C10 - Tractament automàtic de la informació\nC10 - Tractament automàtic de la informació\n« Unitat 5. Base de dades Access. Nivell bàsic\nQuè es pot fer amb l'Access\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és presentar les possibilitats de l'Access a partir d'un exemple.\nConcepte de base de dades\nSegurament us haureu trobat en alguna situació en què heu d'organitzar un gran volum d'informació i no sabeu com fer-ho. Us agradaria trobar un sistema fàcil per poder accedir ràpidament a la informació que necessiteu.\nPer exemple, en cas que hàgiu de gestionar les comandes dels clients d'una empresa i no disposeu d'ordinador, segur que utilitzaríeu una sèrie de fitxes en què posaríeu les dades dels diferents blocs d'informació que hi ha: els clients, els proveïdors, els productes i les dades de les comandes. Possiblement, idearíeu un sistema de control de tota aquesta informació. Doncs bé, el vostre sistema segurament funcionaria bé si el nombre de clients, comandes, etc. no fos gaire gran, ja que a mesura que creix el volum d'informació del vostre sistema, cada vegada funcionarà de manera més lenta. A més a més, un altre problema que tindria aquest rudimentari sistema és la impossibilitat d'obtenir, de manera ràpida, informació generada a partir de les dades ja escrites en les fitxes, com podria ser: llista dels clients d'un determinat país, comandes pendents de lliurament, etc.\nA la societat del coneixement en què vivim el gran volum d'informació que ens arriba no ens serà útil si no tenim eines per tractar-la. Les bases de dades són aquestes eines.\nEl que fareu amb l'Access serà crear un arxiu que contindrà tant la informació escrita com les relacions que s'estableixen entre els blocs de dades que hi hagi.\nPasseig per l'Access\nComenceu a endinsar-vos en l'entorn de l'Access, i la millor manera de fer-ho és veient les possibilitats que aquesta eina ofereix a partir de la visualització d'un exemple.\nEn aquesta activitat treballarem amb la base de dades NEPTU.\nObriu el fitxer de base de dades Neptú_exemple, feu un clic al nom del fitxer (o busqueo el fitxer a la carpeta de materials) i a continuació és probable que us aparegui una finestra amb una advertència de seguretat:\ntambé podria sortir una imatge com aquesta:\nFeu clic a Abrir, s'obrirà en pantalla la base de dades indicada: Neptu_exemple.accbd, la imatge de la qual queda representada més avall.\nUna altra manera d'obrir un arxiu ja creat és entrar a l'Access fent doble clic sobre l'accés directe que teniu a l'escriptori, o bé un clic sobre l'opció Access del menú Inicia.\nA continuació, a la següent finestra que trobareu quan entreu dintre de l'Access, haureu de seleccionar de la llista la base de dades Neptu_exemple.accdb. En el cas que no hi sigui a la llista, fareu un clic sobre Más archivos... i després a Aceptar. Dintre de la finestra que sortirà, haureu de seleccionar l'arxiu de la carpeta on el teniu emmagatzemat.\nAquesta base de dades pot gestionar tota la informació que es genera en una empresa a partir d'una comanda.\nAquesta és la primera finestra que veureu quan entreu a la base de dades Neptú. Hi ha un llistat de botons que us permeten passar d'una finestra a una altra.\nProveu de prémer cadascun dels botons. Per tornar, tanqueu les finestres que s'aniran obrint.\nCadascuna de les finestres us permeten veure les dades corresponents a un bloc d'informació: clients, proveïdors...\nA la zona Formularis trobareu uns botons que obren les següents finestres:\nFinestra Clients i comandes: des d'aquesta finestra podeu introduir nous clients, modificar dades dels que ja hi ha registrats i consultar les comandes que ha fet cada client.\nAquest tipus de finestra, anomenada formulari, mostra la informació introduïda amb un format dissenyat pel propi usuari. Tot formulari està associat a un o més blocs d'informació. Cada bloc d'informació és una taula.\nLa barra que veieu a la part inferior de la finestra s'anomena barra de registres i és la que us permet passar d'un registre a un altre, és a dir, passar d'un client a un altre.\nPer veure cadascun dels elements de la barra de registres que trobareu a tots els formularis vegeu la següent animació (Tal vegada calgui que premeu PLAY al menú que surt amb el botó de la dreta del ratolí).\nFinestra productes: podeu afegir, igual que a la finestra de clients, noves dades o consultar les que hi ha escrites.\nFinestra Proveïdors: aquesta finestra conté la informació dels proveïdors.\nA la columna Informes trobareu les finestres següents:\nFinestra clients: aquesta finestra que veieu us mostra una llista d'informació llesta per poder-la imprimir. Únicament hauríeu de prémer el botó d'impressora que veieu al costat del botó Clients o, amb la finestra oberta, clicar el botó d'impressora de la barra d'eines, a la part superior de la finestra. Aquesta manera de mostrar la informació s'anomena informe.\nFinestra comandes: aquest informe us mostra una llista de les comandes fetes per cada client.\nFinestra Proveïdors i productes: mostra una llista dels productes que serveix cada proveïdor.\nA la columna de Consultes trobareu una sèrie de botons que obren les finestres següents:\nFinestra Clients per països: s'obre una finestra que us permet consultar els clients d'un país determinat.\nAquest objecte de la base de dades és una Consulta, que us permetrà, com el seu nom indica, fer consultes de diferents tipus de dades de les taules que componen la base de dades.\nFinestra Comandes pendents: aquesta consulta mostra les comandes pendents de servir.\nFinestra Procedència dels productes: aquesta consulta mostra d'on vénen els productes: empresa proveïdora, ciutat i país. Ens permet escollir el producte a l'hora de fer la consulta.\nFixeu-vos que a l'hora d'introduir el nom del producte hem posat un asterisc al final. Això és degut al fet que hi ha diferents tipus de formatge. Si només introduïm formatge, la consulta no mostraria cap resultat.\nLes dades que mostra aquesta consulta són les següents:\nPer fer un passeig visual per la base de dades vegeu l'animació:\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és conèixer els materials de construcció d'una base de dades. També presentarem els elements que formen la part més important de la base de dades, els fonaments que conformaran tota l'estructura del fitxer creat amb l'Access.\nEstructura d'una BD\nPer crear una base de dades útil per gestionar molta informació el primer que s'ha de fer és pensar quina ha de ser l'estructura més adequada. Per tant, el llapis i el paper són dues eines fonamentals per dissenyar una bona base de dades.\nL'estructura d'una base de dades la configuren les taules que la componen i les relacions que s'estableixen entre elles.\nCal tenir present un concepte fonamental en la creació de bases de dades: les taules no són blocs d'informació independents, sinó que estan relacionades entre elles. Per exemple, a la base de dades Neptú la taula Productes estarà relacionada amb la taula Proveïdors. D'aquesta manera, s'aconsegueix que no hi hagi cap producte que no tingui assignat un proveïdor.\nLa informació emmagatzemada a les taules és la base que serveix per construir la base de dades i a partir de la qual es creen la resta d'elements que configuren el fitxer.\nCadascun d'aquests elements s'anomenen objectes de la base de dades.\nObjectes d'una BD\nEls objectes que componen les bases de dades creades amb Access són els següents:\nLes taules són els blocs d'informació. Aquests blocs s'organitzen en columnes, cada columna conté la informació d'un camp (NomProducte, PreuUnitat...). Alhora, la informació de la taula s'organitza en files anomenades registres. Cada registre conté la informació, en aquest cas, d'un producte.\nUna consulta és un filtre que s'estableix sobre una o diverses taules, i el resultat d'aquesta filtració és un subconjunt d'informació. A l'exemple següent podeu veure únicament els productes de la categoria 5.\nUn formulari mostra per pantalla la informació d'una taula o una consulta amb un format personalitzat més còmode per editar la informació.\nUn informe permet veure un llista d'informació extreta d'una o més taules o consultes amb l'objectiu de ser impresa.\nCada vegada que introduïu nova informació dintre d'un dels objectes de la base de dades, quan tanqueu la finestra que conté la informació, l'Access la guardarà directament sense que hagueu d'anar cada vegada a l'opció de guardar.\nEs tracta d'automatitzar feines que són rutinàries, és a dir, quan us trobeu davant de la necessitat d'executar una mateixa ordre moltes vegades, aquesta la graveu en forma de macro i li assigneu un botó per executar-la. Aquest programa facilita la feina. Per últim, cal puntualitzar que l'Access treballa amb Visual Basic com a llenguatge de macros.\nSón paquets de procediments (programes) que s'agrupen per formar tota una estructura complexa que escapa al contingut del present curs. Gràcies a la possibilitat d'incorporar el llenguatge Visual Basic dins de l'Access, aquest permet un elevat grau de personalització per part de l'usuari avançat.\nPodeu veure tot això en forma d'animació:\nTreballem amb la base de dades\nFeu el següent en la base de dades Neptú_exemple:\nTanqueu el formulari Menú.\nObserveu i anoteu el nombre de taules.\nObserveu i anoteu el nombre de consultes.\nObserveu i anoteu el nombre de formularis.\nObserveu i anoteu el nombre d'informes.\nObserveu i anoteu el nombre de macros.\nIntroduïu al formulari Proveïdors dos registres nous.\nComproveu que aquests nous registres apareixen a la taula Proveïdors.\nIntroduïu a la taula Productes dos registres nous.\nComproveu que aquests registres nous apareixen al formulari Productes.\nElimineu l'últim registre introduït al formulari Proveïdors.\nElimineu l'últim registre introduït a la taula Productes.\nCreació d'una nova base de dades\nPer crear una base de dades nova heu de seguir els següents passos:\nSeleccioneu l'opció Crear un archivo nuevo a la finestra que veieu a continuació.\nTambé podeu crear una nova base de dades des del menú Archivo \_ Nuevo.\nEn qualsevol dels dos casos us apareixerà la següent finestra, en la qual haureu de seleccionar Base de datos en blanco.\nSeleccioneu la carpeta on guardareu la base de dades i escriviu el nom de la base de dades, en aquest cas, Distribuidors.\nFixeu-vos que el nom de la base de dades no porta accents. Això no és cap errada: no és convenient posar accents, punts, guions, ñ, apòstrofes, ç, etc. en el nom dels fitxers, i tampoc en el nom dels objectes de la base de dades (taules, consultes, formularis, etc.).\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és introduir conceptes generals de bases de dades relacionals i dels seus objectes principals: les taules.\nConceptes generals d'una base de dades relacional\nUna base de dades Access, es troba formada, en primer lloc, per les taules. Aquestes són les que permeten emmagatzemar la informació, i constitueixen l'element inicial que formen el fitxer de base de dades.\nA diferència dels antics gestors de bases de dades, l'Access és de tipus relacional, és a dir, consta d'un nombre indeterminat de taules, les quals es troben relacionades entre si formant un conjunt estructurat: el fitxer mdb.\nEn el nostre cas, el fitxer Distribuidors.mdb es trobarà integrat per una sèrie de taules interrelacionades entre si. La figura següent ho mostra de forma esquemàtica:\nEn aquest punt caldria dir que, en el procés de creació d'una base de dades, hi ha unes grans etapes ben diferenciades, que serien:\nFase 1 o de disseny previ: aquesta seria una etapa en la qual no cal més que paper, llapis i pensar molt bé què voleu que faci la vostra base de dades.\nFase 2 o de creació de l'estructura de la base de dades. Un cop heu clarificat les idees, us posareu a treballar amb l'Access: creareu les taules, amb els seus camps necessaris, i establireu les relacions entre les taules. L'estructura la tindreu feta. Fins que no es troba completa, és recomanable no passar a la següent, ja que haver de rectificar a posteriori sempre pot crear-vos molts problemes.\nFase 3 o de millora: en aquesta part, es crearan les consultes, formularis, informes i macros que completaran el vostre fitxer per fer-lo més còmode i més útil per treballar.\nTaules: elements principals\nEn aquest apartat tractareu les taules i els conceptes que s'hi relacionen.