El papa Francesc posa Kosovo com a exemple de la normalització dels processos d'independència\nEl pontífex insta Espanya a "reconciliar-se" amb "la seva pròpia història"\nEl papa Francesc, aquest dimecres al Vaticà. TIZIANA FABI / AFP\nBarcelonaKosovo, un estat no reconegut per Espanya, ha sigut un dels exemples de la normalització dels processos d'independència que ha posat el papa Francesc en una entrevista a la COPE amb Carlos Herrera, que li preguntava precisament sobre el conflicte català. "A la història hi va haver casos d'independència, en països d'Europa, que avui estan fins i tot en procés d'independència", ha respost el pontífex: "Mira Kosovo i tota aquella zona, que s'està refent". "Són fets històrics que caracteritzats per una sèrie de particularitats", ha exposat.\nKosovo va declarar unilateralment la independència de Sèrbia l'any 2008. Tot i que és reconegut com a estat sobirà per la majoria de països de la Unió Europea, Espanya s'hi va negar precisament perquè no acceptava la unilateralitat, que podria suposar un precedent per als moviments independentistes interns, especialment el català. De fet, dirigents independentistes catalans com l'expresident de la Generalitat, Quim Torra, han reivindicat sovint la via kosovar per assolir la ruptura amb l'Estat.\nConcretant en el cas de Catalunya, el Papa ha receptat més reconciliació i menys ideologia. "La unitat nacional és fascinant, però mai s'assolirà sense la reconciliació dels pobles", ha assegurat abans d'instar Espanya a "reconciliar-se" amb "la seva pròpia història". Aquest procés de reconciliació, ha considerat, no passa per "claudicar de les posicions pròpies", però sí per "fugir de les ideologies que impedeixen qualsevol procés" de diàleg. "El govern se n'ha de fer càrrec i tirar endavant la història com a germans, no com a enemics, i amb aquest inconscient deshonest que em fa jutjar l'altre com un enemic", ha dit a l'entrevista, realitzada a Roma i recollida per Europa Press. "La cosa clau en aquest moment en qualsevol país és que s'hagi reconciliat amb la pròpia història", ha recalcat. És la primera entrevista que concedeix des que al juny va ser operat.\nNo és la primera vegada que l'Església es mulla sobre el conflicte entre Catalunya i l'Estat. En ple debat sobre la concessió dels indults als presos polítics, la Conferència Episcopal Tarraconense, que reuneix tots els bisbes catalans, va advocar pel "diàleg" i les "mesures de gràcia" davant el context social i polític a Catalunya, un posicionament que va molestar el cap de l'oposició espanyol i líder del PP, Pablo Casado, que va considerar que en lloc dels presos polítics "l'Església s'ha de preocupar dels desfavorits: els constitucionalistes que estan patint la violència i l'exclusió d'una minoria radical independentista".\nPossible viatge a Galícia\nEl Papa també ha dit durant l'entrevista que és possible que viatgi enguany a Espanya aprofitant l'Any Sant Xacobeo gallec, que a causa de la pandèmia es va ampliar al 2022: "Al president de la Xunta de Galícia li vaig prometre de pensar-hi". El president gallec, Alberto Núñez Feijóo, que al juny va viatjar al Vaticà per convidar-hi el Papa formalment, ha respost a Twitter que "seria un orgull" comptar-hi. "Agraeixo al Papa l'estima que sempre mostra amb la nostra terra i amb l'Any Sant", ha destacat: "El Camí Xacobeo és l'origen de la identitat i la consciència europea, avui reconvertits en desafiaments de futur que compartim amb sa santedat".\n— Alberto Núñez Feijóo (@FeijooGalicia) 1 de septiembre de 2021\nVaticà Papa independentisme


Omplim les llars de vida, no de pols!\nOpinió // 26/04/2018 - 11:41h\nEl 23 de juliol del 2015, el Parlament de Catalunya aprovà per unanimitat, la llei 24/2015 de mesures urgents per a afrontar l’emergència en l’àmbit de l’habitatge i la pobresa energètica, provinent de la Iniciativa Legislativa Popular de la PAH i l’Aliança contra la Pobresa Energètica. Ràpidament el PP la portà al TC i queda en suspens. Seguidament, el Govern català redactà una nova llei similar –la llei 4/2016, del 23 de desembre, de mesures de protecció del dret a l'habitatge de les persones en risc d'exclusió residencial– que també fou portada al TC de la mà del PP, i de la qual s’impugnà diferents articles de la llei.\nDesprés de mesos de deliberació, el Constitucional ha aixecat la suspensió de diferents articles, en concret dels que permet a l’administració l’expropiació a grans tenidors dels pisos buits durant més de dos anys. Concretament permet l'expropiació temporal d'habitatges buits per raons d'interès social, per destinar-los a lloguer, sempre que estiguin inclosos en el registre d'habitatges buits i localitzats en municipis amb necessitats residencials. La resolució del TC, també aixeca la suspensió de la disposició final sisena de la llei catalana, segons la qual es podria desenvolupar un regulació pròpia del lloguer a Catalunya. No obstant, el TC manté la suspensió dels articles; 10.1, 14.8, 16, i 17.1. Entre ells, la obligació de les entitats bancàries a reallotjar les persones o unitats familiars en risc d’exclusió residencial, que han estat desnonades.\nA Mataró, el preu del lloguer ha augmentat un 24,7% des del 2014 (segons dades oficials de l’IDESCAT), fet que ha portat a moltes famílies a no poder fer front al pagament. Augmenta el preu del lloguer, però no els salaris. Dels 447 desnonaments practicats durant el 2017 al Baix Maresme, 303 corresponen a l’impagament del lloguer, mentre que 118 són fruit d’un procés d’execució hipotecària. Els preus del lloguer actuals a Mataró, se situen majoritàriament entre els 700 i els 1000€, i suposen més d’un 40% de la renda familiar.\nÉs per això, que davant la greu situació d’emergència habitacional que viu el país i en concret la ciutat de Mataró, la Generalitat i l’Ajuntament de Mataró han d’iniciar d’immediat, l’expropiació d’aquests habitatges buits i posar-los a disposició dels mataronins/es. Tanmateix, a la ciutat hi ha aproximadament uns 6 edificis a mig construir des de fa més de 5 anys, propietat d’entitats bancàries i fons voltors. Cal expropiar-los, acabar l’edificació i posar-los en mans de cooperatives d’habitatge com Sostre Cívic o crear un parc públic d’habitatges de lloguer. És l’hora també, de regular els lloguers del país, davant la ferotge especulació immobiliària que estem vivint.\nEl govern municipal del PSC, liderat per David Bote, té molta feina a fer d’ara en endavant i sembla ser, que la seva prioritat no és el dret de totes les persones a accedir a un habitatge digne. Aquest fet es veu plasmat en el pressupost dedicat a ampliar el parc d’habitatges de lloguer social, destinat a persones en situació de vulnerabilitat, que és de 660.000€. Una xifra ridícula que no dona resposta a les necessitats dels mataronins/es. La partida que s’hi hauria de destinar és de 3 milions d’euros. L’administració té l’oportunitat de donar respostes immediates i eficaces a les persones, i afrontar la gavíssima situació en la qual ens trobem. És l’hora de pressionar al govern municipal del PSC i a la Generalitat, perquè desenvolupin polítiques socials a favor de les classes populars. Cal una mobilització popular permanent als carrers, per deixar clar que l’habitatge és un dret, i no una mercaderia!


Esportistes.cat a la Cursa del Pà amb Tomàquet 2017 | Esportistes.cat\nEsportistes.cat a la Cursa del Pà amb Tomàquet 2017\nCursa del Pà amb Tomàquet 2017 – Santa Coloma de Farners\nEl passat diumenge 28 de maig vam estar presents a Santa Coloma de Farners per córrer la 3a cursa Pa amb Tomàquet organitzada per Fast competició. Aquesta cursa és la quarta i última prova de la lliga LA SELVATIKA, formada per 4 curses de muntanya que organitzen a Amer (Trail Sta. Brígida Up&Down Experience), Hostalric (Hostrailric), La Cellera de Ter (Puigdefrou Exhaust) i Sta. Coloma de Farners (Cursa Pà amb Tomàquet)\nÉs una cursa molt recomanable amb un recorregut força dur i tècnic però les vistes i arribar fins el Castell i l’Ermita de Farners s’ho valen.\nPlaça de Farners, Santa Coloma de Farners, lloc de sortida i arribada, es podia aparcar pels voltants sense problema, ho van fer a prop de la zona de dutxes i vestidors que quedava a uns 500 metres de la sortida\nTres horaris de sortida, la Trail 8:30, Express: 9:00 i Marxa Popular 9:05\nSortides esglaonades en diferents horaris, perfecte perquè no es barregin corredors d’una modalitats i altres, que com és normal van a ritmes diferents des del començament.\n– Trail 21 km i 1200 m desnivell positiu acumulat\n– Express 13 km i 500 m desnivell positiu acumulat\n– Marxa Popular no competitiva\nNosaltres vam fer el Trail, aquí teniu el track\nLa majoria de la cursa, un 80%, és per corriols, força tècnics , amb molta roca i amb unes pujades bastant dures, les baixades també eren tècniques i algunes amb força terra, també hi ha una part del recorregut que passa per un circuït d’Enduro. Agrair que molta part de la cursa era per ombra ja que va fer un dia de molta calor.\nEntorn molt maco i espectacular, amb molta vegetació i amb unes vistes que valen molt la pena, s’arriba fins el Castell de Farners, l’Ermita, el Far i l’ermita d’Argimont\n4 avituallaments durant la cursa, 3 complerts, sòlids i líquids i un de només líquid, força complerts tot i que l’isotònic es va acabar a partir del 3 pels que anaven més endarrerits , la calor que va fer cap els 30º feia recomanable portar una mica de líquid entre avituallament i avituallament.\nAvituallament final amb botifarrada, begudes isotòniques, aigua, refrescos i cervesa, molt complert.\nEls voluntaris molt bé, força voluntaris a la sortida, la entrega de dorsals i xips sense problema i iniciant la cursa molt puntual. Durant el recorregut alguns feien fotos que després pots trobar al Facebook i en els punts d’avituallament també en nombre suficient per tenir-ho tot a punt.\nMolt bon ambient abans i després de la cursa a la plaça on era la sortida i arribada, durant el recorregut com és lògic no hi havia públic. La sortida va ser donada per dos trabucaires que deurien despertar a tot el poble. També hi havia inflables per la mainada.\nOrganització perfecta, tot va anar molt bé, la recollida de dorsals i xips ràpida i sense cap problema, entrega de la bossa amb la talla demanada. El cronometratge amb xip i amb cronòmetre a l’arribada. Salutació de l’speaker amb el teu nom quan arribaves (que sempre s’agraeix). També hi havia servei de massatge i servei de dutxes, destacar els lavabos mòbils que també han posat, tot de 10.\nLa bossa del corredor inclou una bossa de patates, una galeta, un gel recuperador, una llauna de Aquarius i… una samarreta FIREHAWK, una samarreta tècnica molt bona i amb un disseny que m’ha agradat molt.\nReportatge – Esportistes.cat a Cursa de Pa amb Tomàquet\nArribem a la plaça de Farners a les 7:20, ja comença a haver-hi ambient i hi ha voluntaris encenent les brases per fer les botifarres, vaig a recollir el dorsal i en un moment ja el tinc juntament amb la bossa del corredor, aprofitem que és molt aviat i anem a deixar el cotxe a prop de les dutxes per tornar caminant ja que són força a prop. Com sobra temps aprofito per anar al lavabo que ha posat l’organització.\nSobre les 8:25 ens situem sota l’arc de sortida i esperem a que els trabucaires disparin per començar a córrer, els primer km és força urbà per anar a buscar ràpidament els corriols, de seguida comença el corriol i la forta pujada d’un km cap el Turó dels Galls i un altre km de baixada, es nota molt la calor i com he sortit força enrere vaig en fila d’un seguim als que tinc davant.\nDesprés de la baixada tornem a fer un parell més de kilòmetres pujant fins arribar al primer avituallament, hi ha força de tot i paro per beure i menjar una mica.\nTot seguit seguim pujant fins el Castell de Farners, que tot sigui dit és força espectacular\nDesprés del Castell iniciem una baixada força tècnica i em passen bastants corredors, segueixo anant al meu ritme sense amoïnar-me i deixant passar als que baixen més ràpid que jo per no fer taps.\nArribem a la tercera pujada, que acaba al Far, la més llarga i dura, anem un grupet junts pujant a poc a poc i inclús hem de passar per una mena de túnel de roques, em paro per treure’m unes pedres de les bambes i miro el paisatge, unes vistes increïble que justifiquen l’esforç d’arribar fins aquí.\nArribem novament a dalt i ens espera un altre avituallament complert, bec amb ganes, la calor ja comença a ser molt forta i es nota, la baixada d ‘Argimont la faig amb una noia que porta un ritme similar al meu i anem tornant-nos una mica.\nAnem xerrant i tornem arribar a la pujada cap a Gatoses, la última, veig que és un circuit d’enduro, on hi ha rampes per saltar amb les bicis i força dura també. Seguim pujant fins l’últim avituallament on em refresco i torno a treure’m les bambes, perdo a la noia de vista i començo a baixar sol, poc a poc passo alguns corredors i arribo finalment a l’últim km on accelero ja per arribar a la meta i gaudir de la bona botifarra i una cervesa ben fresqueta. A la meta hi ha servei de massatge però no el faig servir, després de saludar alguns coneguts vaig cap el cotxe i directe a casa.\nUna cursa que tot i la seva duresa pel recorregut i la calor recomano molt de fer, molt bona atenció al corredor i com he dit abans recorregut espectacular amb vistes molt xules


