Nou criteri del Suprem en les herències: Que cadascun reculli el que sembra – GA Tarragona\nGA Tarragona | Nou criteri del Suprem en les herències: Que cadascun reculli el que sembra\n05 Sep Nou criteri del Suprem en les herències: Que cadascun reculli el que sembra\nPosted at 09:01h in General\tby\tDavid\nRecentment, en sentència de 13 de maig de 2019, el Tribunal Suprem ha “trencat un motlle”, en relació al possible desheretament dels fills, que fins avui era infranquejable, excepte excepcions recollides expressament en el Codi Civil.\nApunta com a novetat, els casos en els quals els pares puguin desheredar als seus fills per despreocupació per ells mentre estiguin vius o tinguin una conducta de menyspreu i abandó. Flexibilitza a més l’Alt Tribunal el concepte de maltractament, assimilant el maltractament psicològic al físic que es refereix el Codi Civil.\nPer a entendre’ns, què va ser el que va passar?\nEls fets jutjats esdevenen del testament d’una mare que desheredó a dues dels seus fills deixant com a hereu universal únicament a un tercer fill, i en cas de defunció, als seus descendents.\nLa mare va deixar constància en el seu testament, que un dels seus fills la va deixar sola i abandonada, malgrat sofrir una malaltia crònica que la va anar limitant a poc a poc, portant-la a haver de dependre d’una cadira de rodes per a poder desplaçar-se. I l’altre fill desheretat, li havia negat la seva condició de mare, per culpar-la de “tots els mals que havia patit en la vida”, fins al punt de, en intents d’acostament de la testadora a aquest, va haver de suportar els seus desvergonyiments.\nQuina va ser la reacció dels fills desheretats?\nTant l’Audiència Provincial de Biscaia, que va jutjar els fets, i el Tribunal Suprem que va atendre el recurs presentat pels desheretats, van opinar que els fets descrits justificaven la legalitat de la decisió de la mare de deixar a dues dels seus fills fora del testament.\nEls afectats van recórrer davant l’Alt Tribunal la sentència de l’AP Biscaia amb intenció de reclamar el que consideraven el seu dret de rebre la part corresponent de l’herència argumentant un d’ells que la testadora no es referia a maltractament psicològic, sinó a unes suposades injúries. Argument que va desbancar el Suprem per considerar clarament descrit en el testament el maltractament psicològic a la causant, i ser considerat aquest com una “injustificada actuació de l’hereu que determina un menyscapte o lesió de la salut mental del testador o testadora” equiparable al que es disposa en el Codi Civil com a “maltractament”.\nL’altre desheretat, va al·legar la “reconciliació” amb la seva mare que deixaria sense efecte els desvergonyiments esmentats, quedant suposadament acreditada per la convivència d’aquest amb la causant en els seus últims mesos de vida. Argument també rebutjat pel Suprem per no considerar l’existència de tal reconciliació sinó un acostament a la seva mare per “raons econòmiques i no de cures i assistència”.\nAixí mateix, argument comú de tots dos desheretats, va ser considerar que la voluntat de la seva mare era que els seus tres fills heretessin a parts iguals sense tenir intenció en cap moment de desheredar a dos d’ells. Aquest també va quedar sense efecte per les proves practicades, testificals i documentals, que van deixar evidència de l’existència del maltractament psicològic tal com la ja morta va deixar constància en el seu testament.\nConclusió i “possible moralitat”\nDe l’anterior va concloure el Suprem que queda provat tal maltractament psicològic, per haver incorregut tots dos fills desheretats en una “conducta de menyspreu i abandó familiar respecte de la seva mare, sense cap justificació i només imputable a aquests”. I per tant, quedava justificat que la causant els deixés fora del testament i sense dret algun sobre la seva herència.\nConcloc l’entrada d’avui amb una important reflexió que m’agradaria traslladar: Per ventura és just que en situacions de desafecto filial, que els fills porten anys sense tenir cap mena d’atenció i contacte amb els seus pares, es recordin d’ells a l’hora d’heretar?\nEn opinió personal, aquesta sentència del Tribunal Suprem, així com la sentència 395/2017 en matèria de família, vénen a ser un important avanç en el criteri conservador del Codi Civil, que permeten sortir-se de “la regla” en aquells casos en els quals no resulti de rebut “per no haver estat a l’altura” per a beneficiar-se del que seria un dret propi consolidat per un vinculo patern filial. Adaptant-se als temps i a la nostra realitat social.