\nPer definir què és una taula, cal dir que és una estructura en forma de quadrícula que consta de files i de columnes dins de les quals s'inclou la informació. La següent imatge mostra que cada fila es correspon a un registre i cada columna, a un camp:\nEn aquest cas concret, podeu veure què seria una taula de les quatre províncies de Catalunya. Aquesta constaria de dos camps o columnes, que serien: Codi_província i Nom_província, respectivament. D'altra banda, podeu veure que conté quatre registres, cadascun dels quals conté el nom de la província i un codi identificatiu.\nCom es creen les taules\nUn cop que ja heu après què són i perquè serveixen les taules, es tracta de saber com es fa per crear-les i quin mètode és millor seguir.\nQuan comenceu amb la creació d'una nova base de dades, la pantalla general d'Access que tindreu serà semblant a aquesta imatge:\nA cop d'ull es pot veure que no hi ha cap taula creada i que l'únic botó que teniu actiu és el de Tabla1: Tabla , per tant, caldrà traballar-hi.\nTal com es pot apreciar, hi ha una sèrie de possibilitats per triar:\nVista hoja de datos: si trieu aquesta opció, automàticament obtindreu en pantalla la taula feta i llesta per introduir-hi dades, per tant no es pot controlar res del seu procés de creació, la qual cosa no la fa gaire recomanable. L'aspecte que tindria la taula un cop creada seria aquest:\nVista diseño: si escolliu aquesta opció podreu personalitzar la taula al vostre gust: podeu posar el nom dels camps, especificar el tipus de camp que serà cadascun, i també afegir-hi comentaris (que es visualitzaran en la barra d'estat quan introduïu dades en la taula). Dins de cada camp també podreu establir unes propietats personalitzades. La imatge següent mostra la finestra en què es pot fer tot això.\nés més reconamanable utilitzar l'opció de disseny, perquè permet especificar millor tots els detalls.\nLes dues últimes opcions serveixen per aprofitar taules externes i incorporar-les dins de la nostra base de dades.\nCreació de les taules de la base de dades Distribuïdors\nDistribuïdors és una base de dades d'una empresa que es dedica a la distribució de tot tipus d'electrodomèstics a diferents establiments de venda al detall arreu de Catalunya.\nUn cop oberta la nova base de dades Distribuïdors, i mitjançant el botó Nuevo, heu de triar l'opció Vista diseño, i començareu a crear aquestes taules.\nAquí hem col·locat una animació que mostra com s'ha fet la primera de les taules, la de Productes. Un cop l'hàgiu vista, podreu fer les altres que es plantegen:\nAra que comenceu amb la creació de les taules, interessaria seguir, per evitar-vos problemes posteriors, les següents premisses: en els noms de les taules i dels camps inclosos, evitareu l'ús dels espais en blanc, els accents, i ho escriureu tot en majúscula. Si seguiu aquests passos, us estalviareu un munt de possibles problemes posteriorment.\nEls camps que ha d'incloure cadascuna de les taules són els que figuren en la llista anterior. Raona quin tipus de camp posaràs a cadascun d'ells. La següent imatge mostra quins són els tipus de camps existents d'entre els quals hauràs de triar el més adequat. Si en dubtes, escull el que creguis més adient.\nQuan al final de la creació de cadascuna de les taules us demani si voleu establir un camp clau, de moment direu que no.\nDes del mode disseny de la taula podreu, sempre que vulgueu, canviar els noms dels camps, els tipus de camps, i també les seves propietats. Tot i que és possible, es recomana que un cop hàgiu passat a la fase de millora amb la creació dels formularis, consultes, informes, etc., es facin les mínimes modificacions possibles; així us estalviareu molts i molts problemes. Quan les relacions entre taules estiguin fetes, us impedirà fer canvis si no les trenqueu.\nTipus de camps\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és conèixer els diferents tipus de camps i quin és més convenient crear en cada cas.\nEls punts que es desenvoluparan en aquesta activitat són:\nEn el moment de crear una taula i d'anar afegint els diferents camps, heu de pensar quines dades seran les que voleu escriure dins de cada camp. Un cop ho teniu clar, haureu de triar allò que sigui més apropiat.\nLa següent imatge mostra el mode disseny d'una taula. A la columna de l'esquerra es pot veure un camp anomenat CODI_PRODUCTE, que és el que es troba seleccionat en aquest moment. A la segona columna, la de Tipo de datos, s'ha seleccionat Texto.\nPer tant, els diferents tipus de camps que podeu triar són aquests:\nAra explicarem en quins casos convé utilitzar un tipus de camp o un altre.\nQuè vol dir cada tipus de camp\nFem una ràpida descripció dels diferents tipus de camps en el mateix ordre en el qual surten en el desplegable:\nTexto: aquest és conegut també com alfanumèric. Contindrà quansevol tipus de dades, principalment text, però també aquelles xifres amb què no heu de fer cap mena de càlcul numèric. Així, exemples de camps tipus text són: DNI, CP, CODI_PRODUCTE, CODI_PROVEIDOR, TELEFON, etc. És un dels més utilitzats. Per defecte, és de 50 caràcters, però caldrà sempre adequar-lo al seu contingut: per exemple, donar-li 50 a un camp DNI és una inutilitat que us farà ocupar espai innecessari.\nMemo: és un camp que conté grans textos, és a dir, un camp en el qual voleu escriure molta informació. El camp tipus text pot tenir fins a 255 caràcters màxim (50 per defecte), i quan vulgueu escriure'n més, cal fer un camp Memo. Exemples de camps Memo podrien ser: Currículum d'un empleat, Característiques tècniques d'un producte, etc.\nNúmero: aquest camp està pensat per introduir xifres amb les quals després és possible fer diferents tipus de càlculs, com sumatoris, mitjanes, valor màxim i mínim, etc. Exemples d'aquest tipus de camp serien: Unitats en estoc, Quantitat de la comanda, etc. També hi ha molts casos en què us veureu obligats a fer un camp numèric quan és un camp relacionat amb una taula que tingui un camp comptador. En aquest tipus de camps, la propietat Tamaño del campo és diferent, i varia entre: Byte (0 a 255), Entero (-32.768 a 32.767), Entero largo (-2.147.483 a 2.147.483.647), Simple i Doble (aquests dos amb valors més grans). Cal dir que l'Entero largo serà un dels més utilitzats.\nFecha/Hora: tal com diu la paraula, contindrà dades temporals que podran ser de dia/mes/any (data) o de hora/minut/segons (hora) i els seus formats variaran en funció d'això. Els exemples serien: Data de naixement, Data de comanda, Hora d'entrada, Hora de sortida, etc.\nMoneda: és un camp molt semblant al numèric, però la diferència principal és que el càlcul és molt més exacte amb aquest que amb el numèric. Els exemples serien: Import del rebut, Preu d'un producte, etc.\nAutonumérico: aquest és l'anomenat també camp comptador: és una variant automàtica de camp numèric, perquè, per cada registre nou que s'afegeix, va augmentant els seu valor en una unitat. Cal dir que no és sempre real el nombre total de registres i el que marca el comptador, doncs si s'esborren registres, els números intermedis no es reaprofiten (sí els del final si es fa una compactació de la base de dades).\nSí/No: és l'anomenat camp lògic. Aquest pot contenir només dos valors, el vertader i el fals, el sí i el no, el 0 i el -1. Camps exemples podrien ser: Prestat?, Pagat?\nObjeto OLE: aquest camp permet contenir fitxers com documents, elements gràfics, etc.\nHipervínculo: aquest camp contindrà adreces de correu electrònic o adreces web. És un intent d'integrar l'Officce dins dels entorns de moda: Internet.\nModificar i completar l'estructura d'una taula\nAra revisareu una de les taules creades en la base de dades Distribuidors i li donareu un tipus de dades adequat.\nHaureu de seguir aquests passos:\nObriu la base de dades Distribuidors des de la ubicació on la vau posar. Obtindreu una pantalla semblant a aquesta:\nReviseu que els camps de la taula Productes tenen aquests tipus de dades:\nPer últim, per deixar la taula acabada, establireu uns comentaris o descripcions que us poden ser útils després. Aquests comentaris es visualitzaran a la barra d'estat més endavant, en el moment en què estigueu introduint dades a la taula. Vegeu l'animació que ho mostra:\nFeu el mateix amb la resta de taules de la base de dades Distribuïdors, és a dir, modifiqueu, si creieu que cal, els tipus de dades assignats als camps i afegiu alguna descripció.\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és conèixer les propietats dels camps.\nTipus de camp i propietats\nEn la pantalla en mode disseny d'una taula, podeu observar que si feu clic en un o altre camp, la part baixa de la pantalla va variant. Aquesta part és la que mostra les propietats de cada camp.\nSegons el tipus de dades assignat a cada camp, les propietats poden variar. A continuació es fa una explicació de cadascuna d'elles per poder completar el disseny de les taules d'una forma més acurada.\nPropietat Tamaño del campo i Lugares decimales\nEn principi, caldria diferenciar els tipus de camps. Concretament es parlarà dels tipus text i dels numèrics.\nText: en aquest tipus de camp, s'hi poden incorporar fins a 255 caràcters, però, per defecte, seran 50. Es tracta d'ajustar al màxim la mida perquè les dades ocupin el mínim espai possible.\nNumèric: en aquest cas, hi ha aquestes modalitats en funció del que ocupen i dels valors que poden contenir. La taula següent ho detalla:\nConfiguració Valors que pot incloure Decimals Ocupa\nByte 0 a 255 0 1 byte\nEntero -32.768 a 32.767 0 2 bytes\nEntero Largo -2.147.483.648 a 2.147.483.647 0 4 bytes\nSimple -3,4 X 10^38 a 3,4 X 10^38 7 4 bytes\nDoble -1,797 X 10^308 a 1,797 X 10^308 15 8 bytes\nEl resum de tot això i el que realment ens importa saber és que normalment amb les modalitats fins a l'Entero largo en tindreu més que suficient. La modalitat Entero largo és la que ens surt per defecte en la creació dels camps numèrics. En els casos dels camps relacionats amb altres taules, si l'altre costat de la relació és un camp comptador, la utilització d'aquesta mida serà obligada per poder establir la relació. En cas de treballar amb decimals, haureu d'escollir la modalitat Doble.\nTambé hi ha la propietat de Lugares decimales, que indica les posicions decimals utilitzades per mostrar les xifres numèriques. Té dues opcions:\nAuto: configuració predeterminada, mostra els que s'han determinat a la propietat de Formato.\n0 a 15: els dígits de l'esquerra del separador decimal es mostren tal com s'hagi especificat en la propietat Formato.\nÉs la propietat que configurarà com s'ha de mostrar el camp. Tal com passa en la propietat anterior, també ofereix unes variants segons el tipus de camp. A més de les predefinides, l'usuari podrà definir el seu propi format personalitzat.\nLa següent taula mostra les diferents modalitats existents:\nTipus dada Format Comentari\nCientífico La informació es mostra tal com l'escriu l'usuari.\nMostra el punt de milers.\nPresenta un dígit amb almenys 2 decimals.\nPunt de milers i 2 decimals.\nMultiplica el valor per 100 i mostra símbol %, 2 decimals.\nÚs de la notació científica estàndard.\nCorta És la predeterminada i pot mostrar l'hora i la data per separat o totes dues a la vegada.\nAgafa la configuració del tauler de control de l'ordinador.\nCom l'exemple: 06-Abr-04\nSegons el que hi hagi configurat al tauler de control.\nDesactivado Configuració predeterminada. Aquest camp pot mostrar els valors 0 = No i -1 = Sí.\nFalso = 0 i Verdadero = -1.\nDesactivado = 0 i Activado = -1.\nTambé hi ha la posibilitat de crear els nostres propis formats. Així, cal dir que l'estructura d'aquest codi té quatre seccions:\nPer quan el nombre és positiu.\nPer quan és negatiu.\nPer quan el seu valor és 0.\nPer quan no conté cap valor (és buit).\nTambé cal saber que hi ha uns signes per crear els formats:\nLa , (coma) s'utilitza com a separador decimal.\nEl . (punt) s'utilitza com a separador de milers.\n0 (zero) és el marcador de dígits, mostra el valor 0 si no hi ha cap valor en aquesta posició.\n# un altre marcador de dígits, mostra el valor o res si és buit.\n% multiplica el valor per 100 i afegeix el signe % al final.\nCal aclarir que alguns dels caràcters anteriors vénen fixats per la configuració del vostre ordinador, concretament els separadors decimals i de milers els determina mitjançant la configuració del Windows (configuració regional del tauler de control).\nAra ja podeu donar uns exemples personalitzats sabent totes aquestes premisses prèvies:\n[azul]#.###,00;[rojo]-#.###,00 Mostrarà els valors positius en color blau, amb punt de milers i amb dos decimals. Els negatius, amb signe - i amb color vermell.\n[azul]#.###,00;[rojo]-#.###,00;"-";[rojo]"No hi consten dades"\nAquest segon és similar a l'anterior, només que, quan el valor del camp sigui zero, mostrarà un guió i, quan no hi hagi cap contingut, mostrarà el text en color vermell: "No hi consten dades".