Exposicions – Parlament de Catalunya\nPompeu Fabra, molt més que un gramàtic (1868-1948)\nEl Parlament de Catalunya s’ha sumat a les activitats de l’Any Fabra amb la finalitat de retre homenatge a l’il·lustre filòleg i de donar a conèixer el fons històric amb què compta la institució. La selecció dels documents exposats testimonia i difon l’activitat i el compromís de Pompeu Fabra en diversos àmbits de la societat catalana, més enllà de la seva tasca com a filòleg. La seva dedicació a la llengua, l’èxit de la seva tasca i del seu enorme treball, juntament amb les seves conviccions cíviques i patriòtiques, deixen empremta també en el vessant polític. El seu compromís amb Catalunya i amb la llengua catalana el porta a assumir responsabilitats en el camp de la política i, malauradament, també l’empeny cap a l’exili.\nCarles Soldevila (1892-1967), un home de lletres al Parlament\nCarles Soldevila fou l’oficial major del Parlament de Catalunya durant la República. L’exposició commemora el cinquantè aniversari de la seva mort amb una mostra que en documenta la vessant humana i professional com a funcionari, escriptor, periodista i dinamitzador cultural.\nLluís Companys, 1882-1940, president del Parlament, president de Catalunya\nMostra del fons històric de la Biblioteca del Parlament en homenatge al president Lluís Companys, en commemoració del setanta-cinquè aniversari del seu afusellament.\nRecull una selecció de documents, com ara premsa diària, setmanaris, obra bibliogràfica, expedients o il·lustracions, relacionats amb els esdeveniments polítics que va viure Companys el període entre el 1930 i el 1940 i que es conserven a la biblioteca i l’arxiu de la cambra. La major part dels documents pertanyen al fons bibliogràfic que el diputat Josep Fornas va donar al Parlament el 1985.\nRecuperem la memòria històrica: Els documents de l’Arxiu del Parlament 1932 -1939\nL’exposició coincideix amb el trenta-cinquè aniversari del restabliment de la cambra i mostra documents del fons de l’arxiu del Parlament i d’altres de cedits per a aquests mesos per familiars de funcionaris de la cambra de l’època republicana i per la Fundació Irla.\nEntre els documents del fons de l’arxiu destaquen els donats el 1984 per la família de Francesc Villamartín i Canadell; els de la família de Josep Mainar i Pons, i, de la col·lecció Fornas, diputat de la primera legislatura, els mapes de Catalunya que el geògraf Pau Vila va fer per als estudis sobre la divisió territorial del país el 1936. Així mateix, destaquen els documents provinents del Mas Perxés, refugi de molts catalans camí de l’exili cap a França, amb documentació generada per l’activitat legislativa.\nL’objecte d’aquesta mostra bibliogràfica que us presentem és donar a conèixer l’obra impresa de la Mancomunitat i oferir una selecció del fons que conserva la Biblioteca del Parlament, fruit de la donació de Josep Fornas, diputat de la primera legislatura.\nEl Parlament exposa una vuitantena de documents editats per la Mancomunitat amb motiu del centenari. La mostra, pertanyent al fons bibliogràfic de la cambra, inclou un original de l’estatut d’autonomia aprovat per l’assemblea de la Mancomunitat de l’any 1919.


Olimpia House Halldis Apartment Florència Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Olimpia House Halldis Apartment\nSituat a l'encantadora àrea de Historical Center, Olimpia House Halldis Apartment gaudeix d'una posició excepcional a la la cultura, els paisatges, compres de Florència. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Olimpia House Halldis Apartment, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Olimpia House Halldis Apartment.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Borgo la Croce 3, 50100 Florence. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Olimpia House Halldis Apartment de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Mor l'home xinès a qui van trasplantar la cara perquè no es volia prendre la medicació\nL'home xinès a qui fa dos anys li van trasplantar la cara va morir aquest estiu passat. El pacient es va sotmetre a aquesta operació després de quedar greument desfigurat per l'atac d'un ós. L'home de 32 anys no va tenir cap mena de complicació però, segons els metges, es negava a prendre els medicaments per prevenir el refús en benefici de les tradicionals herbes medicinals xineses. L'home va morir al seu poble de les muntanyes del sud-oest de la Xina.\n20/12/2008 - 10.04 Actualitzat 20/12/2008 - 11.44\nEls trasplantaments de cara són, encara actualment, unes intervencions quirúrgiques poc habituals i molt envoltades de polèmica, ja que sovint obeeixen més a qüestions estètiques que no pas a raons mèdiques.\nN'hi ha hagut uns pocs casos al llargs dels últims anys. El més recent i conegut és el d'Isabelle Dinoire, una dona francesa de 38 anys que tenia la cara desfigurada per l'atac d'un gos i se li van trasplantar empelts de teixit, músculs, artèries i venes d'una altra persona en estat de mort cerebral per reconstruir-li el nas, la boca i la barbeta.


Comisiones Obreras del País Valenciano - Sindicalistes\nSindicalistes electes: mantenen una relació associativa no laboral, subjecta al mandat congressual que és per quatre anys. En el cas de la Federació de Pensionistes, els càrrecs no perceben cap remuneració.\nSindicalistes no electes: realitzen tasques d’assessorament, atenció, promoció de les eleccions sindicals… També es refereix aquesta categoria al personal de confiança que assumeix les adjunties sindicals.\nSindicalistes amb alliberament: el salari és assumit per les empreses per a les quals treballen, encara que es dediquen a tasques sindicals.\nDietes: a més del sou, reben dietes per desplaçament, manutenció o estada, d’acord amb la normativa confederal. Sota el criteri d’optimitzar costos, sempre ha d'haver-hi una autorització prèvia, comprovants de la despesa i documentació que ho justifique. Accés al manual complet de procediment.


Excursió a peu a la Trapa – Illes Balears\nTags:Andratx, Excursions, Natura\nExcursió a peu a la Trapa\nLa Trapa situada a la vall de Sant Josep, a l’extrem sud occidental de la Serra de Tramuntana dins el terme d´Andratx, rep aquest nom arran de la presència d´uns monjos trapencs que s´hi establiren cap a l´any 1810, fugint de la revolució francesa. Durant els deu anys que hi restaren, bastiren el monestir de Santa Maria de la Trapa, construït seguint els criteris de l’arquitectura tradicional. Els monjos crearen un sistema de captació i proveïment d’aigua, mitjançant marjades i una xarxa de conduccions que derivaven a un dipòsit unificat.\nLa preservació de la Trapa es deu al grup ecologista GOB, que el 1993 adquirí els terrenys per subscripció popular. D´ençà s’han fet continus camps de treball amb el suport del Consell de Mallorca, per restaurar els edificis del monestir i la zona, molt malmesa arran de l’incendi de 1994.\nPer arribar-hi, es pot seguir el camí que parteix al final de l’extrem nord de la urbanització de Sant Elm, seguint el carrer Cala en Basset. Després de caminar uns 25 minuts s´arriba a la casa de Can Tomeví, uns metres abans d´una cruïlla que agafarem cap a l’esquerra. Uns metres més endavant a l´esquerra, trobarem una desviació del camí, que en uns minuts ens porta a la torre d’en Basset devora la Cala En Basset. Si no hi volem anar, seguirem pel costat dret del camí fins arribar a un punt, on en direcció cap a la mar es veu la vall de Sant Josep, amb la Trapa al fons, on arribarem baixant el darrer tram del camí, després d´aproximadament una hora i 30 minuts d´haver deixat Sant Elm.\nPingback: Esports i activitats a Mallorca – Illes Balears febrer 12, 2016


L’EMT reafirma el seu compromís amb el Mercat Central\nInicio 2013 Noticias EMT Noticias generales L’EMT reafirma el seu compromís amb el Mercat Central\nL’Empresa Municipal de Transports (EMT) continua amb el seu ferm compromís de potenciar la mobilitat sostenible i el comerç de proximitat. En este sentit el Mercat Central de València porta cent anys sent la despensa de tots els valencians i per eixe motiu l’EMT vol reafirmar el seu recolzament als venedors i venedores.\nDe fet, per als propers mesos ja s’està encetant una línia de treball amb els mercats municipals de València per a impulsar-hi les compres i que la gent puga anar amb vehicles sostenibles, i especialment en transport públic.\nEste estiu el Mercat Central i l’EMT ja varen proposar la campanya "Vayasdóndevayas, vamoscontigo" on es recordava que el mercat oferia la oportunitat de portar la compra al lloc on el comprador anara a estiuejar.\nA més, des d’EMT a l’Escola s’ha iniciat una campanya amb tots els mercats. Amb la ‘Ruta dels Mercats’, l’EMT ha portat a més de 70 col·legis i vora 14.000 escolars als mercats municipals per a posar en valor estos comerços i que des de les primeres edats ja comencen a valorar-los.\nL’EMT al Mercat Central\nTambé s’ha reforçat la didàctica d’ús de les línes per arribar al Mercat Central amb l’edició de 200.000 futllets amb les millores de la xarxa i en concret de la línia 73 que el connecta de manera més eficient amb Nou Moles, Tres Forques y San Isidro.\nD’altra banda, la parada de la plaça Ciutat de Bruges es va reformar per a adaptar-la. Entre les novetats es va crear una plataforma de 15 metres, amb totes les novetats d’accesibilitat i una marquesina de cinc metres per a fer més còmoda l’espera als visitants del Mercat. Esta parada dona servici a les línies 7, 27 i 73. A més, amb la peatonalització de la Llotja, es va establir la parada de la línia 28 a la plaça de l’Ajuntament amb Maria Cristina. També continuen al creuament de Guillen Sorolla amb Baró de Càrcer les línies 11, 60 i 62.\nFinalment, a la informació que es dona als creueristes que pasen per València s’inclou el destí Mercat Central i s’explica com arribar a ell.