Bon temps de febrer, hivern endarrer\nJoan Barceló | 10 febrer 2008\nQuasi ningú no estima el febrer. És antipàtic, desagradable, rar i fugaç. Aquesta fama de dolent que té entre nosaltres de moment només és un projecte. Diuen, per cert, que quan el febrer no febrereja, és el març que marceja i sobre el temps que ens espera en vistes de les pròximes setmanes s'obrin moltes expectatives. La manca de pluges ja comença a preocupar a molts d'indrets. Les temperatures tenen tendència a baixar de manera progressiva. La lluna dijous, dia 14, arriba al quart creixent a les 4 hores i 33 minuts de la nit. Avui fan festa sant Guillem, santa Escolàstica i sant Caralampí, aquest últim invocat contra els aires contagiosos i infecciosos, portadors de mals a la pagesia i als animals. En el món pagès s'invoca santa Escolàstica, perquè faci ploure. Així mateix també ostenta el patronatge de les dones que s'han casat amb un viudo.\nTEMPS DE QUARESMA. Corren les set setmanes de quaresma, sòbries de carn i abundoses en dejunis i abstinències. La gent, de tanta severitat, n'ha anat perdent el costum i aquesta pràctica religiosa s'ha difuminat o desaparegut del tot. Durant la Quaresma la gent gaudeix de la seva passió particular amb el bacallà, els bons aguiats amb carxofes, la colflori o els pèsols. Arriben a la seva esplendor els ous bullits i el cuinat així com les truites d'espàrecs. Dimarts és la festa de santa Eulàlia que guarda de febre i té fama de fer canviar el temps. Segons el calendari de sembres i feines del camp, és ben apropiat sembrar ciurons, patata primerenca, espàrecs, síndries, cogombres, porros i mongetes. Són bons moments, així mateix, per a la plantació d'enciam, tomàtigues i cebes.\nQUAN LA QUARESMA ENTRA SECA, SURT SECA. Comença a haver-hi preocupació entre els pagesos per l'escassesa de precipitacions durant les darreres setmanes. Els sembrats aniran magres. La quaresma enguany ha entrat seca i diu la gent del camp que quan passa això sempre hi sol sortir. Per paga la Candelera va riure, i als Estats Units, el dia de la marmota va donar com a resultat que hi haurà sis setmanes més de fred. O sigui, l'hivern no és fora. La Quaresma i el febrer van escassos de santoral i dijous, dia 14, podreu celebrar uns desconeguts sant Ciril i sant Metodi, que són copatrons d'Europa. També és sant Valentí, que celebren sobretot el Corte Inglés, modernament patró dels enamorats, tot i que ell realment era el patró dels lladres i dels estafadors.\nEL PRIMER DE L'ANY. És com un ritual. Com la primera oronella o la primera flor de primavera, aquest dissabte a un carrer de Palma he estat a punt d'atropellar el primer turista de l'any que he vist amb calçons curts i sandàlies. Anava despistat amb camisa màniga curta i calcetins blancs. Indumentària perfecte. Si va arribar ahir mateix al migdia ben bé podia pensar que a Mallorca ja som a l'estiu i era qüestió d'aprofitar les sensacions d'agost que aquests dies de calmes ens brinden. M'ha agradat veure'l. Deu ser un signe inequívoc del canvi climàtic.