\n"Comanda nº "#.##0 Només teclejant el número de comanda 1000, el camp mostrarà el textual Comanda nº 1.000\nEn els camps de tipus text, el format té dues parts:\nQuan conté text.\nQuan no conté res.\nTambé haureu de tenir en compte els valors dels següents signes:\nEspais en blanc: es mostren com espais literals.\nText entre cometes: es presenta literalment, tal com estigui escrit.\n!: obliga el contingut del camp a la dreta de l'expressió.\n@: mostra el contingut del camp on situeu aquest signe.\n>: converteix a majúscules.\n<: converteix a minúscules.\nAra ja podeu definir-ne de personalitzats:\n[azul]@;[rojo]"No hi ha dades" Converteix en blau el que s'escriu i, si no hi poseu res, surt en vermell el text: "No hi ha dades".\n!"D. "@ Sortirà el tractament D. davant del nom que escriviu per teclat\nPropietat Máscara de entrada\nPermet definir un format per a l'entrada de les dades en els camps, així s'aconsegueix que tota la informació continguda al camp sigui homogènia. També permet la simplificació de l'entrada de dades, perquè omple uns caràcters automàticament i estalvia feina.\nEl programa Access conté una sèrie de màscares predefinides que interessaria provar per veure quines són més interessants. Per fer-ho, des del disseny de la taula, feu clic al camp en què voleu crear la màscara, i després, cliqueu a la propietat Máscara de entrada. El botó de la dreta del tot , us obrirà un assistent per veure les màscares que us poden interessar.\nLa següent imatge mostra la pantalla d'aquest assistent:\nSeria recomanable provar-les totes, són interessants i útils.\nPer crear màscares personalitzades cal tenir en compte una sèrie d'elements previs:\nExemples de màscares personalitzades:\n(900) - 900.00.00 Per un telèfon. El parèntesi sortirà sense haver-lo de teclejar. El primer 9 permet posar o número o espai en blanc. Els dos 0 següents obliguen a introduir un número. El parèntesi de tancar i el guió sortiran sols, i la resta de 9 i 0, tal com s'explica al començament.\n>L<??????????????????;0 La L obliga a introduir lletra. El signe > transforma la primera lletra en majúscules. El signe < corverteix, a partir de la segona lletra, en minúscula. El signe ? permetrà la introducció de lletres o d'espai en blanc, només. El 0 final vol dir que voleu emmagatzemar també els valors de la màscara.\n90/>L<LL/0000;1 Per una data, el primer 9 deixa posar espai en blanc. El 0 obliga a posar número. El signe / apareixerà sol. El >L obliga a posar lletra i la transformarà en majúscula. El <LL obliga a posar dues lletres més i les convertirà en minúscules. Els 0000 obliguen a introduir quatre dígits numèrics per a l'any. L' 1 final obligarà a guardar només els valors introduïts per teclat i no els de la màscara.\nTé menys importància. Serveix per mostrar en l'encapçalament del camp un rètol diferent al nom del camp. És a dir, en el mode d'introducció de dades, es veurà el títol a sobre de la columna enlloc de veure el nom del camp.\nPropietat Valor predeterminado\nEn molts casos, us serà útil que un valor sempre surti com a predeterminat en un camp. Després vosaltres podreu canviar-lo per un altre, però, si d'entrada una majoria dels registres el tenen igual, us estalviarà feina el fet que ja surti escrit.\nUn exemple podria ser posar Barcelona com a població, o posar la funció =Fecha() en el de préstec d'un llibre (equival a la data del dia actual). Així, un exemple podria ser, per a la data de devolució d'un préctec: =Fecha()+30, que us donaria la data d'un mes després del dia actual.\nPropietat Texto i Regla de validación\nAquestes dues són bastant interessants, doncs podem posar una condició (regla de validació) i en cas que aquesta no es compleixi, que no deixi introduir les dades incorrectes en el camp i que ens avisi amb una finestra que nosaltres definim (text de validació).\nPer establir la regla podeu treballar amb una sèrie d'operadors (=, <, >, &, Y, O, Como...), també amb identificadors (noms de camps, com [data d'alta]...), funcions (Fecha, Suma...), literals (100, "Barcelona", #12-01-04#...) i constants (verdadero, falso, Sí, No, Nulo...).\nSegons això, podreu crear uns exemples com aquests:\n>=#01/01/2009# Només admetrà dates a partir del primer dia de l'any 2009 (les dates van sempre entre #data#).\nEntre #01/01/2009# Y 01/01/2009# Validarà només dates dins de l'any 2009.\nEntre #01/01/2001# Y Fecha() Validarà les dates entre el primer dia de gener de 2001 i el dia actual.\nEntre 1,20 Y 2,20 Per valorar un camp, com Mida d'un producte.\nEn el cas que la condició establerta no es compleixi, caldria posar un avís. Aquest s'escriu dins del Texto de validación. Així, per al penúltim exemple dels anteriors, podríeu escriure: "Has d'escriure dates a partir del començament de l'any 2001 fins a l'actulitat!". La finestra que segueix mostra el resultat d'introduir una data errònia en el camp:\nAquesta propietat és la que defineix l'obligatorietat o no d'introduir dades dins del camp. En algun cas ens pot interessar que no ens deixi el contingut del camp buit, i que ens obligui a escriure alguna dada per poder continuar.\nIndexació de camps\nL'indexat vol dir que l'Access faci una espècie de còpia de les dades d'una taula ordenades pel camp que vosaltres li dieu. Així, si, per exemple, en un taula feu moltes recerques de la informació a partir del camp Codi Producte, interessaria que féssiu un indexat per a aquest camp; d'aquesta forma, les recerques seran molt més ràpides. Tampoc no en podeu abusar, perquè si poseu molts indexats, el procés de treball de la base de dades serà més lent, ja que ha de guardar les dades de les diferents ordenacions que marca cada índex.\nLes possibilitats d'indexats que permet l'Access són:\nPer tant, de les possiblitats de la finestra:\nNo: sense cap mena d'indexació creada.\nSí (Con duplicados): per fer un indexat que permeti duplicar les dades. Per exemple, pels cognoms de la persona de contacte.\nSí (Sin duplicados): aquest cas no pot permetre duplicats. Per exemple, seria per un camp tipus DNI. Els camps clau (Codi producte, Codi client, etc.) i els comptadors tenen aquest tipus de forma obligada.\nEstablir les propietats de la taula Productes\nAra ve la fase d'aplicació de tots els coneixements explicats en aquesta activitat.\nObriu el vostre fitxer Distribuidors.mdb i aneu al disseny de la taula Productes. Dins d'aquesta pantalla, seguiu aquests passos explicats camp a camp:\nNom del camp Propietats a modificar\nCODI_PRODUCTE Tamany: 4\nTítol: Codi producte\nIndexat: Sí (sense duplicats)\nNOM_PRODUCTE Títol: Nom producte\nPREU_UNITAT Format: euro, amb dos decimals\nTítol: Preu unitari\nCODI_PROVEIDOR Tamany: 4\nTítol: Codi proveïdor\nESTOC Sense decimals\nCARACTERISTIQUES Títol: Característiques\nApliqueu als camps de la resta de taules les propietats que considereu adequades.\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és conèixer el concepte de camp clau d'una taula.\nIndexació dels camps d'una taula\nSi voleu que en una taula hi hagi algun camp que mai es pugui repetir en una de les seves dades, podeu convertir-lo en indexat sí, sense duplicats. Exemples d'aquest tipus de camps, podrien ser: un DNI en una taula de persones, un codi d'alumne en una taula d'alumnes, un codi de llibre en una taula de llibres, i qualsevol camp tipus comptador. Això és un aspecte que us interessarà, perquè quan voleu diferenciar les dades d'una persona de totes les altres, sempre caldrà tenir un concepte que sigui realment únic i irrepetible: d'aquesta forma la base de dades tindrà una integritat.\nEn definitiva, caldria dir que la forma de no repetir els registres és identificar-los per un camp irrepetible, el qual sempre tindrà un indexat sense admetre duplicats: en el moment que vosaltres doneu d'alta un nou registre, si per equivocació voleu donar-li el mateix codi que un que ja existeix prèviament, l'Access us avisarà que hi ha repetició i us impedirà donar d'alta el registre que infringeixi aquesta premissa.\nQuan establiu un camp del tipus autonumèric o comptador, automàticament es crea amb un indexat del tipus sense duplicats.\nEl camp clau, què és i per a què serveix\nEn la gran majoria de les taules que creeu amb l'Access us interessarà tenir un camp que no es repeteixi mai, per evitar errades. Així, si teniu un mateix treballador donat d'alta dues vegades, si teniu un mateix producte, un mateix client, etc., això no us portarà més que a cometre errades de tot tipus.\nEn aquest punt cal fer dues precisions:\n1. No és obligatori tenir el camp clau en una taula, perquè hi ha vegades que no l'utilitzeu per res.\n2. També cal aclarir que, en alguns casos, el camp clau pot ser de més d'un camp alhora. Serien irrepetibles les combinacions de tots dos, però per separat es podrien repetir. Un ús força comú d'això es fa a les taules que es creen per establir una relació n a n; normalment es fan dos camps que són clau tots dos alhora.\nEl botó que us permet accedir-hi és aquest: , i un cop establert, aquest mateix símbol es podrà veure a la pantalla del disseny de la taula a la part esquerra del nom del camp, tal com es pot apreciar en aquesta imatge parcial del disseny de la taula Productes:\nEl camp clau d'una taula és aquell que en cap cas podeu repetir i que també us impedirà duplicar els registres. Per tant, la utilitat d'aquests camps clau és:\nIdentificar els registres com a únics i evitar errades i duplicació de la informació.\nEstablir les relacions entre les taules.\nLa animació següent mostra com es fa per crear el camp clau a la taula Productes:\nSegons el que es diu en aquesta animació, podeu pensar quins seran els camps clau de cadascuna de les taules de la vostra base de dades de Distribuidors.\nCreació dels camps clau\nLa llista dels camps que cal crear com a clau dins del fitxer Distribuidors de cadascuna de les taules seria aquesta:\nNom de la taula El camp clau Tipus de camp\nPRODUCTES CODI_PRODUCTE Text\nCOMANDES CODI_COMANDA Autonumèric\nESTABLIMENT CODI_ESTABLIMENT Text\nPROVEIDORS CODI_PROVEIDOR Text\nVENDES CODI_COMANDA Numèric\nFixeu-vos que la taula Vendes té dos camps que són clau alhora. Aquesta taula farà les funcions de taula connectora per establir una relació de n a n.\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és conèixer el concepte de relacions entre taules i els tipus de relacions existens.\nIntroducció a les relacions: conceptes previs\nEntendre el concepte de relació entre taules és fonamental per comprendre la filosofia del programa Access.\nLa tendència inicial de qualsevol usuari quan fa el disseny d'una base de dades és crear poques taules i cadascuna d'elles amb un nombre excessiu de camps. L'usuari que desconeix el funcionament de les bases de dades relacionals així ja queda satisfet.\nPerò si ho penseu bé, aquesta forma de fer les coses us aporta una comoditat inicial i efímera, i per contra, una incomoditat permanent a partir del moment que comenceu a treballar amb la base de dades. Per tant, cal que penseu una mica abans de posar-vos a treballar.\nEl motiu de fer diverses taules enlloc de fer-ne una de grossa és que la base de dades resulta, d'aquesta forma, molt més àgil i manipulable. Penseu en un exemple d'una base de dades on les dades dels proveïdors, dels client, dels productes, etc., es trobessin en una mateixa taula: la feina de donar d'alta un nou registre seria interminable, duplicaríeu molta informació, ocuparíeu molt d'espai innecessari i inútil, i també podríeu cometre moltes errades d'escriptura.\nVegeu-ho amb un altre exemple:\nEsteu donant d'alta dades personals, per exemple, de clients d'un banc. Si us interessa tenir apuntat també el nombre d'habitants que té la població dels vostres clients (de cara a campanyes de marketing, per exemple), us podeu adonar del següent problema: la dada del nombre d'habitants la repetiu cada vegada que escriviu el nom de la població del client. Això us crea una sèrie de problemes afegits:\nUs podeu equivocar a l'hora d'entrar les dades.\nEsteu ocupant un espai innecessari i la informació és redundant.\nSi teniu una taula amb molts registres, introduir aquesta dada seria molt tediós.\nSi al cap d'uns quants anys hi ha un canvi del cens, seria molt complicat fer els canvis a tots els registres.\nSolucio: Crear dues taules, una de dades de la persona i un altra de dades de les poblacions, i després relacionar-les totes dues mitjançant un camp comú Codi de ciutat. D'aquesta forma, senzilla, eviteu tots els desavantatges abans esmentats.