La Moncloa no recorrerà de moment als tribunals\n3 min. Barcelona 22/10/2019 23:18\n651x366 La líder del PSOE andalús, Susana Díaz, i el president espanyol, Pedro Sánchez. / JULIÁN PÉREZ / EFE La líder del PSOE andalús, Susana Díaz, i el president espanyol, Pedro Sánchez. / JULIÁN PÉREZ / EFE\nEl president del govern espanyol en funcions, Pedro Sánchez, va advertir ahir l’independentisme que la proposta de resolució pactada per JxCat, ERC i la CUP -que portarà una votació sobre el dret d’autodeterminació al Parlament- significa “provocar, altra vegada, el Tribunal Constitucional (TC)”. “Qualsevol que sobrepassi la frontera de la llei es trobarà amb una resposta ferma i serena de l’Estat”, va recalcar en un míting a Andalusia. No obstant això -i malgrat les exigències del PP-, fonts de l’executiu estatal van explicar a l’ARA que, de moment, no intentarà frenar la iniciativa parlamentària al TC. “El govern actua quan hi ha decisions preses al ple, no sobre anuncis, propostes o declaracions d’intencions”, apuntava una veu del govern espanyol, informa Laia Forès.\nAixí, Sánchez es conforma ara per ara amb l’escrit de reconsideració que el PSC va anunciar per evitar que la iniciativa arribi a votar-se al ple. En roda de premsa al Parlament, el portaveu adjunt dels socialistes, Ferran Pedret, va opinar que la proposta de resolució -que en el seu punt clau estableix que la cambra legislativa reitera la reprovació de la monarquia, la defensa del dret a l’autodeterminació i reivindica la sobirania del poble català “per decidir el seu futur polític”-“intenta aparentar més del que és”. Així, per al socialista, la iniciativa és una temptativa més d’exhibir unitat entre les forces independentistes, i una resposta institucional a la sentència que “es formula en termes declaratius però que no condueix a cap resultat pràctic”, va destacar Pedret.\nCatalunya en Comú - Podem també va interpretar la iniciativa com un intent d’exhibir “unitat”. “De la greu situació política que tenim a Catalunya no en sortirem amb una proposta de resolució”, va lamentar la portaveu dels comuns al Parlament, Susana Segovia. Amb tot, no va aclarir si la formació hi votarà a favor. Sí que va opinar que s’hauria de poder portar a debat al ple sense que el TC hi posi obstacles: “No entenem que pugui arrogar-se la capacitat de decidir”.\nEl PP acusa Sánchez de passiu\nDe la mateixa manera que el PSC, Ciutadans i el PP van mostrar-se contraris a la tramitació de la iniciativa. Cs ha anunciat que actuarà perquè no es tramiti, mentre que els populars van afirmar que ho estudiaran. La portaveu del PP i candidata per Barcelona al Congrés, Cayetana Álvarez de Toledo, va demanar al govern espanyol que posi fi a la seva “passivitat” i recorri la iniciativa al TC. A més, va acusar el president de la Generalitat, Quim Torra, de continuar instal·lat en la via de la “reincidència” i la “insurrecció”.\nAl seu torn, el líder de Cs, Albert Rivera, va advertir l’independentisme que “el camí de la desobediència és delicte, i el delicte només porta, com alguns saben, a la presó”. “Si jo fos president trucaria a Torra, però per cessar-lo”, va sentenciar.


Avís Legal – Cafè Misteri\nL’accés i/o ús d’aquest lloc web de cafemisteri.cat atribueix la condició d’USUARI, que accepta, des d’aquest accés i/o ús, les Condicions Generals d’Ús aquí reflejadas. L’USUARI es compromet a fer un ús adequat dels continguts que cafemisteri.cat ofereix a través del seu web i amb caràcter enunciatiu però no limitador, a no emprar-los per:\n(I) incórrer en activitats il·lícites, il·legals o contràries a la bona fe ia l’ordre públic; (II) difondre continguts o propaganda de caràcter racista, xenòfob, pornogràfic-il·legal, d’apologia del terrorisme o que atempti contra els drets humans; (III) provocar danys en els sistemes físics i lògics de cafemisteri.cat, dels seus proveïdors o de terceres persones, introduir o difondre a la xarxa virus informàtics o qualssevol altres sistemes físics o lògics que siguin susceptibles de provocar els danys anteriorment esmentats; (IV) intentar accedir i, si escau, utilitzar els comptes de correu electrònic d’altres usuaris i modificar o manipular els seus missatges.\ncafemisteri.cat es reserva el dret de retirar tots aquells comentaris i aportacions que vulnerin el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes, pornogràfics, que atemptin contra la joventut o la infància, l’ordre o la seguretat pública o que, al seu parer, no resultessin adequats per a la seva publicació.\nEn qualsevol cas, cafemisteri.cat no serà responsable de les opinions abocades pels usuaris a través del bloc o altres eines de participació que puguin crear-se.\nFinalitat de les dades recollides i consentiment al tractament. Conforme al que preveu l’article 5 de la LOPD, s’informa a l’usuari que, mitjançant els formularis de registre del web, es recullen dades, que s’emmagatzemen en un fitxer, amb la exclusiva finalitat d’enviament de comunicacions electròniques, com ara: butlletins (newsletters), noves entrades (posts), així com altres comunicacions que cafemisteri.cat entén interessants per als seus usuaris. Els camps marcats com de resposta obligatòria, són imprescindibles per a realitzar la finalitat expressada.\ncafemisteri.cat compleix amb les directrius de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de Desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal, el Reial Decret 1720/2007 de 21 de Desembre, pel qual s’aprova el Reglament de desplegament de la Llei Orgànica i resta de normativa vigent i d’aplicació en cada moment, vetllant per garantir un correcte ús i tractament de les dades personals de l’usuari.\nAixí mateix, cafemisteri.cat informa que dóna compliment a la Llei 34/2002 d’11 de Juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic i li sol·licitarà el seu consentiment al tractament del seu correu electrònic amb fins comercials en cada moment.\nEn compliment del que estableix la LOPD, l’informem que les dades subministrades, així com aquelles dades derivades de la seva navegació, podran ser emmagatzemades en els fitxers de cafemisteri.cat i tractades per a la finalitat d’atendre la seva sol·licitud i el manteniment de la relació que s’estableixi en els formularis que subscrigui.\nAddicionalment, l’USUARI consent el tractament de les seves dades amb la finalitat d’informar-los, per qualsevol mitjà, inclòs el correu electrònic, de productes i serveis de cafemisteri.cat.\nEn cas de no autoritzar el tractament de les seves dades amb la finalitat assenyalada en el/s paràgraf/s anterior/s, vostè podrà exercir el seu dret d’oposició al tractament de les seves dades en els termes i condicions previstos més endavant en l’apartat “Exercici de Drets ARCO”.\ncafemisteri.cat l’informa que té implantades les mesures de seguretat d’índole tècnica i organitzatives necessàries per garantir la seguretat de les seves dades de caràcter personal i evitar la seva alteració, pèrdua i tractament i/o accés no autoritzat, atès l’estat de la tecnologia, la naturalesa de les dades emmagatzemades i els riscos a què estan exposats, tant si provenen de l’acció humana o del medi físic o natural. Tot això de conformitat amb el que preveu l’Art. 9 de la LOPD i el títol VIII del RLOPD.\nAixí mateix, cafemisteri.cat ha establert mesures addicionals amb vista a reforçar la confidencialitat i integritat de la informació en la seva organització. Mantenint contínuament la supervisió, control i avaluació dels processos per assegurar el respecte a la privacitat de les dades.\nAquelles persones físiques que hagin facilitat les seves dades a través del web cafemisteri.cat, podran dirigir-se al titular de la mateixa per tal de poder exercitar gratuïtament els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició respecte de les dades incorporades als seus fitxers.\nL’interessat podrà exercitar els seus drets mitjançant comunicació per escrit dirigida a info@cafemisteri.cat amb la referència “Protecció de Dades”, especificant les seves dades, acreditant la seva identitat i els motius de la sol·licitud.\nCom un servei als nostres visitants, el nostre lloc web pot incloure enllaços a altres llocs que no són operats o controlats per cafemisteri.cat. Per això cafemisteri.cat no garanteix, ni es fa responsable de la licitud, fiabilitat, utilitat, veracitat i actualitat dels continguts de tals llocs o de les seves pràctiques de privacitat. Per favor, abans de proporcionar la seva informació personal a aquests llocs web aliens a cafemisteri.cat, tingui en compte que les seves pràctiques de privacitat poden diferir de les nostres.\ncafemisteri.cat es reserva el dret a modificar la seva Política de Privacitat, d’acord al seu propi criteri, o motivat per un canvi legislatiu, jurisprudencial o doctrinal de l’Agència Espanyola de Protecció de Dades.\ncafemisteri.cat per sí o com a cessionària, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de la seva pàgina web, així com dels elements continguts en la mateixa (a títol enunciatiu, imatges, so, àudio, vídeo, programari o textos; marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d’ordinador necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.), titularitat de cafemisteri.cat o bé dels seus llicenciants. Tots els drets reservados. Qualsevol ús no autoritzat prèviament per cafemisteri.cat, serà considerat un incompliment greu dels drets de propietat intel·lectual o industrial de l’autor.\nQueden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web, amb fins comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l’autorització de cafemisteri.cat.\nL’usuari es compromet a respectar els drets de Propietat Intel·lectual i Industrial titularitat de cafemisteri.cat. Podrà visualitzar els elements del web i fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los al disc dur del seu ordinador o en qualsevol altre suport físic sempre que sigui, única i exclusivament, per al seu ús personal i privat. L’usuari haurà d’abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigués instal·lat a les pàgines de cafemisteri.cat.\nEXCLUSIÓ DE GARANTIES I RESPONSABILITAT: cafemisteri.cat no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que poguessin ocasionar, a títol enunciatiu: per errors o omissions en els continguts, per falta de disponibilitat del lloc web – el qual realitzarà parades periòdiques per manteniments tècnics – així com per la transmissió de virus o programes maliciosos o lesius en els continguts, malgrat haver adoptat totes les mesures tecnològiques necessàries per evitar-ho.\nMODIFICACIONS: cafemisteri.cat es reserva el dret d’efectuar sense previ avís les modificacions que consideri oportunes al seu web, podent canviar, suprimir o afegir tant els continguts i serveis que es prestin a través de la mateixa com la forma en què aquests apareguin presentats o localitzats al seu web.\nLes persones o entitats que pretenguin realitzar o realitzen un hipervincle des d’una pàgina web d’un altre portal d’Internet al web de cafemisteri.cat haurà de sotmetre les condicions següents:\nNo es permet la reproducció total o parcial de cap dels serveis ni continguts del lloc web sense la prèvia autorització expressa de cafemisteri.cat\nNo s’establiran deep-links ni enllaços IMG o d’imatge, ni frames amb el web de cafemisteri.cat sense la seva prèvia autorització expressa.\nNo s’establirà cap manifestació falsa, inexacta o incorrecta sobre el web de cafemisteri.cat, ni sobre els serveis o continguts de la mateixa. Excepte aquells signes que formin part de l’hipervincle, la pàgina web en la qual s’estableixi no contindrà cap marca, nom comercial, rètol d’establiment, denominació, logotip, eslògan o altres signes distintius pertanyents a cafemisteri.cat, llevat autorització expressa d’aquest.\nL’establiment d’un enllaç no implicarà l’existència de relacions entre cafemisteri.cat i el titular de la pàgina web o del portal des del qual es realitzi, ni el coneixement i acceptació de cafemisteri.cat dels serveis i continguts oferts en aquesta pàgina web o portal.\ncafemisteri.cat no serà responsable dels continguts o serveis posats a disposició del públic a la pàgina web o portal des del qual es realitzi l’hipervincle, ni de les informacions i manifestacions incloses en els mateixos.\nEl lloc web de cafemisteri.cat pot posar a disposició de l’usuari connexions i enllaços a altres llocs web gestionats i controlats per tercers. Aquests enllaços tenen com a exclusiva funció, la de facilitar als usuaris la recerca d’informació, continguts i serveis a Internet, sense que en cap cas pugui considerar un suggeriment, recomanació o invitació per a la visita dels mateixos.\ncafemisteri.cat no comercialitza, ni dirigeix, ni controla prèviament, ni fa propis els continguts, serveis, informacions i manifestacions disponibles en aquests llocs web.\ncafemisteri.cat no assumeix cap tipus de responsabilitat, ni tan sols de forma indirecta o subsidiària, pels danys i perjudicis de tota classe que poguessin derivar de l’accés, manteniment, ús, qualitat, licitud, fiabilitat i utilitat dels continguts, informacions, comunicacions , opinions, manifestacions, productes i serveis existents o oferts en els llocs web no gestionats per cafemisteri.cat i que resultin accessibles a través de cafemisteri.cat\nDRET D’EXCLUSIÓ: cafemisteri.cat es reserva el dret a denegar o retirar l’accés al portal i / o els serveis oferts sense necessitat de preavís, a instància pròpia o d’un tercer, a aquells usuaris que incompleixin les presents Condicions Generals d’Ús.\nGENERALITATS: cafemisteri.cat perseguirà l’incompliment de les presents condicions així com qualsevol utilització indeguda del seu web exercint totes les accions civils i penals que li puguin correspondre en dret.\nMODIFICACIÓ DE LES PRESENTS CONDICIONS I DURADA: cafemisteri.cat podrà modificar en qualsevol moment les condicions aquí determinades, sent degudament publicades com aquí apareixen. La vigència de les citades condicions anirà en funció de la seva exposició i estaran vigents fins que siguin modificades per altres degudament publicades.\nLEGISLACIÓ APLICABLE I JURISDICCIÓ: La relació entre cafemisteri.cat i l’USUARI es regirà per la normativa espanyola vigent i qualsevol controvèrsia se sotmetrà als Jutjats i tribunals de la ciutat de Barcelona, llevat que la Llei aplicable disposi una altra cosa.


