aprofitem el desert –la vida en si mateixa com lloc de creixement i aprenentatge- per afermar-nos en la certesa que som fills i filles de Déu? Com responem davant la temptació de les riqueses, de l’honor, del poder i de la religiositat?\nAssemblea del 18 de gener: Reconeixement a José Ma...\nCarta oberta a l'alcaldessa de Barcelona\nL’ANY LITÚRGIC - QUARESMA 2016\nCampanya de MANS UNIDES - Col·lecta contra la Fam\nCarta d’agraïment de la Parròquia de Sant Paulí de...\nAssemblea de febrer: Espirituals sense religió\nConferències Quaresmals 2016


Entrevista 3r premi en la categoria institucional. Premis Educaweb 2014 - educaweb.cat\n"Per mitjà del Laboratori virtual, l'alumne pot fer funcionar equips reals i executar programes com els que es trobarà en la indústria"\nEntrevista a Jorge García Terraza, professor de SEAS, Estudios Superiores Abiertos. 3r premi en la categoria institucional. Premis Educaweb 2014\nQuina finalitat té el projecte «Programa Remote Controler per a l'ocupabilitat juvenil»?\nL'objectiu principal és que l'alumne que cursa els estudis a distància pugui fer pràctiques amb equips reals per poder executar programes com els que es trobarà en la indústria, una cosa a la qual no podria accedir fins que arribés a una empresa.\nAixò prepara d'una manera pràctica i desenvolupa en els alumnes unes capacitats molt valorades per les empreses, la qual cosa permet augmentar les possibilitats d'inserció laboral.\nEl seu centre imparteix formació tècnica en línia. Com s'organitzen les pràctiques per als estudiants? I la gestió amb les empreses?\nS'organitzen tres tipus de pràctiques. En primer lloc hi ha les pràctiques en línia amb els diferents entrenadors del Laboratori virtual. Per fer aquestes pràctiques, que són individuals, els alumnes han de sol·licitar-ho al professor quan acaben l'assignatura, per reservar l'entrenador i perquè el docent estigui disponible per revisar la seva activitat.\nTambé s'organitzen periòdicament pràctiques presencials al centre durant els caps de setmana perquè puguin assistir-hi els alumnes que treballen de dilluns a divendres. Aquestes pràctiques es fan tres o quatre vegades durant el curs acadèmic per a cada assignatura, en grups reduïts.\nEn tercer lloc, els alumnes poden sol·licitar al Departament d'Empreses del centre la realització de pràctiques en una empresa.\nQuines són les competències professionals més buscades per les empreses del sector? Com es treballen en el programa?\nActualment, la majoria de les empreses del sector industrial cerquen persones polivalents que puguin resoldre els diversos problemes tècnics que s'esdevenen en la indústria.\nMoltes vegades es valora més el fet de saber resoldre problemes generals d'hidràulica, pneumàtica, electricitat o automatització que el fet de ser un expert en una d'aquestes especialitats.\nPer mitjà del Laboratori virtual, l'alumne pot fer funcionar equips reals i executar programes com els que es trobarà en la indústria, a més d'enfrontar-se a situacions que actualment hi tenen lloc, com ara el telemanteniment.\nQuin percentatge d'inserció laboral tenen els estudiants que participen en el programa Remote Controller?\nQuan els alumnes acaben la formació a SEAS ja perceben que, després d'utilitzar el Remote Controler, tenen més possibilitats d'incorporar-se al mercat laboral.\nEl percentatge d'empreses interessades a incloure els nostres alumnes de l'àrea d'automatització i electrònica en els seus processos de contractació ha augmentat un 43%. En total, SEAS ha gestionat, des de l'1 de setembre, 39 ofertes laborals en els àmbits de la robòtica, l'automatització i l'electricitat i 88 pràctiques en empreses.\nQuins han estat els màxims assoliments aconseguits fins ara? I les dificultats principals a les quals han hagut de fer front?\nPer a nosaltres, l'assoliment més gran ha estat la implantació d'un projecte d'aquestes característiques, i sobretot, complir els objectius inicials.\nLa dificultat principal és que, com que depenem de la connexió i estem situats al laboratori de SEAS, on treballem més de cent persones, de vegades tenim problemes amb la connexió, però... això rai!\nQuines accions tenen previstes després de guanyar el tercer Premi Educaweb d'Orientació Acadèmica i Professional en la categoria institucional 2014?\nAtesos els bons resultats i la satisfacció dels nostres alumnes, tenim previst augmentar el nombre de laboratoris. A més, volem implantar en el TFM (treball final del màster) que els alumnes dissenyin programes i que després hagin de verificar-los en el Laboratori virtual.