\nD'aquesta manera, us estalvieu haver de donar d'alta un mateix concepte llarg (un nom, una descripció, etc.) moltes vegades i substituir-lo per un concepte curt (un codi) que us farà estalviar espai i també evitar errades en la base de dades.\nQuè necessiteu per fer les relacions\nPer establir les relacions necessiteu tenir dues taules amb un camp compartit. Aquest camp no és una condició indispensable que tingui el mateix nom, això no importa, el que sí realment és necessari és que tingui dades del mateix tipus. De totes maneres, el fet que els camps que s'han de relacionar tinguin el mateix nom a les dues taules, us pot facilitar la feina.\nAixí, a l'hora d'establir les relacions podreu jugar amb aquest tipus de camps:\nText amb text\nNumèric amb numèric\nAutonumèric amb numèric\nNormalment els camps dels altres tipus no són correctes per establir les relacions, ja que no són camps claus de les seves taules respectives, sinó que són els que afegeixen informació addicional.\nUn altre aspecte que cal destacar és que la mida dels camps també ha de ser igual. En els camps de tipus numèric relacionats amb camps de tipus comptador, cal que, com a mínim, la seva mida sigui Entero largo. En cas contrari, no podreu establir la relació.\nTambé necessiteu tenir un camp sense possibilitat de duplicació en la taula d'on parteix la relació, és a dir, tenir un camp clau . Si no és així, la relació serà inconsistent i provocarà errades.\nEls tipus de relacions\nUn cop vista la necessitat de crear relacions entre taules, repasseu totes les possiblitats que us ofereix el programa Access.\nUn cop ja teniu almenys dues taules, heu de pensar que entre elles es podrien arribar a establir fins a tres tipus diferents de relacions, de les quals n'haureu de triar una sola, que haurà de ser la més apropiada:\n1.- Relació 1 a n (ó n a 1) Representada per aquest símbol:\n2.- Relació 1 a 1 Representada per aquest símbol:\n3.- Relació n a n Representada per aquest símbol:\nAbans de saber quin tipus de relació hi pot haver entre dues taules, cal mirar de fer el raonament des de la primera a la segona, i després invertir l'ordre i fer-ho des de la segona a la primera. Així, segons les respostes que obtingueu, hi haurà aquestes modalitats de relacions:\nLa primera modalitat, la 1 a n, és la que s'anomena d'un a varis o amb integritat referencial. Es pot afirmar que és la forma ideal de fer les relacions i a la que heu de tendir sempre que es pugui. Un exemple de relació 1 a n seria entre la taula Proveidors i Productes, perquè un producte pot tenir un proveïdor, i un proveïdor pot tenir diversos productes. Això vol dir que és una relació 1 a n (ó n a 1, que seria el mateix). Si es donés el cas que un producte pot tenir diversos proveïdors alhora, estaríeu en aquest cas amb una relació n a n.\nLa segona modalitat, la 1 a 1, apuntada s'anomena d'u a u. Es dóna quan voleu partir una taula per separar algunes dades que tenen entre elles certes característiques comunes i, d'aquesta manera, deixaríeu les taules més petites i manejables. Un exemple podria ser una taula amb dades comercials d'un client i una segona amb dades bancàries: un client té unes dades bancàries i, alhora, unes dades comercials.\nLa tercera modalitat, la n a n, es l'anomenada varis a varis. Aquest tipus de relació s'estableix mitjançant la creació d'una taula intermèdia entre les dues inicials i s'establiran dues relacions 1 a n entre les dues taules inicials dels extrems i la central de nova creació. Un exemple d'això podria ser una relació entre una taula de productes i una taula de comandes: un mateix producte ha pogut formar part de diverses comandes i una comanda pot tenir diversos productes. Aquest raonament us dóna una relació n a n.\nCom es fa una relació\nAra que ja sabeu la teoria de les relacions ha arribat l'hora de passar a la pràctica. En aquest apartat estudiareu com es fa el procés d'establir una relació entre dues taules. Per fer l'explicació utilitzareu el vostre exemple dels Distribuïdors, i concretament ho fareu entre les taules Proveidors i Productes.\nEl punt de partida serà localitzar el botó de relacions: situat a la barra d'eines estàndard. Un cop activat, se us mostrarà aquesta finestra:\nA partir d'aquí, escolliu les taules amb què vulgueu establir les relacions, en el nostre cas Proveidors i Productes: seleccioneu i premeu Agregar (un doble clic sobre el nom de la taula fa el mateix efecte).\nUn cop incorporades totes dues taules a la finestra de relacions, tindreu un quadre per a cadascuna. En les dues imatges següents, a la part superior es veu tal com queden les taules acabades d'agregar a la finestra de relacions. Seria interessant arrossegar per les vores per poder conèixer tots els camps. La segona imatge mostra les taules amb tots els camps a la vista: d'aquesta forma treballareu més còmodament.\nLes imatges mostren, a la part superior del requadre, el nom de la taula, i dins del requadre tots els camps. El camp clau de cada taula apareix en un color més fosc que la resta de camps, la qual cosa us permet diferenciar-los fàcilment: CODI_PROVEIDOR i CODI_PRODUCTE.\nRaonament de la relació: per establir la relació correctament, heu de pensar que un producte no té més que un proveïdor, i un proveïdor té, o pot tenir diversos productes possibles a la venda, obteniu com a conclusió que hi ha una relació 1 a n. És a dir, un proveïdor (costat 1) pot tenir diversos productes (costat n) i no al contrari.\nPer tant, per poder establir la relació, caldrà que feu clic al camp CODI_PROVEIDOR de la taula Proveidors i l'arrossegueu fins a situar-lo a sobre del camp CODI_PROVEIDOR de la taula Productes. Un cop fet això, obtindreu aquesta finestra:\nAra haureu de seleccionar la casella Exigir integridad referencial perquè el tipus de relació sigui de la modalitat 1 a n. Quan la marqueu, la finestra quedarà així:\nAra només us faltarà clicar al botó Crear i la relació ja serà del tipus 1 a n. El procés s'ha acabat aquí.\nPer últim, un cop feta la relació, el resultat visual que obtindreu serà aquest:\nJa heu creat una relació 1 a n entre les dues taules. Només us queda desar la feina feta i tancar la finestra de relacions.\nSi ho voleu veure en forma d'animació. Aquesta animació simplifica tot el procés que s'explica més amunt.\nCom explicació addicional, a sota s'amplien les altres opcions que ofereix la finestra de relacions.\nAmpliació de les opcions de la finestra de relacions\nUn cop activat el botó Exigir integridad referencial, també podreu seleccionar les dues caselles de sota, i d'aquesta forma, fer que els camps relacionats s'actualitzin i s'esborrin automàticament els uns amb els altres.\nSi polseu sobre el botó d'ajut situat a la part superior dreta de la finestra i l'arrossegueu sobre les opcions anterios, us informa del següent:\nEstabliment de les relacions en la base de dades Distribuidors\nEn aquesta part més pràctica, caldria establir les relacions entre totes les taules de la vostra base de dades Distribuidors, tal com s'ha explicat més amunt. De cara a fer una feina més uniforme, s'han posat tots els noms de les taules i també dels camps en majúscules i s'han evitat els espais en blanc i els accents per estalviar-vos possibles problemes posteriors. Així, la feina que es faci ha de tenir aquest aspecte:\nNom de la taula 1 Camp relacionat Nom de la taula n Camp relacionat\nPROVEIDORS CODI_PROVEIDOR PRODUCTES CODI_PROVEIDOR\nPRODUCTES CODI_PRODUCTE VENDES CODI_PRODUCTE\nCOMANDES CODI_COMANDA VENDES CODI_COMANDA\nESTABLIMENTS CODI_ESTABLIMENT COMANDES CODI_ESTABLIMENT\nAbans de mirar la imatge de sota, caldria que féssiu una reflexió per veure quin tipus de relació tenen les taules abans esmentades. Un cop fet el raonament, en la imatge inferior podreu comprovar la solució a les relacions i com quedaria la finestra un cop fetes totes elles.\nEl resultat final de totes les relacions hauria de ser semblant a aquest:\nFixeu-vos que la taula Vendes té dues claus alhora. D'aquesta manera s'aconsegueix que faci les funcions de taula connectora entre les taules Productes i Comandes i així estableixi una relació de n a n entre aquestes dues taules, ja que una comanda pot contenir diversos productes i al mateix temps un producte pot formar part de diverses comandes. Si la relació entre Productes i Comandes fos d'1 a n, un producte podria formar part de diverses comandes, però una comanda no podria tenir més d'un producte.\nHo podeu veure en forma d'animació. Aquesta animació simplifica tot el procés que hem explicat més amunt.\nEmpleneu uns quants registres en cadascuna de les taules de la base de dades Distribuidors.mdb.\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és introduir el concepte de consulta i treballar amb uns quants exemples.\nEn aquesta activitat treballarem amb la base de dades Neptú, que conté un extracte de les taules de la base de dades NEPTUNO.mdb que incorpora l'Access i que es pot trobar a la carpeta C:\_Archivos de programa\_Microsoft Office\_Office\_Samples.\nObriu el fitxer Neptu.mdb.\nEn el procés de creació d'una base de dades, introduir la informació sol resultar una feina bastant pesada i reiterativa. Aquí us heu estalviat aquest pas: ara ja podreu començar a treballar i a veure què s'hi pot fer des de l'Access.\nConcepte de consulta\nUna consulta és una pregunta que feu a la base de dades. Aquesta pregunta us genera una resposta que la veieu en forma d'una estructura de taula. Si guardeu la consulta, només guardeu la pregunta, però no la taula resposta. Per tant, les consultes no ocupen gaire espai a la vostra base de dades.\nMitjançant una consulta vosaltres podreu obtenir dades d'una sola taula o de vàries, de tots els seus camps o de només una part.\nEs pot dir que hi ha dos grans grups de consultes: les de selecció i les d'acció. Les primeres fan filtrats de la informació o uneixen dades provinents de més d'una taula. Les segones poden generar accions sobre les dades, esborrar, modificar o fins i tot crear taules noves. Per tant, les consultes són una eina molt potent.\nEn la finestra de disseny de les consultes podeu veure quines són les tipologies que existeixen. Serien les que representa aquesta imatge:\nUn exemple de consulta\nHa arribat la part pràctica. Fareu una consulta que us mostri les dades de la taula Clients dels clients d'Alemanya. Per tant, en aquesta consulta fareu un filtrat de la informació, ja que només voleu veure en la resposta uns clients que tenen el país en comú. La desareu amb el nom de Consulta01.\nPer començar, cal anar des de la finestra principal de la base de dades a la fitxa Consultes:\nCom que no n'hi ha cap de creada, la pantalla se us mostra buida. Així és que només podeu optar pel botó Nuevo. Un cop activat, obtindreu en pantalla aquesta finestra que us permetrà escollir entre diverses opcions:\nLa més ràpida per treballar és la primera, és a dir, Vista diseño. Així, un cop heu clicat a Aceptar, obtindreu aquesta finestra en què agregareu les taules que us siguin necessàries per fer la consulta actual. Com que només voleu saber quins clients teniu a Alemanya, no cal incloure les altres taules perquè no incloureu cap dada provinent d'elles. En tindreu suficient d'agregar la taula Clients.\nUn cop agregada a la finestra de disseny de la consulta, la pantalla que obteniu us queda així:\nAra es tracta d'escollir els camps que vulgueu que es mostrin a la resposta de la consulta, passant-los des de la taula superior als espais inferiors, on diu Campo. Ho podeu fer de diferents formes:\n1. Fent doble clic al nom del camp, a la taula.\n2. Arrossegant el camp de la taula a les caselles de sota.\n3. Fent clic a la part inferior en el quadre de text de la línia Campo.\nAra es tracta de baixar els següents camps que mostra la imatge:\nAmb això li heu dit que voleu veure les dades només del IdClient, del NomEmpresa, del Pais, del Telefon i del Fax, però només d'aquells que el criteri equival a Alemanya, és a dir, només els clients d'Alemanya.\nLa pregunta està feta, ara mitjançant el botó executeu la consulta i obteniu aquest resultat:\nLa desareu mitjançant el botó .\nLi donareu el nom de Consulta01.\nAquesta és la vostra primera consulta.\nTambé podeu optar, una vegada heu seleccionat la fitxa Consultas, per fer doble clic a Crear una consulta en vista diseño. Automàticament apareixerà la finestra per escollir les taules. De fet, si ho feu d'aquesta manera, us estalviareu un pas en el procés de creació de la consulta.