GVA.ES: 'Els Villalonga' de L'Horta Teatre en el cicle de companyies valencianes del Rialto\n'Els Villalonga' de L'Horta Teatre en el cicle de companyies valencianes del Rialto\n- L'obra estarà en cartell del 31 de març al 3 d'abril\n- Es tracta d'un text de Ramón Madaula en versió de Juli Disla\nDel 31 de març al 3 d'abril, el Teatre Rialto de València presentarà la producció de L'Horta Teatre 'Els Villalonga' dins el cicle de companyies valencianes programat en aquest teatre.\n'Els Villalonga' parteix d'un text de Ramón Madaula del qual ha fet una versió valenciana Juli Disla, ha sigut dirigida per Carles Sanjaime i està interpretada per Lucia Poveda, Bruno Tamarit i Alfred Picó.\nL'argument de l'obra és el següent: està a punt d'arribar un membre nou a la família de Paco Villalonga, el qual no pensa consentir de cap manera que el seu llegat, en aquest cas el seu cognom, no es perpetue per la capritxosa decisió de la seua consentida i estimada filla Anna, i del seu còmplice i gendre, Pau. A aquesta família ha arribat l'hora de decidir, de mirar-se cara a cara i revelar com són de consistents els principis de cadascun d'ells.\nAbans, L'Horta ja va posar en escena un altre text de Ramón Madaula, 'L'electe', que es preguntava quina és la motivació que porta els polítics a la política i que va ser una de les millors produccions valencianes de la passada temporada.\nEn 'Els Villalonga', els canvis que ha fet Juli Disla en la seua versió ho són per a contextualitzar alguns acudits i per a establir més fàcilment la complicitat amb el públic. Per exemple, la peça original porta per títol 'Els Brugarol'.\nL'obra que ens ocupa és una peça que retrata el costat còmic de l'ànsia de poder, en aquest cas de poder econòmic. Es tracta d'una família amb una llarga trajectòria en el món financer que ha sabut aprofitar les oportunitats per a enriquir-se, de manera que ha sigut una de les famílies més influents en l'àmbit valencià. No obstant això, la seua història també té una part fosca: el besavi iniciador de l'èxit familiar va fer la seua fortuna amb el comerç d'esclaus a Cuba.\nEls negocis cada volta van anar millor, sempre amb algun afer truculent, i van anar engolint cada volta més negocis fins a arribar a controlar en l'actualitat una de les empreses tecnològiques més importants de l'Estat.\nEl patriarca familiar s'acosta a l'hora de la seua jubilació, la seua filla no vol saber res del negoci i el pare busca un possible hereu per a perpetuar la nissaga, obsessió que genera tot un seguit de situacions còmiques.\n'Els Villalonga' de L'Horta Teatre en el ciclo de compañías valencianas (...)


Projecte Consensus (institucional)\nBoletin Municipal Jueves 12 11 by guest134b38 305 views\nWhat are you choosing to build for ... by tommiefmv2711 123 views\nComunicado especial nº 039 incremen... by CDGRD_N_S 172 views\nRichtig einladen (3) - Inhalt | Text by CommuniCare - Sus... 513 views\nПрезентація до уроку Новіцької Т.С. by Aman_Irina 621 views\nT 21 renacimiento_español by Antonio 408 views\n1. Consensus, una eina per facilitar la participació a través d’Internet\n2.

El Projecte Consensus

Què és?

Com utilitzar-lo?

Funcionalitats

Estructura

\n3. 1. Què és?\n4. 1. Què és Consensus? És una eina tecnològica de participació ciutadana a través d’Internet , que pretén facilitar i promoure la transmissió de coneixement cap al responsables de la presa de decisions, estimular la realització d’experiències de participació i consulta ciutadana i millorar la comunicació entre ajuntaments i ciutadans. Píndola de coneixement\n5. Els socis Fundació Jaume Bofill . Fundació cultural privada creada el 1969. Algunes de les preocupacions fundacionals són estimular els valors de la democràcia i la participació entre els ciutadans i promoure models socials i polítics que afavoreixen la igualtat social. Localret . Consorci local format per més de 800 ajuntaments de Catalunya, que agrupen el 98% de la població. Pretén promoure el desenvolupament de les noves tecnologies entre les administracions locals. 1. Què és Consensus?\n6. 1. Què és Consensus? Els membres del projecte Actualment 42 ajuntaments catalans utilitzen de forma activa la plataforma Consensus\n7. L’evolució 1. Què és Consensus? CONSENSUS II

Inici del projecte. Finals del 2000

Amb el suport econòmic del MCYT, dels ajuntaments participants, del Dep.de Governació i de l’AOC

ICT, FJB, Localret i12 ajuntaments de Catalunya (Badalona, Barberà del Vallès, Cardedeu, Granollers, Manresa, Mataró, Rubí, Sabadell, Sant Cugat del Vallès, Sant Feliu de Llobregat, Terrassa i Vic)

CONSENSUS I CONSENSUS III CONSENSUS IV Revisió de l’eina amb les millores proposades per els 12 ajuntaments finançadors i pilots del projecte. Socialització del projecte a la resta d’Ajuntaments de Catalunya Canvi de plataforma. Pas al gestor de continguts Joomla. Gratuïtat del projecte per a tots els ajuntaments de Catalunya. Canvi de l’administració del portal per una lògica centralitzada i més intuitiva. Incorporació de funcionalitats 2.0; Blocs, Debats i Multimèdia. 2001 2003 2007 2010\n8. La comunicació del projecte 1. Què és Consensus? WEB INSTITUCIONAL COMUNITAT\n9. Beneficis

Participació deliberativa. Participació quantitativa. Millora el procés de presa de decisions (+ informació, + experts i + ciutadans).

Participació individualitzada

Millora l’accés dels ciutadans a la informació i als canals de participació.

Augmenta el nombre i la freqüència d’experiències de debat, participació i consulta ciutadana.

Augment de la implicació i la corresponsabilització dels sectors socials en les polítiques locals.

Major transparència i nivell de compromís dels ajuntaments amb el ciutadans.

Eina de gestió eficaç.

Flexible i adaptable a la voluntat de cada administració. Diferents nivells de participació.

Transversalitat

Inclusió de col·lectius específics

Participació responsable. Registre. Codi ètic i Reglament de participació

Ajuntaments petits

1. Què és Consensus?\n10.

Una eina testada i provada pels ajuntaments. Adaptada a la dinàmica municipal i a les particularitats del governs locals. Dissenyada de forma conjunta amb els tècnics municipals.

Una eina desenvolupada amb programari lliure (Joomla).

Una eina adaptable a la voluntat i a la necessitat de cada ajuntament. Cada ajuntament pot escollir quines opcions i funcionalitats activa o proposa als seus ciutadans i ciutadanes.

Garantia de millores continues i manteniment.

Formació tècnica i metodològica.

Documentació de suport:

Manual d’administració

Guia d’estratègies de participació ciutadana

Vídeos Formatius

Suport telefònic on-line.

Què oferim als ajuntaments? 1. Què és Consensus?\n11. Què demanem als ajuntaments?

Adhesió a un conveni signat entre les tres institucions impulsores

Realitzar la formació (tècnica i metodològica)

Participació a la Comunitat Consensus

1. Què és Consensus?\n12. Algunes dades d’ús 1. Què és Consensus?

Ajuntaments amb activitat:

Consensus I: 12

Consensus II: 25

Consensus III: 40

Consensus IV: 42

Estadístiques d’accés (anuals / Google Analytics)

60.000 Visites

360.000 Pàgines vistes

6,13 Pàgines/visita

00:03:44 Promig de temps al lloc

Estadístiques d’ús i continguts (octubre 2009 Joomla Stats)

Usuaris registrats: 5.265

Espais de participació: 351

Grups de treball: 204

Qüestionaris: 79

Cartes enviades: 3.090

Cartes acceptades: 2.098

Percentatge de cartes contestades: 90%

\n13. 2. Com utilitzar el Consensus?\n14. 2. Com utilitzar Consensus?

Màxim consens polític, tècnic i social

Aprofitar experiències desenvolupades amb èxit a altres llocs, sent conscients del context propi

Quins objectius tenim? Quins recursos tenim? Qui participa? Què volem obtenir del procés?

Confiança: establir i respectar unes regles de joc clares, conegudes i acceptades per tothom

Temes rellevants i centrals del municipi

Comunicar i difondre les iniciatives de participació

Retorn a la ciutadania,

Disposar de recursos econòmics i estratègies específiques per enfortir les xarxes associatives i els processos participatius

Internet no pot substituir la participació presencial (fractura, relació personal, acte social,…)

Punts d’accés públic i acompanyament

Les TIC són útils per algunes coses i per altres no

Col·lectius que tradcionalment no participen (joves, individuals, allunyats)

\n15. 3. Funcionalitats\n16. 3. Funcionalitats

La funcionalitat principal de Consensus són els Espais de Participació . Aquests són un “recipient o contenidor” en el qual es poden integrar una o diverses funcionalitats participatives que la plataforma ofereix. Es tracta doncs d’una eina extremament flexible i adaptable a les necessitats de cada municipi. Les funcionalitats que es poden associar a un Espai de participació són:

Descripció bàsica: Funcionalitat obligatòria en qualsevol Espai de participació de Consensus. Conté un títol una descripció i una imatge per a descriure l’espai.

Qüestionaris: Aquesta eina permet a una ciutat plantejar enquestes o formularis amb preguntes i respostes de diversos tipus, així com mostrar els resultats o guardar-los per un ús intern.

Espai de debat: Es tracta d’un espai de debat on els ciutadans poden participar obrint temes i fent comentaris sobre aquests. (2010)

Bloc: Bloc de format clàssic amb posts i possibilitat de fer comentaris per part dels ciutadans. (2010)

Llista de distribució: Es podrà afegir una llista de distribució per a que els ciutadans apuntats a un espai es puguin relacionar entre ells a través del correu electrònic sense necessitat d’haver

Documents i multimèdia: espai per a guardar i classificar qualsevol tipus d’arxiu (documents, vídeos, enllaços, imatges,...).

Espais relacionats: qualsevol espai de participació es pot relacionar amb un o més espais que ja estiguin creats a Consensus. L’objectiu d’aquesta funcionalitat és la de relacionar espais que per la seva naturalesa hagin d’estar vinculats.

Formulari de contacte: Formulari des d’on els ciutadans poden contactar amb el responsable d’un espai de participació concret.

Espais de participació\n17. 3. Funcionalitats Espais de participació ESPAI DE PARTICIPACIÓ Espais relacionats Descripció Qüestionaris Debat Bloc Llista de distr. Documents Contacte L’Espai de Participació és un “recipient o contenidor” en el qual es poden integrar una o diverses funcionalitats participatives que la plataforma ofereix.\n18.