Els Prats de Rei presenta un estudi que demostra la seva importància a l'època romana - Torà online\nCultura divendres 8 març 2013 Autor: Ramon Sunyer\nEls Prats de Rei presenta un estudi que demostra la seva importància a l'època romana\nAtorga al 'Municipium Sigarrensis' el lloc que li correspon en el mapa de l’Imperi Romà\nPlaça Major Autor: Jordi ferrer\nEls Prats de Rei acull aquest dissabte la presentació del llibre L’ager del Municipium Sigarrensis, de Natàlia Salazar Ortiz, guanyador del premi Memorial Josep Barberà 2012. Els fruits de la investigació que recull el llibre permeten atorgar al Municipium Sigarrensis el lloc que li correspon en el mapa de l’Imperi Romà, per tal com en el seu ager 'trobem la manifestació arqueològica de grans processos de transformació històrica de les societats antigues com ara la transhumància, la romanització i la cristianització' destaca Salazar. Aquest estudi és un assaig d’aproximació a l’ager d’aquest municipi a partir de la proposta, per primer cop, de l’evolució diacrònica del poblament entorn a l’articulació d’una xarxa viària els origens de la qual es remunten a la Prehistòria i que, consoliden els seus patrons al llarg de l’Antiguitat.\nDescoberta casual de la muralla romana\nPrats de Rei va descobrir l’any passat l'antiga muralla romana que envoltava la ciutat arran d'unes obres a la xarxa de clavegueram. Fins llavors es coneixia l'existència del municipi romà 'Sigarra', gràcies a les làpides romanes que es conserven a l'atri de l'església parroquial. Pere Tardà, responsable de l'empresa Cat Patrimoni que fa les tasques d'excavació arqueològica, explica que 'fa 40 anys que se sap que Prats de Rei conté restes arqueològiques importants, degut a unes excavacions fetes els anys setanta, però des de llavors pràcticament no s'havia fet res més'.\nLes obres de l’any passat han permès localitzar una part de la muralla d'època romana que es troba en contacte directe amb unes estructures de l'època ibèrica. Fins ara es creia que Prats de Rei era un nucli de població sense muralla i aquesta troballa 'vol dir que es delimita un espai interior i un exterior i significa que l'interior estava totalment urbanitzat amb els elements habituals d'una ciutat romana', ha explicat Tardà\nContemporània de Iesso i Aeso\nEl director de la intervenció arqueològica, Dídac Pàmies, ha ressaltat que amb la descoberta de la muralla es podria lligar 'la construcció de la ciutat romana dels Prats de Rei amb les de Guissona i Isona, un moment de conquesta de l'Imperi Romà cap a la Catalunya interior'. Segons Pàmies, 'tots dos municipis s'haurien fundat en el mateix moment'. D'altra banda, el conservador del Museu Municipal Josep Castellà i Real, Jordi Segura, destaca que la muralla 'confirma de forma segura que Prats de Rei era un municipi romà amb certa importància perquè tenia un clos emmurallat'.\nEls arqueòlegs que controlaven les obres del clavegueram van trobar també restes d'altres èpoques com ara estructures ibèriques o ceràmica del segle II aC. Pel que fa a les ceràmiques, Tardà ha explicat que es tracta de 'vasos de campanya fets de ceràmica importada del Sud d'Itàlia que conviuen amb el món Iber i els primers moments de la romanització a Catalunya'. Segons Tardà, són peces de luxe que 'són molt interessants perquè signifiquen que hi havia comerç a tot el Mediterrani'.\nNatalia Salazar Ortiz\nNascuda a Saint-Cyr-l’École, el 1972, és llicenciada en Història per la Universitat de Barcelona, postgraduada en Sistemes d’Informació Geogràfica (Universitat Oberta de Catalunya) i ha cursat el màster oficial interuniversitari en Arqueologia Clàssica (Universitat Rovira i Virgili - Institut Català d’Arqueologia Clàssica - Universitat Autònoma de Barcelona). La seva consolidada trajectòria professional en el camp de l’Arqueologia i la Història inclou nombroses direccions d’excavacions arqueològiques arreu de Catalunya i la realització i gestió de diversos projectes en l’àmbit del patrimoni històric i arqueològic, havent-ne publicat gran part dels resultats obtinguts en monografies, articles, ponències i comunicacions. Ha participat també en projectes arqueològics internacionals a jaciments com Pompeia (Itàlia) o el Mur d’Adrià (Regne Unit).\nActualment, i en paral·lel a la seva activitat professional, realitza la seva recerca com a investigadora predoctoral en Arqueologia del Territori i del Paisatge del Món Antic a la Universitat Rovira i Virgili, amb un projecte que té com a objectiu central l’anàlisi de l’origen, l’estructuració i l’evolució del territori que depenia del municipi romà de Sigarra (Els Prats de Rei, Alta Segarra).\nL’ager del Municipium Sigarrensis: poblament i xarxa viària entre la Prehistoria i l’Antiguitat tardana és el seu treball de final del Màster oficial interuniversitari en Arqueologia clàssica (Universitat Rovira i Virgili, Universitat Autònoma de Barcelona i ICAC). L’autora va guanyar amb aquest treball, el premi Memorial Josep Barberà 2012, que promou la Societat Catalana d’Arqueologia (SCA).\nDetall de la part de muralla romana descoberta per les obres\nAutor: juntament dels Prats de Rei\nLes obres han permès descobrir peces ceràmiques de diferents èpoques\nNatàlia Salazar amb el llibre\nLàpida de Caius Vibius Lupercus va tenir el càrrec de magistrat del municipi de Sigarra\nEtiquetes: arqueologia època romana sigarra\nLectures: 561 Darrera: 25.02.2021