\nPodeu veure tot aquest procés en l'animació següent:\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és l'estudi de les consultes per anar-vos familiaritzant amb les anomenades consultes de selecció. Es tracta de practicar i aprendre mentre es fan exemples.\nTipologies bàsiques de consultes: selecció i acció\nAquesta imatge mostra els diferents tipus de consultes que hi ha, les quals es resumeixen en dues varietats principals que són: de selecció i d'acció.\nLes consultes de selecció no modifiquen les dades originals de les taules o de les altres consultes que teniu. Fan un filtrat de la informació i mostren allò que li demaneu.\nLes consultes d'acció poden arribar a canviar les dades de les taules, afegint-ne de noves, modificant-les, esborrant-les, etc. Les modalitats, que podeu veure a la imatge, són: Consulta de actualización, Consulta de creación de tabla, Consulta de datos anexados i Consulta de eliminación.\nUna altra modalitats de consulta, que no modifica les dades de les taules, és la Consulta de referencias cruzadas.\nUna consulta la podeu veure de tres formes, a les quals podeu accedir-hi des del botó : aquest botó el trobeu a la part esquerra de la barra d'eines dels formularis quan en teniu un d'obert. Si cliqueu sobre la fletxa, es desplega aquest menú:\nLa Vista diseño seria la que us permet crear la consulta mitjançant la visió de les taules i del ratolí, sense haver d'escriure cap mena de codi. Seria aquesta imatge.\nQuan executeu la consulta, aquesta es veu en Vista hoja de datos:\nI de forma automàtica, una consulta feta des de la finestra de disseny genera el codi SQL, així, en el cas concret d'aquesta consulta, el codi creat és aquest:\nAltres consultes també es poden crear només des de la finestra de l'SQL (Standard Query Language), que és un llenguatge de programació estàndard dins de l'entorn de les bases de dades.\nL'animació següent explica cadascun dels elements que conté la finestra del disseny d'una consulta qualsevol.\nLes consultes de selecció\nPer crear les consultes de selecció ho fareu des de la finestra de disseny, que és la forma més còmoda i ràpida.\nUna consulta és una pregunta que es fa a la base de dades. Així és que ara us interessarà fer aquesta pregunta:\nQuins productes tenim a la base de dades Neptú procedents de França?\nEn primer lloc, penseu quins camps intervenen en la resposta a aquesta pregunta: caldria posar el IdProducte, el NomProducte i el país de procedència.\nOn són aquests camps? Doncs el IdProducte i el NomProducte el teniu a la taula Productes i el país de procedència és el camp Pais de la taula Proveidors.\nPer tant, el que cal afegir al disseny són aquestes dues taules i els tres camps que s'han indicat. La finestra de la consulta, quedaria així:\nI en el moment de la seva execució, mitjançant el botó , obtindreu aquesta resposta:\nDeseu aquesta consulta amb el nom de Consulta02.\nAra que ja sabeu la mecànica, plantejarem diferents preguntes, a les quals heu de donar resposta mitjançant la creació de consultes:\nCodi del producte, nom del producte i nom del proveïdor dels productes de la categoria 6. Deseu aquesta consulta amb el nom Consulta03.\nCodi, nom, telèfon i fax del proveïdors del Canadà. Deseu aquesta consulta amb el nom Consulta04.\nCodi de comanda i nom del client de les comandes corresponents al venedor 9. Ordeneu els registres en ordre ascendent pel camp IdComanda. Deseu la consulta amb el nom Consulta05.\nUna consulta amb vàries taules\nAra que ja heu vist el procés, només cal afegir les taules i camps que desitgeu per obtenir les respostes adequades.\nExemple de consulta amb diverses taules:\nCodi i nom dels productes que venem al client Alfreds Futterkiste. Els productes s'han de mostrar en ordre ascendent.\nEl disseny de la consulta seria com el que es veu a la imatge següent:\nFixeu-vos que només hem seleccionat els camps IdProducte i NomProducte de la taula Productes i el camp NomEmpresa de la taula Clients.\nQuina és la raó perquè també apareguin les taules Comandes i Detall de comandes? Si proveu a seleccionar només les taules Productes i Clients, podreu observar que entre aquestes dues taules no hi ha relació i, en aquest cas, la resposta a la consulta seria incorrecta. La resposta només serà correcta si les taules que formen part de la consulta estan relacionades. Per aquest motiu també apareixen les taules Comandes i Detall de comandes, ja que a través seu s'estableix la relació entre Productes i Clients. Fan la funció de connectores.\nLa resposta a la consulta plantejada seria la que es mostra a la imatge següent:\nDesarem aquesta consulta amb el nom Consulta06.\nEls criteris en la consulta\nLes consultes us mostren les dades d'una sola taula o de vàries. A part d'això, poden mostrar totes les dades o fer-ne un filtrat: això es fa amb els criteris.\nAquests criteris poden variar de forma segons el tipus de camp al qual es refereixen. Si us oblideu de posar aquests signes, l' Access ho farà automàticament. Així, podeu trobar:\nCamps tipus text van entre cometes (" "), per exemple: País = "Alemanya".\nCamps tipus data van entre # #, per exemple, data de préstec = #01/09/2009#.\nCamps numèrics no duen cap signe a part del valor, per exemple: IdCategoria = 4\nEls camps tipus lògic van en majúscula: per exemple: Prestat = Sí.\nDins dels criteris cal dir que també es poden fer comparacions interessants. Podeu provar-los dins de la base de dades Neptú, però no cal que els graveu. Comproveu, doncs, aquests exemples:\nEntre #01/01/2008# Y 31/12/2008#: aquest criteri en el camp DataComanda de la taula Comandes, us donaria per resposta totes les comandes que ens han fet durant l'any 2008.\nEntre #01/01/2009# Y Fecha(): en un camp DataComanda us donaria les comandes que ens han fet entre el primer dia de l'any 2009 i la data del dia actual (la funció fecha() dóna per resultat la data del dia en curs).\n>120: aquest, dins d'un camp PreuUnitat del producte, us donaria per resposta només els productes amb més de 120 € de preu unitari.\nEntre 120 Y 300: en un camp PreuUnitat mostraria els productes que tenen un preu unitari d'entre 120 i 300 euros.\nEs nulo: aquest criteri es compleix quan el valor del registre és buit.\nNegado es nulo: aquest és el contrari de l'anterior, quan conté alguna dada.\nCal dir que en una mateixa consulta podeu posar diversos criteris que afectin a camps diferents, i heu de pensar que primer s'executa el criteri situat més a l'esquerra.\nPasseu a la part pràctica. Ara fareu les consultes de la 7 a la 10. Haureu de pensar quin criteri seria bo posar per resoldre aquestes preguntes:\nCreareu una nova consulta i la desareu amb el nom de Consulta07. Haurà de respondre la pregunta: Quines comandes –i el nom del client– hi ha a la nostra base de dades que estiguin demanades durant l'any 2008?\nLa consulta que desareu amb el nom de Consulta08: volem saber els codis de les comandes de llagostins (és recomanable utilitzar l'asterisc quan no estem segurs del nom sencer d'una dada; en aquest cas es podria introduir "llagost*") que hagin estat demanades a partir de l'1/01/2009 fins a la data d'avui. Per tant, aquesta consulta té dos criteris situats en camps diferents.\nLa consulta que desareu amb el nom de Consulta09: volem veure el nom del producte, el nom del client i el codi de la comanda de les comandes que no han estat lliurades.\nLa consulta que desareu amb el nom de Consulta10: volem saber quins són els productes que procedeixen dels Estats Units i dels quals tenim menys de deu unitats (existències).\nCondicionals, paràmetres i comodins\nObjectius: L'objectiu d'aquesta activitat és ampliar els coneixements sobre les consultes. Fareu una primera aproximació a les anomenades consultes d'acció. Es tracta de veure una gran part del potencial de les consultes de l'Access.\nEls condicionals Y i O\nLes consultes tenen moltes variants i en aquest punt estudiareu els condicionals Y i O. En primer lloc, caldrà explicar què és això dels condicionals, i concretament, els dos que s'esmenten. Doncs bé, aquests elements són els que permeten fer comparacions entre dues condicions diferents unint-les o comparant-les entre elles.\nAixí, el condicional Y és el que donarà per resposta correcta aquell en què totes dues condicions siguin correctes, és a dir, s'han de complir totes dues. Per exemple, si el nombre d'unitats en existència d'un producte és més gran de 100 i més petit de 300, us donarà per resposta tots aquells productes que tinguin entre 100 i 300 unitats en existència\nEn el cas del condicional O, bastarà que una de les dues codicions sigui certa per donar la resposta com a correcta. Per exemple, si el nombre d'unitats en existència d'un producte és més petit de 100 o més gran de 300, us donarà per resposta correcta totes aquelles dades que estiguin per sota del 100 i també les que estiguin per sobre del 300.\nPer tant, el condicional O se sol posar en vertical i el Y se sol posar en horitzontal: el primer sol afectar un sol camp i el segon més d'un camp, tot i que no sempre, tal com es veu a continuació.\nLes tres imatges següents mostren com es fa per escriure un mateix criteri amb Y:\nAquestes tres consultes, són en realitat la mateixa o gairebé iguals, i representen diferents formes de fer el mateix. Caldria aclarir que el signes < i > donaran petites diferències respecte a usar Entre.. Y, perquè aquesta segona forma inclourà també els valors 100 i el 300, mentre que els signes < i > no els inclouen. Perquè l'equivalència sigui exacta entre totes dues formes, el criteri hauria de ser: >=100 Y <=300.\nAnomenareu aquesta consulta Consulta11.\nAra mostrem com es pot establir un criteri O. També hi ha diferents formes:\nPer tant, pel cas del criteri O, teniu les línies de sota del criteri, que l'Access interpreta com a criteri O directament, mentre que si ho troba en el mateix espai, a la dreta, ho interpretarà com a Y.\nAnomenarem aquesta consulta Consulta12.\nAra fareu un exemple més de consulta O:\nVolem veure tots els productes procedents de França o Suècia. La desareu com a Consulta13.\nI per últim, fareu una consulta Y:\nVolem veure tots els productes de la categoria 1 que siguin del proveïdor Exotic Liquids. Li donareu el nom de Consulta14.\nAquest nou element que ara expliquem facilita i amplia moltíssim el camp de les consultes. La raó és ben senzilla: si necesitessiu fer una consuta diferent per a cada un dels productes, o per a cadascun dels proveïdors, o per a cadascun dels països, seria un procés interminable. Els paràmetres us permeten crear una consulta base i, en el moment de la seva execució, us demanarà: "Quin producte vols?", o "Quin proveïdor vols veure?", o "Quin país de procedència?".\nD'aquesta manera, una sola consulta servirà per a tots els productes, una altra servirà per a tots els proveïdors, i una tercera servirà per a tots els països de procedència.\nUn paràmetre s'introdueix amb els signes "[nom del paràmetre]" i tot allò que escriviu dins d'aquests signes, serà la pregunta que us farà després la consulta en el moment de la seva execució. Vegeu-ho amb un exemple.\nAixí, fareu una consulta que us pregunti per un producte concret en el moment de la seva execució i que mostri a la resposta: el codi del producte, el nom del producte, el nom del proveïdor i les unitats en existència. La seva finestra del disseny seria com aquesta:\nQuan cliqueu al botó d'executar la consulta , us farà una preguna, en forma de finestra emergent, que us obliga a introduir alguna dada en un quadre de text. Com es pot veure, el que abans heu escrit dins dels , ara apareix com a pregunta dins de la finestra. Això és el paràmetre.\nSi escriviu areng salat en aquest quadre de text, aquesta consulta només mostrarà aquest criteri en la resposta. Si la deseu i la torneu a executar, i en lloc d'areng salat, ara escriviu al quadre de text areng fumat, us mostrarà les dades d'aquest nou producte en pantalla.\nPer tant, us permetrà fer una pregunta de qualsevol producte amb una sola consulta.\nAnomenareu aquesta consulta Consulta 15.\nAra fareu uns exemples:\nConsulta16: us haurà de preguntar pel client que ha fet comandes dels nostres productes i mostrar les dades del codi de la comanda, nom del producte, data de la comanda, quantitat demanada i preu del producte.\nConsulta 17: us haurà de preguntar per la data de comanda dels productes i mostrar les dades del codi de la comanda, codi del client, nom del client i data d'entrega.\nComodins i paràmetres, una bona combinació\nPer arrodonir més encara el tema de les consultes, podeu treballar amb els comodins, que juntament amb els paràmetres, fan que les consultes siguin un instrument molt còmode i útil.