La plataforma Consensus compta amb d’altres funcionalitats que funcionen de forma independent i que poden ser activades i desactivades per l’ajuntament en funció de les necessitats que aquest tingui.

Cartes als regidors: Aquesta eina permet als ciutadans enviar cartes personalitzades als regidors que considerin més adients, esperar resposta dels mateixos i llegir cartes que han enviat altres persones i les respostes que han rebut.

Agenda: Eina emprada per donar d’alta esdeveniments al calendari associat a cada ciutat, on tant l’ajuntament com els ciutadans (prèvia validació) poden afegir esdeveniments.

Agenda de Plens: L’Agenda de Plens permet oferir informació sobre els plens que se celebren al municipi, anunciar-ne les dates i informar sobre els punts de l’ordre del dia i les actes dels plens que ja hagin tingut lloc.

Notícies: Espai des d’on l’ajuntament pot publicar notícies rellevants del municipi.

Butlletí: Aquesta eina permet enviar butlletins a tots els usuaris registrats que que ho tinguin activat en el seu perfil. Els butlletins queden publicats i accessibles per a tothom.

Destacats: La plataforma compta amb una eina que permet destacar a través d’una imatge i un link alguna web externa o algun espai concret dins del mateix web de Consensus.

Formulari de contacte: Formulari des d’on els visitants poden contactar amb el responsable de la web de Consensus de l’ajuntament.

Altres Funcionalitats 3. Funcionalitats\n19. 4. Estructura\n20. 4. Estructura L’estructura de funcionament del projecte es basa en tres entorns diferenciats que permeten la producció de millores, el seu testeig i per últim la seva aplicació real. Estructura i workflow Entorn de PRODUCCIÓ Entorn de TEST Entorns REALS Testeig de les millores aplicades i incidències resoltes Desenvolupament de millores i resolució d’incidències Deploy de les millores en les webs de Consensus de tots ajuntaments\nBoletin Municipal Jueves 12 11\nWhat are you choosing to build for retirement? 401K Roth IRA?\nComunicado especial nº 039 incremento de lluvias por ondas tropicales\nRichtig einladen (3) - Inhalt | Text\nПрезентація до уроку Новіцької Т.С.\nT 21 renacimiento_español


Anarquistes? | L'Albada Social\nDe nosaltres diuen que som terroristes, partidaris del caos, violents, perillosos…\nTot això es diu per desprestigiar-nos i evitar que la gent comú, el poble, s’interessi per les nostres idees i propostes.\nQui vol evitar que es coneguin les nostres idees? Doncs els poderosos: governs, polítics, banquers, empresaris, militars…\nI perquè? Doncs perquè els anarquistes volem que la gent es negui a acceptar el poder. Perquè som contraris a tota autoritat, a tota dominació.\nI que passaria si la gent del poble no respectés l’autoritat, es negués a acceptar el poder i lluités contra la dominació? Doncs que els governs, els polítics, els empresaris, els capitalistes i els rics perdrien els seus privilegis.\nEntens ara perquè a la tele sempre diuen que els anarquistes som molt dolents?\nEl nostre programa revolucionari\n1.- Disoldre tot tipus de govern, autoritat o institució que imposi la lley per la força, l’amenaça o la manipulació.\n2.- Organitzar la vida social amb la lliure associació de les persones en comunitats solidaries creades i modificades per pròpia voluntat dels seus membres. Administració de les comunes amb la participació de tothom en assemblees on les decisions siguin guiades per la raó, l’experiència i la ciència.\n3.- Anular la propietat de les coses. Posar en comú les terres, els recursos naturals, la tecnologia i el coneixement per que sigui utilitzat en benefici de tots i totes.\n4.- Eliminar el treball assalariat. Organització de la producció i distribució del bens i serveis en base a la cooperació voluntaria i la solidaritat. Demanar de cadascú l’esforç que sigui capaç de d’aportar en el treball i garantir a tothom alló que necessiti per tenir una vida digna i saludable.\n5.- Lluitar contra la dominació d’un sexe sobre l’altre. Combatre l’estructura i la mentalitat patriarcal. Garantir la llibertat de les persones a l’hore d’escollir les seves preferències sexuals.\n6.- Lluitar contra les religions i qualsevol institució que pretengui manipular amb les seves mentides. Garantir una formació científica, intel·lectual i artística per a tothom que desenvolupi el sentit critic i estimuli el lliure raonament de les persones.\n7.- Eliminar de les fronteres per garantir la lliure circul·lació de les persones.\n8.- Lluitar contra el patriotisme, el racisme i el nacionalisme, que s’utilitzen per enfrentar els pobles. Lluitar contra les imposicions culturals i linguistiques que degraden la dignitat d’aquells que les pateixen i amenacen la diversitat.\n9.- Abolir la societat consumista que sobreexplota els recursos naturals. Defençar l’ecosistema per que tots els organismes i espècies puguin gaudir-ne en el present i en el futur.\nVersió en PDF per imprimir i difondre.


L'illa del Rei de Maó, l'indret estratègic del món de l'art modern?\nEl galerista més poderós del món vol invertir dos milions d'euros per rehabilitar part d'aquest illot i convertir-lo en una galeria pionera\n2 min. Maó 15/12/2016 16:52\n987x298 L'illa del Rei.\nL'illa del Rei. / FUNDACIÓ HOSPITAL ILLA DEL REI\nL'empresari Iwan Wirth, president de la galeria d'art contemporani més important del món, Hauser & Wirth, s'ha fixat com a objectiu l' illa del Rei de Menorca. La proposta del magnat suís aniria encaminada a restaurar una part dels edificis que avui són focus d'actuacions, per tal d'instal·lar-hi part de la seva obra. Una inversió que superaria els dos milions d'euros i que situaria Menorca com a ubicació privilegiada dins el món de l'art modern.\nLa idea d'Iwan Wirth, considerat el galerista més poderós de tot el planeta, és aprofitar el passat britànic de l'illa del Rei com l'excusa perfecta per fer-se benefactor d'un espai estratègic clau a Maó. Wirth ja va realitzar un projecte similar en una granja situada a Somerset (Anglaterra), que va transformar en una galeria pionera a tot el món. En aquest espai ofereix una àmplia varietat d'esdeveniments, xerrades, seminaris, tallers i projeccions, a més d'un programa educatiu per a escoles, joves i famílies. El concepte és exposar art en un entorn privilegiat. Actualment, la xarxa de galeries de l'empresari del sector més influent es completa a Zuric, Londres, Nova York i Los Ángeles.\nD'aquesta manera, la proposta d'Iwan Wirth ha estat molt ben rebuda a la Fundació Hospital Illa del Rei, entitat privada que, de manera altruista, treballa per defensar, promocionar i organitzar actes en aquest illot, en ple port de Maó. El president del patronat és Luis Alejandre. Fonts properes a l'entitat asseguren que estan il·lusionats per aquesta possibilitat, que permetria potenciar la imatge de l'illa del Rei i rehabilitar-ne una de les zones per més de dos milions d'euros. L'hospital construït a l'illa data de l'any 1711, època de la primera dominació anglesa. També van passar per aquest indret els francesos i els espanyols. L'illa rep aquest nom en homenatge al rei Alfons III, que l'any 1287 va conquistar Menorca als musulmans.\nL'Ajuntament de Maó tindrà l'última paraula\nTot i la feina de la Fundació Hospital Illa del Rei, la titularitat és municipal. L'Ajuntament que dirigeix Conxa Juanola és l'únic organisme que decidirà el futur de l'illot. En aquest sentit, l'equip de govern està al corrent de la proposta d'Iwan Wirth. En aquests instants es troba en fase d'estudi i no es veu, en un principi, amb mals ulls. Tot i això, encaixar jurídicament els usos de l'illa del Rei requereix un temps prudencial per acabar de donar el vistiplau a una operació que situaria Maó al capdavant del món de l'art modern i contemporani.\nEl PP de Maó donarà suport a l'equip de govern en els projectes a l'illa del Rei i Favàritx


Comencen les obres de reurbanització d'Isabel la Catòlica\nSandra Gómez destaca que les obres, que tindran una duració de sis mesos, “milloraran una de les zones més comercials de la ciutat”\nHui comença l'execució de les obres del projecte “Renovació d'infraestructura del carrer Isabel la Catòlica”. Aquest projecte compta amb una inversió total de 653.000€ i ho durà a terme la mercantil BECSA, SA en un termini de duració de sis mesos.\nTal com ha explicat la vicealcaldessa i regidora de Desenvolupament Urbà, Sandra Gómez, “es tracta d'una reivindicació històrica per part de l'associació de comerciants del centre històric, perquè és un dels principals aqueixos comercials de la nostra ciutat”.\nEl projecte pretén la millora global de l'accessibilitat en tot el carrer, mitjançant la regularització de fermes i reposició de paviments, i l'ús de paviments de textures i materials antilliscants d'acord amb la normativa vigent d'accessibilitat en el mitjà urbà. També es preveu l'execució d'escocells per a la plantació d'arbratge. El projecte inclou a més la renovació de les xarxes de serveis municipals existents i renovació de mobiliari urbà com a aparcament de bicicletes o papereres.\nAmb aquesta obra s'aconseguirà la reordenació d'aquest eix comercial, adequant amples de carrils, modificant línies de vorada, augmentant i uniformitzant amples de voreres. Aquesta labor crearà un bulevard verd, de manera que el 70% de l'espai es destinarà als vianants i el 30% als vehicles.\n“Aquesta obra tan esperada per veïns, veïnes i comerciants de la zona millorarà notablement la qualitat ambiental i l'accessibilitat d'aquest eix comercial, amb un plantejament similar a l'executat en altres carrers pròxims com Hernán cortés o Pizarro. Avancem així en la millora gradual d'una de les zones més comercials de la nostra ciutat, per al benestar i comoditat de veïns, veïnes i visitants”, ha destacat la vicealcaldessa.\nEls treballs de remodelació d'aquest vial del centre històric es detindran el 17 de desembre per a facilitar les compres nadalenques en els comerços del carrer i els del seu entorn. Tan sols continuaran en els voltants del centre escolar per a aprofitar les vacances escolars de Nadal i avançar la reurbanització del tram sense generar molèsties als alumnes. Les obres es reprendran en la resta del carrer el 7 de gener, una vegada conclòs el període nadalenc.\nEl termini d'execució previst és de sis mesos, que s'ajustaran a les necessitats de comerciants (botigues, zones carrega i descàrrega) i veïns (garatges) per a compatibilitzar les obres amb les campanyes de nadal i també falles. Tal com ha explicat la vicealcaldessa i regidora de Desenvolupament i Renovació Urbana, Sandra Gómez, aquesta mesura impulsarà la reactivació econòmica d'un dels sectors que més ha patit els efectes de la pandèmia: “És important ajudar a aquest sector no sols amb ajudes directes sinó amb mesures que activen l'economia”.


Golubović Apartments Zabljak Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Golubović Apartments\nDrobnjačka 7, Zabljak, Zabljak, Montenegro, 84220 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Golubović Apartments\nConvenientment situat a Zabljak, Golubović Apartments és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Zabljak. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei de cangur, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Golubović Apartments sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent esquí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Zabljak, el Golubović Apartments és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Informe de la policia local per intervenció en accident — Ajuntament de Ripollet\n/ Informe de la policia local per intervenció en accident\nInforme de la policia local per intervenció en accident https://www.ripollet.cat/seu-electronica/tramits/policia-local/informe-de-la-policia-local-per-intervencio-en https://www.ripollet.cat/@@site-logo/escut-ajuntament-ripollet.png\nInforme de la policia local per intervenció en accident\nAquest tràmit permet sol·licitar l'elaboració d'un informe per part de la policia local quan hi ha hagut intervenció d'aquesta en un accident.\nAquest informe comportarà la relació de fets, les dades de les persones així com dels elements implicats en el sinistre i les observacions extretes.\nLa persona interessada, amb exhibició del DNI o títol acreditatiu d'identitat en el moment de la presentació de la instància , o bé un/a representant degudament autoritzat/da, acreditat/da, amb l'aportació/exhibició del corresponent poder de representació acompanyat del DNI del representat i del representant.\nQuin cost té/Mitjans de pagament\nEn el moment de demanar l'informe caldrà pagar la taxa d'acord amb l'ordenança fiscal nº 25 art. 7.3:\n- Informe d'accident de trànsit: 41,00€\n- Informe actuació policial: 23,00€\n- Via presencial: document acreditatiu d'identitat\n- Seu electrònica: bastaria amb l'acreditació mitjançant certificat digital d'accés\n- Document acreditatiu d'identitat de la persona interessada. (si el tràmit es realitza a través de seu electrònica es considera realitzada l'acreditació per l'us del certificat digital d'accés en realitzar el tràmit).\n- Document acreditatiu d'identitat del representant\n- Autorització degudament omplenada o poders de representació.\n4) Autoliquidació de la taxa.\nEl temps mig de resolució de la sol·licitud serà d'entre 15 dies i un mes, però dependrà en funció del tipus d'incident.\n- Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comu de les Administracions Públiques.\n- Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'Organització, Procediment i règim jurídic de l'Adminístració de la Generalitat de Catalunya i modificacions posteriors.