Menja de Bacallà: d’abril 2017\nAquesta vegada ha estat un altre pastís de formatge -la meva perdició- buscant un altre matís de textura i sabor he trobat aquest formatge de llet d'ovella, presentat amb rul.lo i madurat amb floridures.\nAquest formatge de textura pastosa i cremós m'ha anat força bé per poder-lo desfer amb els altres ingredients, donant un resultat molt sorprenent.\nFormatges de Castella-Lleó de raça "churra" i de les formatgeries El Pastor de la Polvorosa de Zamora, amb una gran varietat de formatges. Si premeu aquí, trobareu la gran varietat de formatges d'aquesta empresa.\n.-Flor del llimoner.-\n.-El meu llimoner i jo.-\nEl meu llimoner fa llimones rodones,\natapeïdes, com pomes.\nEl meu llimoner fa llimones\nque es perden sense ésser tastades,\nvençudes pel seu pes,\nrodolen entre les fulles mortes.\npetites i solitàries,\nque s'enamoren dels ibis grocs.\ncom els ulls d'una cara,\no les mans d'un cos,\nEl meu llimoner fa llimones,\njoves i verdes,\nque són promeses de futur.\nHe tallat dos-cents cinquanta g de formatge rul.lo i l'he esmicolat. Dins un bol he posat vuit ous, tres- cents g de sucre extrafí, quatre-cents cinquanta g de nata per muntar, la ratlladura i el suc de tres llimones, tot ben remenat. Ho vaig decantar.\nHe preparat la massa brisa amb dos-cents cinquanta g de farina, cent vint-i-cinc g de mantega (consistència pomada,) dos ous i una pessigada de sal. Un cop tots els ingredients els he tingut integrats, l'he deixat amb una bola reposant en un bol mitja hora amb paper film.\nAmb la massa brisa l'he donat la forma del motlle, l'he posat al forn deu minuts i passat aquest temps, l'he posat els ingredients que tenia decantats; ous/sucre/nata/formatge esmicolat/llimones, ratlladura i suc i l'he tornar a posar al forn, una hora i mitja a cent vuitanta graus, fins a veure que quedava quallat i rossejat.\nEl vaig desmotllar i aquí en teniu el resultat. Un pastís apte per als "formatge-edictes" com jo.\npublicat per Josepb a les 10:03 7 comentaris\n.-Teresa, Albert i Josep, Sant Jordi 2017.-\nM'ha sorprés la introducció del llibre on comença dient; Us agraden els cupcakes? Sí? Doncs l'heu cagat.\nEn el llibre de l'Albert Vilas, Les receptes del calendari pastisser, trobareu aquells pastissos coneguts els diumenges on després d'un bon àpat en família, venien els postres encara embolicat amb el paper de la pastisseria i enllaçat amb el fil de ràfia que, un cop tallat a dins hi havia les tires de paper cartró per tal de no malmetre el tortell, l.eufória per menjar aquell tortell era tal que no hi havia temps de portar els plats de postres, era a sobre del mateix paper de la pastisseria que els fèiem servir de plats... que bo..., si és que en aquesta pastisseria, tenen la mà trencada, són molts anys que fan de pastissers...\n(blocaires; que vagi de gust¡¡) 👀\nL'Albert ens explica de forma fàcil i entenedora i amb una mica de paciència -tot sigui dit- com fer la crema pastissera per fer coques, canyes, crema cremada, farciments per les lioneses... el brioix per fer tortells de Reis, coques de Sant Joan, bunyols de Quaresma... Pa de pessic que ens servirà per fer la mona de Pascua, posant-l'hi el cacau el tindrem de xocolata, mantega pastissera, per fer la coneguda sara o saretes...com podeu llegir una àmplia varietat de pastissos fets amb productes base i a l'abast de tothom, podem deixar a banda els cupcakes i gaudir de les postres de sempre¡¡\nTambé podeu entrar i remenar a la seva pàgina web i descobrir tots els altres pastissos de... i també cuina amb molt de fonament, defensor de la cuina tradicional en aquest llibre ho trobareu tot aixó.\nA la dedicatória del llibre i va escriure; Fer receptes tradicionals és literalment fer cultura [...] doncs, fem cultura i fem bona cuina¡¡\npublicat per Josepb a les 11:52 2 comentaris\npublicat per Josepb a les 12:02 2 comentaris\npublicat per Josepb a les 17:41 5 comentaris\n"Bundt" va ser el nom que va registrar el senyor Nordic Ware fabricant d'estris de cuina nord- americà, per donar-l'hi la forma d'anell distintiu als motlles que va crear. Inspirats en els pastissos tradicionals del centre d'Europa gugelhupf (es una llum) a la dècada dels anys 50/60.\nEl gugelhupf, és una especialitat culinària típica d´Àustria, Suïssa, Alsàcia -entre França i Alemanya- Bohémia -república txeca-.\nEl que us presento aquí, és un dels motlles bundt més senzills i normals que podem trobar al mercat.\nPer fer aquest bundt cake, els ingredients que necessitarem seran:\n300 g de xocolata blanca\n1/2 llauna petita de llet condensada\n1/2 cullerada d'oli d'oliva\nDesfarem 180 g de xocolata blanca amb la mantega, tot seguit anirem tirant els ous d'un en un fins a integrar-ho tot plegat. Tirarem la llet condensada, el iogurt i remenarem altre cop fins a integrar-ho de nou.\nPosarem la farina tamisada i el llevat en pols fins que obtinguem una massa sense grumolls.\nLa massa obtinguda la posarem en un motlle prèviament untat amb mantega i el deixaren al forn al voltant d'uns 35 minuts a 180 º.\nPassat aquest temps treure.m del forn el pastís i el deixarem reposar 10 minuts, el desemmotllarem i el posarem a sobre d'una reixa per tal que es refredi.\nDesferem la resta de la xocolata -120 g- al bany maria, afegirem l'oli, ho remenarem i ho tirarem per a sobre del brundt cake.\nIdeal per a berenars infantils, aniversaris o també per menjar-ne a mitja tarda amb cafè o bé té. Amb els "xocoadictes" ho dono com un fet.\n...que vagi de gust¡¡) 😋😋😋\npublicat per Josepb a les 8:30 12 comentaris