fallas - Nou cap de setmana de presentacions de comissions falleres\nNou cap de setmana de presentacions de comissions falleres\nContinuen les presentacions de falla en diferents sectors de la ciutat\nS'ha sumat un nou cap de setmana replet de presentacions de comissions de falles en diferents punts de la ciutat. Presentacions que ja s'acosten a l'esperada setmana gran fallera. I van ser diferents comissions les que van comptar amb l'especial visita de les Falleres Majors de València i les seues respectives Corts d'Honor.\nVan començar el dissabte 8 de febrer, a primera hora de la vesprada. Carla García i la seua Cort van acudir a l'Exaltació de les FFMM de la comissió Malva-Rosa-Antoni Ponz-Cavite. Noelia Candela Nacher i Natalia Muñoz Salas van rebre les bandes que les acrediten FFMM 2020 de la seua comissió sota l'atenta mirada d'Amelia Ricart Esteban, component de la Cort d'Honor Infantil i membre d'aquesta comissió, emocionada per tornar a casa per a gaudir al costat dels seus d'aquest acte tan emotiu.\nUna altra de les comissions que van rebre a Carla i la seua Cort va ser la de Plaça del Patriarca. Les seues Falleres Majors, Andrea De la Torre i María Hermenegildo, van gaudir radiants de la seua exaltació i envoltades de tots els components de la seua comissió, així com familiars.\nAzahara Benlloch i Olivia Esteban, Falleres Majors de la comissió Av.Burjassot-Joaquim Ballester, van ser exaltades a mitjan vesprada a les Escoles San José, al costat de les seues famílies i amics en un any molt especial per a la comissió major, ja que aquest 2020 celebren el seu 75 aniversari.\nUna altra component de Tall que va tornar a la seua casa per unes hores va ser Marina Fagoaga, que al costat de les seues companyes i la Fallera Major de València, Consuelo Llobell, van visitar la comissió de la Plaça del Dr. Collado, que van celebrar la presentació de les seues màximes representants, Isabel Cepeda i Carla de la Lloma Munuera.


Figueres prorroga un any més el contracte d'escombraries i neteja d'Ecoserveis - Empordà\nFigueres prorroga un any més el contracte d'escombraries i neteja d'Ecoserveis\nEl govern municipal està elaborant un "pla de xoc" mentre espera la resolució del Tribunal de Contractes de Catalunya sobre els recursos presentats\nACN 02.09.2019 | 18:35\nVehicles i treballadors d'Ecoserveis a la Rambla. EDUARD MARTÍ\nVehicles i treballadors d'Ecoserveis a la Rambla.\nL'Ajuntament de Figueres ha aprovat una nova prorroga del contracte d'escombraries i neteja viària a l'empresa mixta Ecoserveis per a un any més. La decisió arriba com a resposta a la impugnació per part de les tres empreses finalistes a la nova adjudicació del servei davant del Tribunal de Contractes de Catalunya. El vicealcalde, Pere Casellas, ha assegurat que esperen que la resolució arribi aquesta tardor i que sigui en benefici de la ciutat però ja ha anunciat que, si no es així, el consistori farà "l'esforç inversor que calgui" per tenir la ciutat neta. Paral·lelament, l'equip de govern treballa en un "pla de xoc" de reforç que preveu presentar en les properes setmanes. Pel què fa al manteniment dels espais verds, Casellas ha avançat que es tirarà endavant una nova concessió i que l'enllumenat passarà a ser de gestió directa.\nFigueres ha aprovat una nova prorroga del contracte d'Ecoserveis per un any. L'alcaldessa de la ciutat, Agnès Lladó, i el vicealcalde, Pere Casellas, han recordat que s'han vist abocats a prendre la decisió perquè el concessió (ja prorrogada fa un any) acabava aquest mes d'octubre i que per aquestes dates no preveuen que encara hi hagi una resolució del Tribunal de Contractes de Catalunya, que ha de resoldre els recursos presentat en contra de la nova adjudicació del servei d'escombraries i de neteja viària.\nCasellas ha dit que esperen tenir una resposta al llarg d'aquesta tardor i que sigui favorable als interessos municipals. Malgrat això, ja ha avançat que l'equip de govern farà "l'esforç inversor que calgui" per mantenir neta la ciutat. Les tres empreses finalistes del concurs van impugnar-lo i això va obligar a aturar el procés d'adjudicació a una nova empresa.\nUn "pla de xoc"\nParal·lelament i tal i com va avançar l'ACN, el govern municipal està ultimant un "pla de xoc" de reforç al servei actual que plantejaria d'adquisició de nova maquinària per complementar el dèficit actual. Pel què fa al servei de manteniment de parcs i jardins (que també assumia l'empresa mixta), Casellas ha explicat que es tirarà endavant la concessió, tal i com havia previst l'anterior govern. No passarà el mateix amb l'enllumenat públic, que passarà a ser gestionat directament per l'Ajuntament.\nEl portaveu de Cs, Héctor Amelló, ha criticat la situació i ha recordat que s'ha arribat a aquest punt per la manca de previsió dels últims governs municipals. "Tenim la ciutat bruta i cal un nou contracte", ha dit.