Son Sant Joan, el CETA i la miopia localista (II) – El Periscopi\nRamon Carreras 27/03/2017\nSon Sant Joan, el CETA i la miopia localista (II)\nLa secció sindical Estatal de CC.OO. en el grup AENA, sindicat majoritari a la xarxa d’aeroports, sempre ha defensat el manteniment de l’empresa pública i en xarxa, és a dir amb majoria de percentatge estatal, perquè és un model que funciona, dóna beneficis, manté la cohesió territorial i té vocació de servei social. La petició “autonòmica” de gestió dels aeroports, neix amb força a Catalunya i en part de retruc hi ha un efecte imitador en la nostra comunitat. La petició catalana ha esta bàsicament impulsada per la dreta nacionalista, centrada en El Prat, oblidant els aeroports deficitaris de Reus, Girona o Sabadell i sobre tot el fracàs econòmic i social que ha estat l’aeroport de Lleida-Alguarie, impulsat per la Generalitat. Darrera de les peticions de gestió de l’Aeroport del Prat, hi havia un gran interès, d’empreses com Aberdis o Ferrovial, per posar uns exemples, vertaders impulsors i “patrocinadors” de la idea, avalada intel·lectualment per Germà Bel i Xavier Fageda, de la Universitat de Barcelona, grans defensors de la gestió individualitzada dels aeroports i contraris a l’actual model.\nSovint es sol “comparar” el nostre model amb el d’altres països, sense una anàlisi seriosa de les diferents realitats que hi ha a cada estat Europeu. A Espanya en el 2016, pels aeroports d’AENA van passar més de 230 milions de passatgers, sent el trànsit “nacional” un 29’5 % i el internacional un 70’5% la qual cosa demostra que gran part dels usuaris, són els turistes que venen a visitar el país. l’Aeroport de Madrid Barajas, que recordem és el que té més trànsit, va representar el 21’9% del total, si mirem el que passa a altres països del nostre entorn podem veure que per exemple a Itàlia amb una població de 60 milions i un trànsit 115 milions de passatgers a tots els seus aeroports (dades de 2013) l’aeroport de Roma representa un 32% del total. A Gran Bretanya, amb uns 64 milions d’habitants i un trànsit de 210 milions (dades 2014) els quatre aeroports de Londres concentren el 50% de tot el trànsit. Alemanya amb uns 80 milions d’habitants el seu aeroport amb més trànsit és el de Frankfurt amb un 31’6% del total i França amb uns 64 milions d’habitants i 138 milions de passatgers (dades de 2013), els dos aeroports de París, sumats, representen el 64% de tot el trànsit del País. El model espanyol respon a la realitat de diferents destins turístics (costa blava, costa daurada, costa del sol, Canàries, Illes balears, Costa Brava etc), i a una major diversificació i distribució del total de passatgers per diferents aeroports, cosa que no passa a la resta de països europeus, que com hem vist concentren part molt elevada del seu trànsit en les capitals sent molt més reduït el pes de la resta dels aeroports.\nRecordem a més que el model en xarxa d’àmbit estatal, permet que els aeroports més grans i amb beneficis mantenen als mitjans i més petits, la qual cosa permet el desenvolupament territorial de moltes d’aquestes zones.\nLes inversions fetes per AENA als aeroports de la xarxa han estat molt nombroses, entre el 2000 i 2010 es van invertir als aeroports de les Illes Balears 847.666.294 milions d’euros, dels quals 501.688.570 a son Sant Joan, 193.679.165 a Menorca, 147.121.296 a Eivissa i 5.177.893 a l’aeroport de Son Bonet. Pel període de 2017 a 2021, AENA ha previst unes inversions (aprovades en el DORA) per valor de 380.323.167 milions d’euros a les Illes Balears: 59.869.301 a Eivissa, 22.384.017 a Menorca; 296.838.106 a Son Sant Joan i 1.231.743 a Son Bonet, és impossible pensar que la CAIB pogués mantenir aquest ritme d’inversió. Pensem-hi.\nA l’Estatut d’Autonomia, com no pot ser d’altre manera, es parla en l’article 30.5, referent a les competències de la CAIB que aquesta serà competent en la gestió d’aeroports i heliports no qualificats d’interès general per l’Estat, ja que segons la constitució, article 149.20 , són competències exclusives de l’Estat: “…aeroports d’interès general, control de l’espai aeri, trànsit i transport aeri, servei meteorològic i matriculació d’aeronaus.”, dit d’altre manera, perquè la CAIB sigui competent en la gestió d’aeroports de les Illes, o es canvia la constitució o els nostres aeroports han de deixar de ser d’interès general. La primera opció no crec que sigui possible, la segona, esper que no passi.\n60 años y 2 días


Anticipa les teves compres de Nadal amb un 20% de descompte addicional* a les boutiques participants.\nDiesel, Furla, New Balance, Tommy Hilfiger, entre d'altres, i ofertes a més de 100 boutiques.\nMúsica en directe, escultures de gel, llums i gastronomia t'inspiren perquè trobis el regal perfecte.\nObrim de 9 a 23 hores.\n*No acumulable a d'altres promocions, només a les boutiques participantes. Consultar a la boutique el producte adherit a la promoció.\nBoutiques participants i ofertes


Oriol Camps diu que l’Ajuntament encara no té els diners per fer les clavegueres de la Rasa dels Molins | Aquí Berguedà\nOriol Camps diu que l’Ajuntament encara no té els diners per fer les clavegueres de la Rasa dels Molins\n08 juny 2018 18:28\nLa Diputació de Barcelona ha notificat a l’Ajuntament de Berga que li concedeix l’ajut per intervenir en el clavegueram de la Rasa dels Molins, però encara no ha fet efectiu el traspàs de diners. Així ho ha assegurat el regidor d’Urbanisme i Serveis Públics, Oriol Camps (CUP), en resposta a les acusacions que el PDeCAT-CDC ha emès aquest migdia i que li retreien la desconeixença de la notificació i “la deixadesa” que entenen que hi ha hagut en aquest tema.\nCamps ha reconegut que l’àrea de rendes de l’Ajuntament de Berga no havia llegit un correu electrònic de la Diputació on es notificava la concessió de l’ajut. “És un tema que convé que no es repeteixi, però també és veritat que tot plegat ha passat en una època on aquest departament en concret –que també gestiona les fires- va saturat entre la Fira de Maig i la Patum”, ha explicat. El regidor, però, ha confirmat que els 208.000 euros de la subvenció encara no són a les arques municipals.\nCamps ha rebutjat les acusacions del PDeCAT: “Em sembla grotesc”. El regidor ha recordat que es tracta d’unes obres que “fa 40 anys que s’han de fer” i que l’actual equip de govern de la CUP ha desencallat el projecte: “Vam arribar i vam haver de modificar el que hi havia fet fins al moment per tal que passés el filtre de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) i no ens el tombessin”. Més endavant, el propi regidor i Francesc Ribera van anar a defensar el projecte davant la Diputació per tal que l’ens provincial atorgués l’ajut per fer front al cost. “Si fos un deixat com diuen, no hauria fet tot el que he fet”, considera.\nL’Ajuntament de Berga ja està treballant en les expropiacions que s’han de fer per licitar les obres i confia acordar-les amistosament en les properes setmanes. El següent pas serà la licitació de les obres i, finalment, l’execució, que està previst que s’allargui uns tres mesos. Camps confia que l’actuació pugui començar entre finals d’estiu i principis de tardor.\nAjuntament de Berga claveguera CUP Oriol Camps PDeCAT-CDC Rasa dels Molins


El Museu presenta obres de Manuel Cano de Castro - Bonart\nEl Museu presenta obres de Manuel Cano de Castro\nbonart cerdanyola del vallès - 03/10/12\nManuel Cano de Castro (San José de Costa Rica, 1891–París, 1959) és un dels artistes més enigmàtics del noucentisme. El poc que hi ha escrit sobre ell és completament contradictori. Pràcticament no s’ha localitzat obra seva a excepció dels dibuixos que es conserven en diversos museus de la Xarxa. Unes obres que, per la seva raresa, adquireixen un valor excepcional per a l’estudi i coneixement del misteriós i oblidat artista.\nEl diccionari Ràfols descriu Cano com un pintor i dibuixant de l’Escola de Decoració de Torres Garcia, que va practicar un art simple amb colors plans d’un “primitivisme personal i decoratiu”. Ràfols destaca els desapareguts murals del seu estudi. Togores esmenta àmpliament a Cano a la seva biografia, tots dos es coneixien de Cerdanyola. Entre 1909 i 1911 cursa les assignatures científiques d’accés a la carrera d’arquitectura i el 1915 col·labora amb Torres Garcia en un article a la revista Arte y Decoración. Junt amb Togores i Manuel Fontanals conforma un grup artístic al que s’afegia, puntualment, Esteve Monegal. Provinents de l’Acadèmia Galí, Cano i Fontanals, “eren coneguts pels de llur generació, que temien Fontanals sense admirar-lo gaire i que creien en Cano, abans que hagués pintat res.” Tots tres llogaren un estudi al carrer dels Argenters. Amb Togores, Cano compartia l’admiració per Cézanne, Matisse, Manolo i Sunyer. Eren uns apassionats de l’art d’avantguarda i van realitzat plegats alguns cartells de les pel·lícules de Josep de Togores i Muntadas. Cano també va ser amic d’Ismael Smith i de Josep Mompou. L’any 1918 va exposar a les Galeries Laietanes i el 1920 a les Galeries Dalmau. Diverses publicacions de l’època, com ara La Veu de Catalunya, la Página Artística i la Revista Nova se’n van fer ressò.\nAls anys vint i trenta Cano s’integra en la vida cultural i artística de París. Segons el diccionari Benézit, havia exposat ja abans de l’esclat de la Primera Guerra Mundial, presentat pel cèlebre crític d’art Félix Féneon, l’amic de Seurat i teòric del neoimpressionisme. Allà es relaciona amb cercles avantguardistes. Va ser molt amic d’Antonin Artaud, per a qui va il·lustrar un llibre i a qui va ensenyar a llegir les cartes del tarot. L’any 1932 es casa amb la model i musa M Therèse Maure (Treize) amiga de Kikí de Montparnasse i apareix sovint a les publicacions de l’època vinculat a surrealistes i dadaistes, com ara Calder, André Breton o Man Ray. Amb l’ocupació nazi, Cano és deportat a un camp de concentració i serà bescanviat com a presoner de guerra el maig de 1944. Per aquella època realitza una sèrie d’aiguaforts molt durs amb escenes del camp de concentració. Posteriorment es documenta el seu pas per Nova York i el 1945, instal·lat ja a Costa Rica realitza una exposició. Al seu país serà un dels responsables de la renovació artística moderna i treballarà el gravat de temàtica popular.\nEs dóna la coincidència que les úniques obres localitzades fins al moment del període català de Cano es troben en museus de la Xarxa. EL MAC conserva el seu ex-libris realitzat per Joan d’Ivori el 1915 i una autocaricatura a tinta que segueix l’empremta d’Smith. La Fundació Joan Abelló té la col·lecció més completa de l’artista, deu dibuixos, tots ells de petit format però que exemplifiquen la línia noucentista que va desenvolupar Cano, propera a l’escola de Torres Garcia i a Sunyer, però també al seu amic Josep de Togores, amb qui va compartir taller. Un dels dibuixos de la Fundació Palau està datat el 1919 i és una vista d’un poble de Mallorca que presenta la característica influència cubista i sunyeriana. El tractament d’aquest paisatge és paral·lel als dibuixos de l’artista que conserva el Museu Abelló. Cano comparteix amb els paisatges i dibuixos del Togores de l’època el tractament geomètric i el suau ombrejat, fruit de l’interès comú pel cubisme. L’altre dibuix a tinta i aiguada de la Fundació Palau descriu un perfil femení, primitiu i esquemàtic. La influència clàssica de Torres García ha cedit el pas a la línia sensual de les figures de Matisse i Derain, del Picasso blau i, sobretot, de les refinades aquarel·les coetànies de Manuel Humbert. El MAS conserva l’única pintura localitzada, un quadre de petit format de dues noies que reben un tractament proper a la pintura mural de l’Escola de Decoració de Torres Garcia, amb un dibuix simple i colors plans.\nA la imatge, detall de "Dunes dones", del Museu d'Art de Sabadell.\nManuel Cano de Castro Museu d'Art de Cerdanoyola del Vallès\n"POESIA I REALITAT" DE JOAQUIM GOMIS A LA GALERIA EUDE\nAITOR SARAIBA PRESENTA A TWIN GALLERY "THE BLACK MARK"\nSANT FELIU DE GUÍXOLS: EXPOSICIÓ INTERNACIONAL A LA CASA DE CULTURA\nFUNDACIÓ SUÑOL / MUSEU PICASSO / ISSIMM