\nEls comodins us permetran no haver d'escriure tota la paraula, bastarà amb escriure només el començament d'aquesta ("Alem*") per obtenir la resposta sencera. Això també serveix per als paràmetres.\nRes millor que començar amb els exemples:\nAra creareu una consulta que us pregunti pel país de procedència dels productes i que escrivint només algunes lletres ja us doni la resposta. Ha de ser un paràmetre. Haureu de fer-la com la d'aquesta imatge:\nEl criteri Como [Escriu el nom del país] & "*" fa que si només escriviu A al quadre de text del paràmetre, us mostra tots els països que comencin per A. Si no sabeu com s'ha introduït el nom d'un país podeu posar, per exemple, Alem* i el resultat serà Alemanya o Alemania en cas que en algun registre estigui escrit en castellà. La desareu amb el nom de Consulta18.\nEn fareu un altre, d'exemple. En aquest cas, demaneu a la base de dades que us pregunti, en forma de paràmetre, pel nom del producte, i que mostri la data de comanda i la data d'entrega. El criteri que heu d'introduir és: Como "*"&[Escriu el nom del producte o part d'ell]&"*" al camp NomProducte. En aquest cas, com que té un * davant del [paràmetre], ho tindreu més fàcil; així, no esteu obligats a saber el començament del camp, sinó que podeu escriure qualsevol part perquè us doni la resposta que busqueu. Feu aquesta consulta i deseu-la amb el nom de Consulta19.\nAmb el paràmetre també podeu posar signes de >, < entre [Posa una data] i [Posa una segona data], o Entre [Primera data] i [Segona data].\nPer provar aquest últim tipus de paràmetre, feu una consulta que us mostri les comandes fetes entre dues dates determinades. Anomeneu la consulta Consulta20.\nQuè són les consultes d'acció?\nTotes les variants de consultes que heu fet fins ara no feien cap mena de modificació sobre les dades originals de les taules, només heu fet filtrats segons un criteri, heu unit dades que eren en taules diferents, però en cap cas no heu modificat ni heu esborrat res.\nAixò canvia en les consultes d'acció de les quals farem ara una petita introducció. Per tant, es pot dir que les anomenades consultes d'acció produeixen modificacions en les dades de les taules, sigui per afegir-ne, per modificar-ne o per esborrar-ne. Segons això, es pot parlar de diferents modalitats de consultes d'acció. La següent imatge mostra diversos tipus de consultes que es poden fer amb l'Access: les 4 de la part inferior serien d'acció:\nEns referim a les anomenades:\nDe creació de taula\nDe dades annexades\nExemples de consultes d'acció\nExemples de consultes d'acció podrien ser:\nConsulta de creación de tabla: consulta que fa una còpia de totes les comandes entregades durant l'any anterior en una altra taula.\nConsulta de datos anexados:afegeix les dades del primer trimestre d'aquest any a l'anterior exemple plantejat.\nConsulta de eliminación: elimina de la taula Comandes els mateixos registres dels exemples anteriors.\nConsulta de actualización: augmenta el preu dels productes.\nImportar, vincular i exportar dades\nObjectius: l'objectiu d'aquesta activitat és aprendre a importar, vincular i exportar dades.\nImportar i vincular\nLes dades amb les quals treballa l'Access poden provenir de fora, tant d'una altra base de dades Access com d'altres formats diferents: una taula doc del Word, un full xls de l'Excel, etc.\nLes diferències entre importació i vinculació:\nLa importació fa una còpia de totes les dades d'origen, es trenca el lligam entre l'origen i la destinació, i passen a ser dades de vida independent.\nPer la seva banda, la vinculació estableix un lligam entre l'origen i la destinació de les dades, i si es modifiquen en un dels dos llocs, la variació afectarà tots dos elements de la mateixa manera; de fet, treballeu en l'original tota la estona, des de la vinculada també.\nPer accedir a aquestes funcions es fa des del menú Archivo \_ Obtener datos externos \_ Vincular o Importar.\nPasseu a la pràctica.\nRecupereu el fitxer EmpresaXXX.mdb i deseu-lo al vostre ordinador.\nObriu el fitxer.\nAneu al menú Archivo \_ Obtener datos externos \_ Importar, com es mostra en la imatge següent:\nUn cop fet això, caldrà buscar l'origen de les dades a importar. Recupereu el fitxer EmpresaYYY.mdb, dins del qual hi ha la taula Proveidors, i deseu-lo al vostre ordinador.\nSeleccioneu el fitxer EmpresaYYY.mdb, i premeu Importar.\nA continuació seleccioneu la taula Proveidors i premeu Aceptar.\nAra ja tindreu dins del fitxer EmpresaXXX la taula Proveidors, com es mostra en la imatge següent:\nRepetiu el procés amb l'opció Vincular.\nObriu el fitxer EmpresaXXX.mdb.\nEsborreu la taula Proveidors amb la tecla Supr.\nAneu al menú Archivo \_ Obtener datos externos \_ Vincular, com es mostra en la imatge següent:\nSeleccioneu el fitxer EmpresaYYY.mdb i premeu Vincular.\nSeleccioneu la taula Proveidors i premeu Aceptar.\nObserveu la nova taula vinculada: té una petita fletxa que indica que és una taula vinculada.\nImportar d'altres formats\nAra importareu la mateixa taula, però en el format d'Excel.\nObriu el fitxer EmpresaXXX.mdb i esborreu la taula Proveidors.\nDeseu el fitxer Proveidors.xls, al vostre ordinador.\nAneu al menú Archivo \_ Obtener datos externos \_ Importar.\nSeleccioneu el fitxer Proveidors.xls i premeu Importar. S'obrirà la finestra Asistente para importación de hojas de cálculo. A continuació podeu veure la primera pantalla de l'assistent, en la qual heu de prémer Siguiente.\nMarqueu l'opció Primera fila contiene títulos de columnas i premeu Siguiente.\nMarqueu l'opció En una nueva tabla i premeu Siguiente.\nEn la finestra següent podeu especificar diferents opcions per als camps. Premeu Siguiente.\nA la finestra següent marqueu l'opció Sin clave principal, encara que també podeu escollir una clau. Premeu Siguiente.\nEn la finestra següent premeu Finalizar. A continuació sortirà el missatge següent. Premeu Aceptar i ja tindreu el fitxer Proveidors.xls convertit en una taula de la base de dades EmpresaXXX.\nAra veurem com es fa el procés invers a la importació de dades: l'exportació.\nExportació a una altra base de dades:\nObriu el fitxer EmpresaXXX.mdb i esborreu la taula Proveidors. Tanqueu el fitxer.\nObriu el fitxer EmpresaYYY\nSeleccioneu la taula Proveidors.\nPremeu el botó dret del ratolí i en el menú contextual escolliu l'opció Exportar. S'obrirà una finestra en la qual haureu de seleccionar el fitxer EmpresaXXX, com es mostra en la imatge següent:\nA continuació s'obrirà una altra finestra, premeu Aceptar. Amb això s'haurà acabat l'exportació de la taula Proveidors.\nObriu el fitxer EmpresaXXX i comproveu que conté la taula Proveidors.\nExportació a un full de càlcul de l'OpenOffice Calc:\nL'Access no fa aquest tipus d'exportació directament. Per fer-la cal seguir els passos següents:\nObriu el fitxer EmpresaXXX.\nSeleccioneu la taula Clients.\nPremeu el botó dret del ratolí i en el menú contextual escolliu l'opció Copiar.\nObriu un nou full de càlcul de l'OpenOffice Calc. Situeu-vos a la cel·la A1 i premeu Enganxa. El resultat serà el que es mostra en la imatge següent:


Tres mil persones es manifesten pels carrers de Lleida per dir que "no acataran" la sentència del procés\nterritoris.cat /ACN 20:20 14/10/19\nLA MARXA, CONVOCADA PELS ESTUDIANTS, HA SORTIT DEL RECTORAT DE LA UDL I HA ACABAT A LA SUBDELEGACIÓ DEL GOVERN ESPANYOL, CUSTODIADA PER LA POLICIA\npersones carrers procés manifesten Lleida Sentència\nVista aèria de la manifestació de Lleida de rebuig a la sentència del Suprem d'avui dilluns\nUnes tres mil persones s'han manifestat aquest dilluns pels carrers de Lleida per dir que "no acataran" la sentència del Tribunal Suprem que ha condemnat els líders independentistes a penes de fins a tretze anys de presó per sedició. La majoria dels participants són estudiants ja que la marxa s'ha iniciat des del Rectorat de la Universitat de Lleida, on han coincidit les dues columnes d'alumnes que han sortit del Campus de Cappont i d'Agrònoms. Abans d'iniciar la manifestació, els estudiants han desplegat una estelada gegant dins del Claustre del Rectorat de la UdL i han cremat caixes de cartró amb imatges del rei, el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i jutges i fiscals del Tribunal Suprem. La marxa s'ha iniciat a les 13h i ha transcorregut per prat de la Riba i l'estació de trens fins arribar a les 14h a la subdelegació del govern espanyol a Lleida, que està custodiada per Mossos i policia espanyola.\nLa marxa ha estat encapçalada per dues pancartes on es podia llegir "Estat espanyol, estat feixista" i "Amnistia i llibertat" i s'han escoltat crits de "llibertat presos polítics" i "Ho tornarem a fer". El moment de més tensió ha estat quan els manifestants han passat per davant de la comissaria de la policia espanyola a Lleida, també custodiada pels Mossos, on han cridat "fora les forces d'ocupació".\nEn arribar a la subdelegació del govern espanyol a Lleida els manifestants han tirat ous i pintura a alguns dels vehicles policials. La zona estava custodiada per una quinzena de vehicles policials, la meitat aproximadament dels Mossos i l'altra meitat de la policia espanyola, que encerclen l'edifici. També hi havia Mossos custodiant l'estació de trens de Lleida.\nDesprés d'uns tres quarts d'hora, la concentració s'ha dissipat, tot i que un centenar de manifestants han tornat en direcció al Rectorat, des d'on s'ha iniciat la mobilització.\nLes comarques lleidatanes es mobilitzen contra la sentència del procés


El Grup de Joves vol que veïns i entitats s’impliquin més en la Festa Major de Sant Pere Molanta — Ajuntament d'Olèrdola\n16:29 del 24 de maig de 2022\nEl Grup de Joves vol que veïns i entitats s’impliquin més en la Festa Major de Sant Pere Molanta\nEl Grup de Joves vol que veïns i entitats s’impliquin més en la Festa Major de Sant Pere Molanta Aquest 2014 coordinaran els actes i anuncien que també volen fer una Festa Major petita per finals de juny http://www.olerdola.cat/news/el-grup-de-joves-vol-que-veins-i-entitats-s2019impliquin-mes-en-la-festa-major-de-sant-pere-molanta http://www.olerdola.cat/news/el-grup-de-joves-vol-que-veins-i-entitats-s2019impliquin-mes-en-la-festa-major-de-sant-pere-molanta/@@download/image/FMSt.Pere.JPG\nAquest 2014 coordinaran els actes i anuncien que també volen fer una Festa Major petita per finals de juny\nObtenir una major implicació de veïns i d’entitats és un dels principals objectius que s’ha fixat el Grup de Joves a l’hora d’assumir el repte d’organitzar la Festa Major de Sant Pere Molanta. El grup ja treballa per oferir una Festa Major “del poble i pel poble”, segons resumia el vicepresident de l’entitat, Guillem Albà. Recordem que per tal de garantir el manteniment de la Festa Major, des del 2010 l’Ajuntament ha coordinat la festa després de la renúncia que va fer la Societat Principal-Unió. El mateix Ajuntament d’Olèrdola ha buscat entitats que es fessin càrrec d’aquest paper i al final ha estat el Grup de Joves qui ha decidit assumir aquest repte. El mateix Albà indica que l’any passat el grup va viure un relleu en la seva Junta Directiva. La positiva experiència d’haver organitzat amb èxit els actes de la seva entitat per la Festa Major de 2013, els va acabar d’animar a donar aquest pas endavant i fer-se càrrec d’organitzar el conjunt de la Festa Major.(àudio)\nLa Festa Major de Sant Pere Molanta sempre gira al voltant de la Mare de Déu d’Agost i de Sant Roc, vot del poble, els dies 15 i 16 d’agost. El Grup de Joves ja ha anunciat que els actes es farien del 14 al 17 d’agost. El dia 14 hi haurà pregó. Pel dia 15 s’ha ubicat la cercavila i els balls de tarda i de nit. L’empalmada s’ha programat pel dia 16 i pel 17 no faltarà el festival infantil de cloenda.(àudio)\nEl Grup de Joves es posarà en contacte amb els veïns per a demanar-los ajuda i mantindrà reunions amb les entitats per a valorar com impulsar la Festa Major i quin compromís assumeixen en l’organització d’actes.(àudio)\nEl nou equip del Grup de Joves també s’ha plantejat el propòsit d’organitzar una Festa Major petita, el darrer cap de setmana de juny, coincidint amb sant Pere. El diumenge 30 de juny hi haurà Firamercat. Els dos dies anteriors, divendres 28 i dissabte 29 de juny, tenen la intenció d’organitzar actes lúdics i culturals.\nLa nova feina que volen tirar endavant no impedirà que segueixin fent les activitats que ja han consolidat els darrers anys. I és que també realitzaran el torneig de futbol sala i per la Festa Major no deixaran de garantir l’aportació que fins ara han fet a la Festa Major: l’empalmada, els torneigs de dards i de ping-pong i el festival infantil de cloenda.