Joc L'atac al planeta març Online. Jugar gratis\nJuga el joc L'atac al planeta març En línia:\nDescripció del joc L'atac al planeta març\nLluitar contra el vaixell, en cas contrari serà destruïda des de dins mutants malvats, té l'habilitat de teletransportar. . Juga el joc L'atac al planeta març en línia.\nCaracterístiques tècniques del joc L'atac al planeta març\nJoc L'atac al planeta març ha afegit: 07.02.2012\nEl joc es juga: 2162 vegades\nEls jocs com el joc L'atac al planeta març\nDescàrrega del joc L'atac al planeta març\nInsereix el joc L'atac al planeta març a la seva pàgina web:\nL'atac al planeta març\nPer inserir el joc L'atac al planeta març a la seva pàgina web, copieu el codi i enganxeu-lo al codi HTML del vostre lloc. A més, si t'agrada el joc L'atac al planeta març, copiar i enviar l'enllaç a un amic o els teus amics, compartir el joc amb el món!\nAmb el joc L'atac al planeta març, també va jugar al joc:


Sessió Phenomena amb “Superman IV” i “Masters del Universo” | Barcelona Cultura\nSessió Phenomena amb “Superman IV” i “Masters del Universo”\nLes dues pel·lícules tancaran el cicle dedicat a la productora Cannon, el diumenge 15 de desembre als Cinemes Girona\nEls Cinemes Girona de Barcelona acullen aquest diumenge 15 de desembre a les 18 h una doble sessió de Phenomena amb la projecció de Superman IV: En busca de la paz i Masters del universo. Les dues pel·lícules, així, clouen el cicle iniciat amb Lifeforce i Invasión USA i que s’ha dedicat aquest mes a la clàssica productora Cannon, que durant els anys 80 va fer brillar l’acció de sèrie B gràcies a films que sabien treure profit del seu ajustat pressupost.\nTot i ser pel·lícules de superherois, Superman IV i Masters del universo no van comptar amb el típic pressupost elevat de les superproduccions d’aquella època. Superman IV va ser la darrera pel·lícula on Christopher Reeve es va posar el vestit del mític superheroi. Un film reivindicat per molts (dirigit per Sidney J. Furie i estrenat l’any 1987), amb el protagonista enfrontant-se a una amenaça nuclear.\nMasters del universo, per la seva banda, és un dels títols més emblemàtics de Dolph Lundgren. Un actor que, aquí, es posa en la pell del popular He-Man, personatge sorgit de la sèrie d’animació i de les joguines que van acabar marcant a tota una generació. El film, que narra l’enfrontament entre He-Man i el seu enemic Skeletor, va ser dirigit per Gary Goddard i originàriament estrenat, també, l’any 1987.\nDurant la sessió, a més, se sortejarà entre tots els assistents un pack de llibres en què es descobreixen, entre altres, els secrets dels superherois de Marvel o la història de Superman.


La Seu se suma un any més a la campanya 'Els Bombers t'acompanyen a donar sang' — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / La Seu se suma un any més a la campanya 'Els Bombers t'acompanyen a donar sang'\nLa Seu se suma un any més a la campanya 'Els Bombers t'acompanyen a donar sang'\nLes donacions es podran fer dissabte de les 10 del matí a les 2 del migdia a la plaça dels Oms. L'objectiu és aconseguir augmentar les reserves de cara a Setmana Santa\nLa Seu d'Urgell torna a acollir aquest dissabte, 7 de març, a la plaça dels Oms, la campanya "Els Bombers t'acompanyen a donar sang". La iniciativa, amb la implicació del Parc de Bombers de la Seu d'Urgell, començarà a les 10 del matí i finalitzarà a les 2 del migdia.\nAquesta és la sisena edició de la campanya conjunta dels Bombers de la Generalitat i el Banc de Sang i Teixits, a la qual s’hi han sumat diversos ajuntaments de Catalunya, entre els quals hi ha el de la capital de l'Alt Urgell. La iniciativa va arrencar el passat 4 de març a Martorell i es duu a terme durant tot el mes de març a 35 ciutats catalanes amb l’objectiu d’aconseguir el màxim nombre de donacions.\nLa campanya 'Els Bombers t’acompanyen a donar sang' "vol crear un ambient festiu, participatiu i social per tal d’ajudar a donar sang i aconseguir l’objectiu d’augmentar les reserves a Catalunya". Amb motiu de la proposta, la gent que s'acosti fins a la plaça dels Oms podrà veure maniobres d'exhibició d'un rescat urbà (11 h) i hi haurà la possibilitat de pujar als camions i vestir-se de bombers.\nLa col·lecta de sang es farà en un autobús del Banc de Sang habilitat per realitzar les extraccions. Per ser donant caldrà portar un document identificatiu oficial i no anar-hi en dejú.\nLes reserves de sang baixen considerablement durant Setmana Santa. El canvi d’hàbits i les vacances fan que la població s’acosti menys als punts de donació. Amb aquesta iniciativa es vol incentivar la recaptació de sang les setmanes prèvies a l’abril per assegurar que es mantenen els bancs de reserva.\nCal tenir en compte que les plaquetes, un dels elements que s’extreu de cada donació de sang, caduquen als 5 dies i que els glòbuls vermells als 42. Per això, és important mantenir les donacions al llarg de tot l’any i aconseguir unes 1.000 donacions cada dia.


Lladó, Jordi ;, Antonia. - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Lladó, Jordi ;, Antonia.\nEl terme de cerca Lladó, Jordi ;, Antonia. dins l'índex autor no s'ha trobat en cap registre. Els termes aproximats, a qualsevol col·lecció, són:


La II Gala Musical de l´AECC arreplega 4.000 euros – ConeixerCanals\nActualitat · Cancer · Historia de Canals · Musica · Teatre\nBy Conèixer Canals on 16 de diciembre de 2016 1 Comment\nEls diners es destinaran a la investigació de la leucèmia infantil\nL’associació Canals Contra el Càncer amb la col·laboració de l’Ajuntament de Canals ha celebrat una gran gala musical per lluitar contra aquesta malaltia en un abarrotat pavelló municipal Ricardo Tormo. Amb l’entrada solidària de 5 euros es va aconseguir recaptar al voltant de 4.000 euros que anirà destinat a la investigació de la leucèmia infantil.\nEfectivament aquesta fou una gala on nombrosos artistes van participar de manera desinteressada i on va haver, sobretot, música i dansa. Cantants locals com Salvador de Levante, Javi Juan, Rosa Bañó i Raquel Pérez a més de les germanes Encarna i Mª Carmen Vila. La gala també va albergar a col·lectius locals com el taller d’arts escèniques TAEC dirigit per l’actor Toni Saurina, el club esportiu Do Chang, l’aeròbic Fantasy, grup de ball de salsa composat per Ana Lorente i Rafa i l’escola de ball de saló de l’Olleria. La gala va concloure amb una gran rifa (0´28) on es van sortejar regals oferts majoritàriament per diferents comerços.\nUna renovada i reapareguda associació que ja va celebrar la I marxa a peu contra el càncer el passat mes de maig ha preparat aquesta segona gala. Les portes de l’associació segueixen obertes per al que vulga col·laborar.\nEn maig també tingué lloc la col·lecta anual on es van recollir més de 2.500 euros. Actes nombrosos que compten amb la solidaritat dels veïns de Canals.\nTexte i video de la TV Comarcal.\ncanals, cancer, gala, solidari\nOne Response to "La II Gala Musical de l´AECC arreplega 4.000 euros"\nArantxa Martinez 16 de diciembre de 2016


"Vaig saber per casualitat que m'havien condemnat" | Barcelona Ciutat Refugi\n"Vaig saber per casualitat que m'havien condemnat"\nEntrevista. Conversem amb Ahmed Ali, fotoperiodista i activista egipci protegit per Amnistia Internacional. Jutjat en absència i sentenciat a 25 anys de presó, ha sol·licitat asil polític a Espanya.\nEgipte s’ha convertit en una de les presons de periodistes més grans del món sota el comandament del mariscal de camp Abdel Fattah al-Sisi, president del país des del 2014. Aquesta és l’opinió de Reporters sense Fronteres, que assegura que els informadors són perseguits i condemnats a llargues penes de presó, fins i tot a cadena perpètua. Aquest va ser el cas d’Ahmed Ali, fotoperiodista, col·laborador de la Comissió Egípcia de Drets i Llibertats i membre del Moviment de Joves 6 d’Abril, un dels impulsors de la revolució de Tahrir, ara prohibit. L’Ali tenia 18 anys quan es va manifestar a la plaça per exigir la caiguda de Hosni Mubarak, i 23 quan el van condemnar a passar 25 anys a la presó en un judici que ni tan sols li van comunicar. Va fugir del país i resideix a Espanya des de l’abril del 2016, acollit pel Programa de protecció temporal de defensores i defensors dels drets humans d’Amnistia Internacional. Fa cinc mesos va sol·licitar asil polític. Diplomat en informàtica, espera poder ampliar els estudis aquí i seguir treballant com a periodista.\nEm van detenir l’1 de setembre de 2014 amb nou companys més del Moviment 6 d’Abril. Llavors treballava en un documental sobre periodistes que havien estat arrestats i que havien mort, i anava a cobrir el primer aniversari de la mort d’Ahmed al-Masri, un amic al qual la policia va disparar quan feia fotografies de la matança de Rabaa al-Adawiya [el 14 d’agost de 2013 més de vuit-centes persones van morir quan l’exèrcit va dispersar a trets al Caire dues acampades de protesta contra l’enderrocament, liderat per al-Sisi, del Govern dels Germans Musulmans].\nQuè va passar durant l’arrest?\nVaig estar arrestat cinc dies, durant els quals em van insultar i em van amenaçar. Em van espantar molt dient-me que no tornaria a sortir mai i que la meva família podria patir violència. A mi no em van torturar ni em van pegar, però a altres sí. Vaig sortir en llibertat després de pagar una fiança. Vaig estar dues o tres setmanes a casa per tranquil·litzar-me i després vaig tornar a treballar al centre de drets humans.\n“A Egipte es jutja la gent amb les mateixes acusacions. Són un talla i enganxa”\nI et van jutjar un any després en absència.\nEm vaig preocupar durant mesos, però el meu advocat em va dir que no tenien proves en contra meu. Però a l’octubre del 2015 em van condemnar a 25 anys de presó, sense comunicar-m’ho, ni a mi ni a ningú. Me’n vaig assabentar per casualitat, perquè un advocat amic meu era allà, als jutjats. Ens van acusar de pertànyer al Moviment 6 d’Abril, d’haver-nos manifestat sense autorització, d’haver-nos enfrontat a les forces de seguretat, de tallar el trànsit. A Egipte sempre s’utilitzen les mateixes acusacions. Són un talla i enganxa.\nVint-i-cinc anys de presó és cadena perpètua a Egipte.\nSí. Els judicis han estat molt durs contra els fotògrafs, els periodistes, els activistes i els polítics, sobretot després del 30 de juny de 2013 [data del cop militar que va destituir el president Mohamed Mursi]. Hi ha hagut fins i tot sentències de mort. El jutge que em va condemnar, Nagy Shehata, és molt conegut per les seves sentències increïbles: va jutjar més de mil persones i cap d’elles no va sortir en llibertat. El diari El Watan el va entrevistar dues setmanes abans del judici i va ser molt franc parlant del nostre cas: va dir obertament que estava en contra de la llibertat de premsa, que la revolució de gener va ser un fracàs i que tenia una enemistat personal amb el Moviment 6 d’Abril. També va dir que rebíem fons de països estrangers per desestabilitzar el país.\nI vas decidir fugir del país. Va ser difícil prendre aquesta decisió?\nMolt. Jo no volia anar-me’n, però els meus amics em van convèncer perquè marxés. És clar que va ser difícil deixar el país i no poder tornar. Per això al principi vaig passar per una etapa llarga de profunda tristesa. Però si m’hagués quedat a Egipte, hauria anat a la presó, i no n’hauria sortit, segurament. També hauria estat allunyat del meu país.\nCom vas aconseguir fugir?\nS’estava condemnant tanta gent llavors, que podien passar dues o tres setmanes fins que la policia actuava. Me’n vaig anar tres dies després de la sentència. Vaig sortir tranquil·lament, per l’aeroport. No tenia por, perquè si m’arrestaven m’esperaven 25 anys a la presó. Vaig parlar amb la policia, els vaig dir que era fotoperiodista i que anava a Uganda a treballar. I me’n vaig anar, no va passar res. Vaig passar dos mesos a Uganda, i després tres mesos a Kenya, on vaig col·laborar amb Amnistia Internacional. Ells em van ajudar a aconseguir el visat per entrar a Espanya.\nPer què Uganda?\nPerquè per a un egipci és molt fàcil aconseguir-hi un visat. De fet, pensava anar-me’n al Líban, però per poder viatjar-hi necessitava un permís de les forces de seguretat. Per això en l’últim moment vaig canviar i vaig optar per Uganda.\nVas participar en la revolució de Tahrir, el gener del 2011. Com has viscut el que ha passat des d’aleshores?\nVaig viure amb entusiasme la revolució i vaig estar els divuit dies a la plaça de Tahrir. Jo era dels partidaris de no deixar la plaça quan va caure Mubarak, però la Junta Militar va convèncer altres partits polítics que tot s’havia solucionat. Vam tornar a Tahrir més tard, quan la Junta Militar no va respectar cap de les demandes del poble. Vam demanar que s’acabés el Govern militar, i durant un any els Germans Musulmans van estar en el poder. Llavors es van ajuntar l’estupidesa dels Germans Musulmans i l’astúcia de la Junta Militar. Els Germans Musulmans van pensar que com més reconeguessin el poder de l’exèrcit i de la policia, més els protegirien. Però la Junta Militar va ser molt més llesta que ells i va jugar amb ells per poder-los enderrocar.\nI va començar la repressió contra el partit islamista. Què vas fer?\nVaig lluitar per ells i per les víctimes de Rabaa, i m’he manifestat en contra de la repressió a què els sotmet el Govern. Tothom té dret a manifestar-se i a tenir un judici just, i qualsevol que no tingui relació amb un acte de violència hauria de ser posat en llibertat. Però, políticament, m’hi oposo. Els Germans Musulmans també eren dictadors, però era una dictadura de la religió. Són víctimes de la repressió, però no les úniques. Crec que ara el règim reprimeix amb molta més violència els liberals, els socialistes i els laics.\n“A Egipte es titlla de terrorista qualsevol que es manifesti contra el règim”\nLa repressió és ara més dura que durant la dictadura de Mubarak?\nLa situació ara és més difícil. Durant l’època de Hosni Mubarak només hi havia unes quantes desenes de persones que alçaven la veu, i per això només unes quantes eren arrestades. Passaven uns mesos a la presó, els espantaven una mica i en sortien. Amb la revolució es van obrir les comportes i molta més gent va començar a parlar, per això ara el nombre és més important. A més, s’han promulgat noves lleis encara més repressives, com la del terrorisme, que permet a la policia arrestar molta gent. Es titlla de terrorista qualsevol que es manifesti contra el règim. I s’imposen condemnes molt dures.\nCom definiries el Govern actual d’Egipte?\nÉs un règim militar que va dur a terme un cop contra la revolució de gener, no contra els Germans Musulmans. Al-Sisi és un dels fills polítics de Mubarak, que va posar al capdavant dels serveis secrets. Egipte ha estat ostatge dels militars des del 1952, quan es va proclamar la república. I quan parlo dels militars no estic atacant les persones que pertanyen a l’exèrcit, estic parlant dels comandaments.


Navalles, un dels productes mariners més saborosos - Restaurante Es Torrent\nQui no ha menjat navalles alguna vegada? En Es Torrent ens encanten les gallegues i es preparen de diferents formes, encara que preferentment a la planxa, amb un lleu condiment d’all i juvert. Aquest marisc, també anomenat Ensis, és un gènere de mol·lusc bivalve de la família Pharidae. El seu nom popular, navalla, el rep a causa de l’enorme semblança que té la seva petxina amb el mànec d’una navalla.\nEncara que ocasionalment poden trobar-se al Mediterrani, són molt més abundants a l’Atlàntic, ja que prefereixen habitar les arenes netes de les platges obertes. S’alimenten de plàncton, que filtren i incorporen al seu organisme a través de les brànquies. Són capaces d’excavar molt ràpid i solen habitar dins túnels que arriben a tenir fins a 50 centímetres de profunditat. La navalla ascendeix i descendeix per aquest canal per a captar els nutrients dissolts en l’aigua amb els quals s’alimenta. Per a excavar i desplaçar-se, dilata el seu peu bombant sang cap a ell.\nEls mariscadors tenen diversos sistemes per a recol·lectar-les. Un mètode infal·lible consisteix a buscar clots a l’arena de la riba, pels quals treuen el cap quan cobreix la marea, i abocar una mica de sal sobre ells. Això provoca que la navalla surti de forma gairebé immediata, en pocs segons, podent-la atrapar fàcilment. També s’atrapen amb un art de pesca anomenat fisga, que consisteix un filferro amb una bola al final. A aquesta s’agarra la navalla dins del túnel, podent-se extreure després.\nCrida l’atenció per la lluentor anacarado de la seva petxina, que, no obstant això, és molt fràgil. Sovint es confonen amb el denominat longueirón, molt més abundant. Són fàcils de distingir perquè la petxina de la navalla està lleugerament arquejada i la del longueirón és totalment recta. La navalla gallega és la més prestigiosa pel seu sabor i també perquè la seva extracció de fa de manera artesana, una a una. En altres latituds, com Irlanda o Xile, on existeix tota una indústria conservera al voltant d’elles, com també passa a la costa gallega, s’extreuen de l’arena mitjançant dragues, per la que podem arribar al mercat trencades. La draga és una estructura metàl·lica amb una barra semblant a un rasclet i una xarxa.\nUna vegada recol·lectades, són depurades fins a quedar netes d’arena i altres bacteris o toxines que poguessin contenir per la seva alimentació o la contaminació del mitjà. Això és el que fa tan important mantenir vives a les navalles, perquè mortes no es depuren i mantenen bona part de la sorra.\namb un lleu adreç d'all i julivert. Aquest marisc, el rep a causa de l'enorme semblança que té la seva petxina amb el mànec d'una navalla. Encara que ocasionalment poden trobar-se al Mediterrani, encara que preferentment a la planxa, és un gènere de mol·lusc bivalve de la família Pharidae. El seu nom popular, ja que prefereixen habitar en les sorres netes de les platges exposades. S'alimenten de plàncton, marisc, marisco, navalla, Qui no ha menjat navalles alguna vegada? En Es Torrent ens encanten les gallegues i es preparen de diferents formes, són molt més abundants a l'Atlàntic, també anomenat Ensis


Landhotel Pingel Sundern Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLandhotel PingelHagener Str. 75, Wildewiese, Sundern, Alemanya - Veure al mapaNotable7,9Basada en51comentarisLandhotel PingelVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 22 fotosMolt bona ubicació 7,5Veure al mapa7,5Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Hagen, no busqui més enllà de Landhotel Pingel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Landhotel Pingel, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, servei de bugaderia. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, plat de dutxa, sala d'estar a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses esquí, equitació, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Hagen, el Landhotel Pingel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiasala d'estarcalefaccióplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


'Música i Romànic' portarà els sons més espirituals al Bages - Regió7\n'Música i Romànic' portarà els sons més espirituals al Bages\nAquest maig tindrà lloc la 4a edició del cicle que vol donar a conèixer les 130 esglésies romàniques de la comarca\n03·05·13 | 14:36\nEl músic Luís Paniagua ACN\nLa quarta edició del cicle 'Música i Romànic' torna aquest mes de maig amb el doble objectiu de donar a conèixer les esglésies romàniques del Bages i gaudir de la música espiritual en un entorn "privilegiat". El cicle constarà de quatre cites, dues al maig i dues més al juny, que permetran conèixer de prop l'església de Sant Martí de Mura, la del Mas Sant Joan de Sant Joan de Vilatorrada, el conjunt monumental de Coaner (Sant Mateu de Bages) i el Monestir de Santa Maria de l'Estany. El preu de les entrades, de 10 euros, inclou una visita guiada amb una explicació històrica i arquitectònica de l'indret. El Bages té 130 esglésies romàniques, el 60% de les quals es troba en molt mal estat de conservació.\nEl coordinador de 'Música i Romànic', Albert Giménez, ha destacat la diversitat de l'oferta musical d'aquest quart cicle i ha afegit que totes les músiques tenen com a denominador comú "l'espiritualitat, la devoció i la meditació". L'encarregat d'obrir la quarta edició de 'Música i Romànic' serà el reconegut músic Luís Paniagua el proper 11 de maig a l'església Sant Martí de Mura.\nEl segon concert tindrà lloc el 19 de maig a l'església del Mas Sant Joan, una de les més desconegudes de la comarca segons el membre d'Amics de l'Art Romànic del Bages, Francesc Villegas. En aquest cas, el conjunt Àniam fusionarà els instruments tradicionals d'arreu del món amb les noves tecnologies i els sons més avantguardistes.\nEl grup Kassia, format per quatre dones, reivindicarà el paper que ha tingut el sexe femení en la música antiga i ho farà a través dels seus instruments antics. Serà el dissabte 1 de juny al conjunt monumental de Coaner, situat a Sant Mateu de Bages. Per últim, l'Orfeó manresà posarà el punt final del cicle amb una actuació al Monestir de Santa Maria de l'Estany el proper 15 de juny.\nEl preu de les entrades, de 10 euros, inclou una visita guiada amb una explicació històrica i arquitectònica de l'indret. Segons han explicat, la durada de la visita és d'una mitja hora aproximadament i el concert d'una hora.\nEl cicle està organitzat pels Amics de l'Art Romànic del Bages, una entitat cultural que ja compta amb 240 socis i que té com a principal finalitat la divulgació, la recerca i la conservació de tots els aspectes culturals i artístics relacionats amb l'Edat Mitjana. La comarca del Bages té localitzades 130 ermites i esglésies té un gran nombre d'ermites i esglésies lluny dels nuclis urbans i, en ocasions, difícils de visitar que conformen un fort atractiu turístic per al Bages.