“La pandèmia no ha sortit espontàniament, sinó el canvi climàtic i les accions hi tenen a veure” - Altaveu el diari digital d'Andorra\n“La pandèmia no ha sortit espontàniament, sinó el canvi climàtic i les accions hi tenen a veure”\nEls experts insisteixen en la conscienciació i l'educació com a base per poder dur a terme accions tot junt en benefici del planeta i la salut de les persones\n12/05/2022 (12:38 CET)\nUn instant de les jornades de Salut Planetària.\nQue les accions que realitzem els humans afecten el medi ambient i, de retruc, afecten la salut ja se sabia. El que les jornades de Salut planetària ha volgut emfatitzar que es pot dur a terme i com solucionar-ho. “La pandèmia ha accelerat molt la sensibilitat i és un moment molt oportú perquè des de totes les perspectives comencem a fer plans d'acció”, ha ressaltat el director general del Servei Andorra d'Atenció Sanitària (SAAS) que ha posat com a exemple la pandèmia de la Covid -19 que “no ha sortit espontàniament, sinó el canvi climàtic i el que estem fent al món ho ha condicionat”\nQue les accions que realitzem els humans afecten el medi ambient i, de retruc, afecten la salut, ja se sabia. El que les jornades de Salut Planetària ha volgut emfatitzar que es pot dur a terme i com solucionar-ho. “La pandèmia ha accelerat molt la sensibilitat i és un moment molt oportú perquè des de totes les perspectives comencem a fer plans d'acció”, ha ressaltat el director general del Servei Andorra d'Atenció Sanitària (SAAS), Josep Maria Piqué, que ha posat com a exemple la pandèmia de la Covid -19 que “no ha sortit espontàniament, sinó el canvi climàtic i el que estem fent al món ho ha condicionat”. “Això ens ha fet obrir els ulls i entendre que estem començant a fer tard”, ha assegurat a mode de conclusió.\n“Hi hauria d'haver un pla de sostenibilitat a mitjà i llarg termini. Aquest model de vuit milions de turistes entrant i sortint probablement no és un model sostenible de futur”\n“Aquestes jornades serveixen per reconduir la salut. La salut pot ser una cosa merament tècnica, però, no es parla del tomb de la salut de la persona i que són les relacions amb el seu entorn”, ha indicat el ministre de salut, Albert Font. En aquest sentit, el director d’Andorra Recerca + Innovació, Marc Pons, ha posat com a exemple “la mobilitat, el clima o l’enclavament” com a factor que afecten la salut humana.\nPer aquest motiu, diversos experts de diferents països han emfatitzat la necessitat de continuar conscienciant i educant per cuidar l'entorn i el medi ambient en benefici de la salut. És per aquest motiu que es requereix canviar els models socials i turístics i Andorra no és una excepció. “Hi hauria d'haver un pla de sostenibilitat a mitjà i llarg termini. Aquest model de vuit milions de turistes entrant i sortint probablement no és un model sostenible de futur”, ha indicat Piqué.\n“La forma d'organització depèn molt del transport per automòbil. No té sentit mantenir la il·lusió que el cotxe elèctric ens permetrà continuar vivint com fins ara, perquè tampoc és sostenible”\nUna visió compartida per l'investigador Fernando José Garcia, de la Universitat Carlos III, que ha anat més enllà i ha afirmat que a curt termini serà obligat renunciar al model de vida actual, sobretot en les zones més poblades, alhora que ha negat que el vehicle elèctric sigui la solució: “La forma d'organització depèn molt del transport per automòbil. No té sentit mantenir la il·lusió que el cotxe elèctric ens permetrà continuar vivint com fins ara, perquè tampoc és sostenible”.\nAl llarg del dia han estat nombrosos experts els que han donat el seu punt de vista sobre aquesta disciplina transversal i que tindrà continuïtat aquest vespre amb la conferència sobre l’impacte de la pandèmia en la salut mental i demà divendres en una nova jornada de taules rodones.


Coses guapes (M. À. Llauger)\nCap al final de 'Manhattan', de Woody Allen, de quan Woody Allen era bo, el protagonista agafa un micròfon connectat a un radiocasset i comença a enregistrar-se mentre diu la llista de les coses per les quals val la pena viure. Record que parla de Groucho Marx, del 'Potato Head Blues' de Louis Armstrong, de 'L'educació sentimental' de Flaubert, de Frank Sinatra, de les pomes i les peres de Cézanne, del tennis de Jimmy Connors i del rostre de Tracy, que no és altre que una jove Mariel Hemingway que encara no havia visitat cap quiròfan. La llista recorda el gran 'Otro poema de los dones', de Jorge Luis Borges, en què l'argentí agraeix al diví laberint de les causes i els efectes coses tan diverses com el fulgor el foc, el matí de Montevideo, les ratlles del tigre, l'olor medicinal dels eucaliputus i, curiosament, l'illa de Manhattan. I recorda, naturalment, la cançó 'Gracias a la vida', que va fer Violeta Parra i que ha cantat tanta de gent, i que també fa una emocionada enumeració de dons vitals. 'La llista de les coses per les quals val la pena viure': potser es tracta d'un gènere artístic que travessa les fronteres entre cinema, poesia i cançó. Ara mateix, em vendria de gust fer la meva llista, però ho deixaré pendent per a més endavant. Segur que hi sortiran algun paisatge amb blau de mar, alguna cosa de menjar i algunes coses de llegir.\nXuan Bello ha escrit un llibre de proses que diria que pertany a aquest gènere. El títol ja ho diu: 'Unas poucas cousas guapas', en l'original asturià, i 'Agunes coses boniques', en la traducció de Jordi Raventós que ens ofereix l'editorial Adesiara. A la llista de Xuan Bello el lector hi trobarà un antic gravat d'un mag, unes rajoles portugueses, una nit de conversa amb uns amics poetes, el primer atles de la infantesa, el primer diccionari de la infantesa, els versos d'un vell poeta xinès o un jardí de Coïmbra. Aquestes llistes deuen ser personals i intransferibles: cadascú fa la seva, de la mateixa manera que abans sentíem dir que cada espanyol té la seva selecció nacional. La gràcia, però, és que una llista ben feta, com la de Xuan Bello, transmet alguna cosa que va més enllà de les preferències de detall i en la qual està molt bé reconèixer-se: reconciliació amb la vida. De vegades melangiosa, sí, però reconciliació amb la vida.


La Cotorra de la Vall: ACTUALITZAT: El foc que s'ha calat en la muntanya al voltant del cementeri està controlat\nACTUALITZAT: El foc que s'ha calat en la muntanya al voltant del cementeri està controlat\nEl Centre de Coordinació d’Emergències ha declarat per controlat l’incendi a la muntanya de Rafael de Tavernes, prop del cementeri municipal, al voltant de les 14:15 hores. A hores d’ara queda alguna zona calenta que està sent controlada pels efectius d’emergències, però ja s’han extingit els focus que hi havia.\nEl foc ha obligat a mobilitzar les brigades forestals de la Diputació de València, una dotació de bombers, la Policia Local, la Policia Autonòmica, Protecció Civil i Guàrdia Civil. A més, dos hidroavions s’han enlairat per accelerar l’extinció del foc, ja que es tracta d’una zona pròxima als paratges del Racó de Joana i Sant Llorenç.\nL’incendi s’ha declarat al voltant de les 13 hores a causa d’una espurna mentre una persona treballava amb una radial en una tanca de publicitat metàl·lica.\nSegons una primera estimació, s’ha cremat al voltant d'una hectàrea\nEls bombers, mitjans aeris, policia local, protecció civil i guardes rurals han aconseguit acotar un foc que s'havia produït fa sobre una hora en una zona de muntanya ubicada, per situar-nos, prop del cementeri i per darrere del magatzem de material que l'empresa Grau Pascual té en disposa en el lloc, com es veu en les fotos.\nLa ràpida intervenció de les forces de seguretat amb recolzament de bombers i mitjans aeris han evitat que es propagara per darrere del Racó Joana on semblaven dirigir-se les flames segons alguns testimonis. En aquests moments no estaria controlat totalment i continuen treballant dos hidroavions i brigades de Divalterran en l'extinció.\nSegons ens han dit la causa sembla haver estat una espurna en el treballs amb una radial en un cartell de propaganda.\nNomés volia agrair a tots els cossos implicats per la rápida intervenció.\n11 de jul. 2017, 13:57:00


Article de Pere Manzanares a Vilaweb sobre la USAP | AVANT\n← Adéu al Top-14. La USAP baixa de categoria\nPresentació del planter per la temprada 2014-2015 →\nArticle de Pere Manzanares a Vilaweb sobre la USAP\nPublicat el 4 Mai 2014 per Penya AVANT\nAhir la noticia era la pèrdua de categoría de la USAP. Fa uns dies, la Penya la Lleganya fa fer un Manifest a la que la Penya Avant s’hi va adherir i que trobareu en aquest blog. Ahir també vàrem avançar que, en fred, farien el nostre anàlisi dels motius que ha dut a la USAP al descens i a la crisi institucional. Ho farem, però de momento, us deixem l’article de l’admirat Pere Manzanares publicat a Vilaweb, Compartim bona part del que exposa.


La construcció de l'estació de la Sagrera, un cúmul d'entrebancs | NacióDigital\nLa construcció de l'estació de la Sagrera, un cúmul d'entrebancs\nLes obres segueixen aturades i s'allunya l'última previsió de lliurar-la el 2020 | Només s'ha executat el 19% de l'estació i el 36% dels accessos viaris i ferroviaris | L'Ajuntament de Barcelona ja ha demanat la dimissió de la ministra de Foment\nper Jordi Bes , Barcelona, 28 de juny de 2016 a les 13:00 |\nObres de l'estació de la Sagrera de Barcelona | Adrià Costa\nL'edificació de l'estació de l'AVE de la Sagrera de Barcelona suma aquest dimarts un nou capítol a les múltiples vicissituds que acumula des del 2002, quan es va subscriure el conveni del projecte. L'operació de la Guàrdia Civil pel presumpte sobrecost de 82 milions d'euros als treballs de la Sagrera és només un entrebanc més que deixa més en l'aire la continuació de les obres, les quals segueixen aturades, segons han informat a NacióDigital fonts d'Adif. De l'estació només s'ha executat el 19% de l'obra prevista, i dels accessos viaris i ferroviaris, el 36%.\nCal remuntar-se al 2014 per veure l'origen de l'operació. Al maig d'aquell any la Guàrdia Civil va llançar l'anomenada Operació "Yogui" i va detenir una desena de persones per la seva presumpta implicació en malversació de fons en les obres de construcció de l'AVE en un tram de la mateixa zona, i en què s'hi van implicar membres d'Adif i de la constructora Corsan Corviam, ara integrada a Isolux Corsan. La Fiscalia Anticorrupció sospitava que s'hauria comès un frau de 6 milions.\nObres aturades des del 2014 per les presumptes irregularitats\nAquella operació va aixecar les alarmes a Adif. El gestor d'infraestructures ferroviàries va constatar aquell any l'existència de diferències entre el volum d'obra executada i el d'obra certificada, per la qual cosa va encarregar una auditoria interna i una d'externa, fet que ja va motivar l'aturada dels treballs. Adif va traslladar les auditories a la Fiscalia Anticorrupció el 4 de novembre del 2014, fet que ha derivat en l'operació d'aquest dimarts.\nL'existència de les auditories i les presumptes irregularitats ja es va posar en evidència el 7 de juny a l'última reunió del Consorci Sagrera Alta Velocitat, que formen el Ministeri de Foment, la Generalitat i l'Ajuntament, per "sorpresa" de les administracions catalanes. Ara bé, el consorci no es reunia des del juliol del 2013, i la comunicació entre Foment i les administracions catalanes s'havia deteriorat.\nQuan encara no s'havia fet l'operació d'aquest dimarts, el govern de Colau i el PSC, i CiU i la CUP van donar suport el dimecres de la setmana passada a una proposició d'ERC amb la qual van demanar la dimissió de la ministra de Foment en funcions, Ana Pastor, per considerar que ha ocultat durant dos anys les irregularitats en la construcció de la Sagrera. La votació es va fer a la comissió municipal d'Urbanisme, i el PP va votar-hi en contra i C's es va abstenir.\nEls treballs havien de reprendre's de manera immediata\nEl secretari d'Estat d'Infraestructures, Julio Gómez Pomar, va anunciar el 7 de juny que demanarien a la mateixa contractista la represa immediata de les obres de la llosa de l'estació, la qual suposaran un any de treballs. Si el contractista no tira endavant l'obra, llavors s'explorarien sancions o es podria rescindir el contracte, però l'obra acumularia encara nous retards.\nPer ara només s'estava en tràmit per recomençar els treballs, però no han continuat, segons Adif. La primera pedra de l'estació es va posar el 21 de juny del 2010, tot i que a l'àmbit ja s'hi treballava des del 2008, però no se sap quan podrien acabar-se les obres. Les últimes previsions situaven la finalització de les obres de l'estació el 2019 i el seu lliurament el 2020, un calendari que ja es preveu inviable amb el cúmul d'entrebancs que suma el projecte.\nPastor es va comprometre l'1 de setembre amb l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, a reactivar de manera imminent les obres de la Sagrera per tenir enllestida l'estació el 2019. No obstant això, les obres no han avançat, i Colau va enviar al desembre una carta a Foment amb la qual va exigir-li que posés en marxa els treballs.\nLimitació del cost de l'estació a 650 milions d'euros\nEl 2002 es va valorar l'estació en 335 milions d'euros, dels quals Foment n'aportaria un màxim de 134 milions i la resta s'obtindrien dels aparcaments i l'activitat terciària. El juny del 2005, amb el projecte sobre la taula, el cost va ascendir a 702 milions. El desembre del 2009 es va pactar una addenda al conveni del 2002, per la qual l'Estat es comprometia a aportar 255 milions en compliment de la disposició addicional tercera de l'Estatut.\nEl cost de l'estació s'havia arribat a disparar fins als 820 milions, segons algunes estimacions del 2013, però el mateix any es va limitar a un sostre màxim de 650 milions, amb una aportació de 255 per part d'Adif i la resta a finançar amb aportació privada a partir dels aprofitaments comercials de l'estació. Si no s'aconseguia finançar el cost màxim de l'estació, s'hagués rebaixat l'envergadura del projecte.\nTretze detinguts per un sobrecost de 82 milions de l'AVE a Barcelona\nBarcelona exigeix que les irregularitats no endarrereixin més la Sagrera\nBarcelona, Societat, La Sagrera, Guàrdia Civil, Ajuntament de Barcelona, AVE, Adif, Ministeri de Foment, Barcelona, Julio Gómez Pomar, corrupció, Ana Pastor\nPer Anònim el 28 de juny de 2016 a les 16:39\nA partir d'ara, encara serà pitjor. Amb el PP amb més poder, i l'anticatalanisme a flor de pell, abans faran un aqüeducte des de Saragossa a València, que el corredor del mediterrani amb tot el que comporta.\nFot fàstic pertànyer a un estat que no ens vol per res més que buidar-nos la cartera i combatre la catalanitat\nPer Anònim el 28 de juny de 2016 a les 16:14\nSi la Sagrera fos a Madriz (Espanyistan) faria 15 anys que estaria en ple funcionament, i sense que la Comunidaz ni el glorioso ayuntamiento haguessin posat un euro.\nI a algu li extranya\nPer Jordi60 el 28 de juny de 2016 a les 14:35\nI a algu li extranya aixo ?? les constructoras de la Gurtel lo portan fen desde fa anys ( nomes faltaria ) pero vamos sempre podren dir allo de YO SOY ESPAÑOL ESPAÑOL ESPAÑOL PD sense oblidar La Roja


José Luis Rodríguez Beltrán 22 febrer, 2019\nCervera – CD la Concòrdia\nEl CD la Concòrdia ocupa el tercer lloc al grup 2 de la Segona Divisió espanyola amb 40 punts, a dos del líder, el Xaloc Alacant. El proper compromís de les llagostenques serà a la pista del Cervera, que ocupa el novè lloc amb 29 punts.\nEl FS Unión Llagostense A té jornada de descans\nTeià Futbol Cinc B – FS Unión Llagostense B\nEl FS Unión Llagostense B, que ocupa el sisè lloc al grup A de la Primera Territorial amb 24 punts, visitarà diumenge, en un partit ajornat, el tercer classificat, el Teià Futbol Cinc B.\nEntrenament futbol sala\nLa Llagosta acollirà diumenge a partir de les 17 hores al Poliesportiu Antonio García Robledo un entrenament de la categoria infantil de la selecció del Vallès Oriental de futbol sala per preparar la fase territorial de la Federació Catalana de Futbol Sala.\nSantvicentí B – CD Viejas Glorias\nEl Viejas Glorias ocupa la vuitena plaça de la classificació al grup Sud de la Primera Divisió de Veterans Vallès Maresme. Els llagostencs es troben empatats a 36 punts amb el setè classificat, que és la Mataronesa. El proper cap de setmana, els llagostencs jugaran al camp del Santvicentí B.\nTorró d’Agramunt – Joventut Handbol\nEl Joventut Handbol és cinquè, en zona de promoció d’ascens, i està empatat amb el tercer, el Vallag, i el quart, Manyanet B. En aquesta jornada, el conjunt de la nostra localitat rebrà demà dissabte, al Pavelló Antonio García Robledo a les 20 h, el Vendrell, que és onzè amb 11 punts.\nSabadell B – Vallag\nEl Vallag és tercer classificat, en zona d’ascens directe, amb 21 punts del grup A de la Tercera Catalana. El proper cap de setmana, els de la nostra localitat aniran a la pista del Sabadell B, que és desè amb 13 punts.\nEl Complex Esportiu Municipal El Turó acollirà demà dissabte al llarg del dia el Campionat de Catalunya de Judo de les categories infantil i cadet, organitzat per la Federació Catalana de Judo.


Premi Ciutat de Barcelona a la Sagrada Família - Arquebisbat de Barcelona\nPremi Ciutat de Barcelona a la Sagrada Família\nEl Cardenal Martínez Sistach va assistir a l’acte celebrat ahir, dimarts 15 de febrer, al Saló de Cent. Entre els premis Ciutat de Barcelona 2010 i en l’apartat d’Arquitectura i Urbanisme es concedí a la nau del temple de la Sagrada Família. A l’acte de concessió hi va assistir el Cardenal, Dr. Lluís Martínez Sistach, [...]\n16 Febrer, 2011 -\nEl Cardenal Martínez Sistach va assistir a l’acte celebrat ahir, dimarts 15 de febrer, al Saló de Cent.\nEntre els premis Ciutat de Barcelona 2010 i en l’apartat d’Arquitectura i Urbanisme es concedí a la nau del temple de la Sagrada Família. A l’acte de concessió hi va assistir el Cardenal, Dr. Lluís Martínez Sistach, President de la Fundació Junta Constructora de la Sagrada Família.\nEl guardó s’ha concedit a l’equip de la Direcció Facultativa format per Jordi Bonet i Armengol, Carles Boixader i Ribot, Jordi Coll Grifoll, Jordi Faulí i Oller, Josep Gómez Serrano i Joan Margarit i Consarnau.\nCom a motivació del premi s’indica que la nau de la basílica té una estructura que, atès el peculiar procés de la seva construcció, ha fet que una solució original hagi estat l’estímul, i si no el model, de moltes estructures construïdes amb posterioritat. La magnificència de l’espai s’imposa per sobre dels detalls.\nEn nom de l’equip que rebé el guardó, va donar les gràcies, l’arquitecte en cap Jordi Bonet i Armengol.


Ruta Vermella – Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet\nRUTES SALUDABLES PAFES-PNPAF\nItinerari urbà, circular i senyalitzat, que forma part de les Rutes Saludables del Pla d’Activitat Física, Esport i Salut (PAFES) impulsat per la Generalitat de Catalunya per fomentar l’activitat física i l’esport com a font de salut i benestar. Sense aturades es pot completar en poc més de 60 minuts.\nInici i final a prop del Centre d’Atenció Primària (CAP). Els seus principals punts d’interès són el monument al Cavall a la plaça de Sant Vicenç, el monument a l’Onze de Setembre a la plaça del mateix nom, el bust al President Macià a la plaça de la Generalitat, el canal de Can Soler i el pont sobre el riu Llobregat.\nEnllaça amb les rutes saludables Lila i Blava, amb el Camí Vell de Castellet (des de la plaça de l’Ajuntament), amb la futura Via Blava Llobregat i amb els senders SL-C53 i GR-4 (etapes nº10 i nº11).\nNOM Ruta Vermella (Rutes Saludables PAFES-PNPAF)\nINICI & FINAL prop del Centre d’Atenció Primària (CAP)\nDADES TÈCNIQUES DISTÀNCIA (km) 4,39 DURADA ≈66′ DESNIVELL (m) ACUMULAT DE PUJADA 44 ACUMULAT DE BAIXADA 44\nLLOCS DE PAS I D’INTERÈS monument al Cavall a la plaça de Sant Vicenç; monument a l’Onze de Setembre a la plaça de l’Onze de Setembre; bust al President Macià a la plaça de la Generalitat; canal de Can Soler; pont sobre el riu Llobregat\nSENYALITZACIÓ Rutes Saludables


27 novembre 1980 (39 anys)\nMàxim Elo: 2732 (juliol 2010)\nA la llista d'Elo de la FIDE de l'octubre de 2015, hi tenia un Elo de 2694 punts, cosa que en feia el jugador número 12 (en actiu) de Rússia, i el 51è millor jugador del rànquing mundial. El seu màxim Elo va ser de 2732 punts, a la llista de juliol de 2010 (posició 18 al rànquing mundial).\n↑ Posició al rànquing mundial i evolució Elo de Vladímir Malàkhov (escaquista) «benoni.de». [Consulta: 1r maig 2011]. (alemany)\nPosició al rànquing mundial i evolució Elo de Vladímir Malàkhov (escaquista) «benoni.de». [Consulta: 26 agost 2010]. (alemany)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Vladímir_Malàkhov_(escaquista)&oldid=23312193»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 abr 2020 a les 01:05.


Alacant reactiva el conveni per a construir el pàrquing de l'Auditori de la Diputació Provincial | Alacant Extra\nAlacant reactiva el conveni per a construir el pàrquing de l'Auditori de la Diputació Provincial\n30/10/2019 - Alacant Extra\nEl regidor d’Urbanisme d’Alacant, Adrián Santos, s’ha reunit hui amb el diputat d’Infraestructures i Assistència a Municipis, Javier Gutiérrez, per a obrir vies de col·laboració institucional entre totes dues administracions. La primera serà reactivar el conveni per a construir el pàrquing subterrani de l’Auditori de la Diputació Provincial d’Alacant (ADDA).\n“Hi ha un conveni que es ve incomplint des de l’any 2011 que consisteix en el fet que per a la finalització de l’ADDA ha d’executar l’aparcament subterrani per a ús de la ciutat”, ha expllicat Santos. L’edil ha defensat “que cal fer valdre aqueix conveni per a posar en marxa un projecte molt important per a la ciutat d’Alacant que generarà a més una plaça en superfície com a espai lúdic per al gaudi dels veïns”. A més, Santos ha destacat “que hi ha una total sintonia entre la Diputació i Ajuntament per a dur a terme aquest tema”.\nEl diputat d’Infraestructures, Javier Gutiérrez, ha mostrat també la seua predisposició a “col·laborar amb la màxima implicació amb l’Ajuntament d’Alacant perquè puga fer-se realitat un projecte important com és habilitar un aparcament en el ADDA amb capacitat per a donar un bon servei a la ciutat”. Ha lamentat que aquesta iniciativa “haja estat ficada en un calaix des de 2011, huit anys, però ara per fi donarem compliment del conveni entre la Diputació i l’Ajuntament d’Alacant per a millorar una zona clau a la ciutat”.\nD’altra banda, l’edil d’Urbanisme ha aprofitat per a assenyalar “que gran part de les inversions que es realitzen amb el Pla d’Obres de la Diputació anirà destinat al Passeig Litoral, projecte que aquest mateix matí s’ha aprovat en la Junta de Govern”.