Lolita Bosch (Barcelona, 1970) ha viscut a Albons, Estats Units, l'Índia, Oaxaca i Mèxic: país que des de llavors considera casa seva. És llicenciada en Filosofia, té un diplomat en escriptura creativa, estudis en teoria crítica i un postgrau en lletres mexicanes. Escriu, alhora, en català i castellà, i la seva obra ha estat traduïda al polonès, l'alemany, l'anglès, el gallec, l'èuscar i el francès. Ha rebut diversos premis de prestigi tant de literatura infantil com de novel·la, i algunes de les obres s'han adaptat al cinema.\nDirigeix des de 2006 el Col·lectiu FU de Literatura, i des del 2010 dirigeix el portal per la pau de Mèxic «Nuestra Aparente Rendición», pel que ha estat convocada a fer xerrades a Harvard, a l'Auditori de «las Madres de la Plaza Mayor» a Argentina, al Palau de la Moneda de Xile, a la NYU i Columbia University, entre d'altres.\nVa fundar conjuntament amb l'escriptor Mario Bellatin l'Escola Dinàmica d'Escriptors de la Ciutat de Mèxic i avui fa seminaris de pensament i creació de novel·la contemporània arreu del món. Els últims anys ha publicat en literatura infantil i juvenil El formulari (la Galera, 2009), El zoológico de Lolita (edebé, 2009) o Paraula de calb (Cruïlla, 2008). També ha publicat novel·les, tres antologies literàries, un assaig narratiu sobre escriptura, un assaig d'investigació sobre el narcotràfic i una antologia sobre els periodistes assassinats i desapareguts a Mèxic.


Objetivo professional: análisis del entorno\nDescobrim quins llocs ens atreuen més\nUna vegada definit el teu perfil personal, hauries de pensar en aquells llocs de treball que més es més t'atreuen i que s'adapten millor a tu, i esbrinar, per a cadascun d'ells:\nEn què consisteix la feina: activitats, tasques, responsabilitats.\nQuina titulació i experiència professional es precisa per realitzar-lo.\nQuines competències professionals i habilitats transferibles es requereixen.\nQuè ofereix: condicions laborals generals, nivell salarial, oportunitats de desenvolupament professional, formació continua, etc.\nSortides professionals: Quantes vacants d'aquest lloc hi ha al mercat laboral i quin nivell de competència cal esperar (és a dir, quants candidats hi ha per a un mateix lloc de treball).\nOn buscar feina d'aquesta professió.\nCom tenir èxit en una entrevista per a aquest lloc de treball.\nCom pots obtenir tota aquesta informació?\nAccedint a portals especialitzats en els quals puguis trobar la descripció de professions.\nEstudiant la situació i preguntant. Pots obtenir la informació que necessites de les persones del teu entorn. Encara que potser no coneguin tots els detalls, poden facilitar-te informació perquè contactis amb algú que es dediqui a aquesta professió que t'interessa, així podràs conèixer un cas real i comprovar si el que opines d'aquesta professió s'ajusta a la realitat.\nTambé pots posar-te en contacte amb centres educatius que realitzin formació sobre aquesta professió concreta. Una bona idea és preguntar si ofereixen cursos adequats per a tu tenint en compte els teus coneixements i les teves circumstàncies personals (horaris, distància, desplaçaments, etc.). T'ajudarà si prepares amb antelació algunes preguntes sobre el que més t'interessa d'aquesta professió, i prendre notes del que t'expliquin.\nA través de l'experiència laboral en una empresa. Òbviament, la millor manera de conèixer un treball concret és ocupant aquest lloc. Pots veure si hi ha possibilitats per realitzar pràctiques, o treballar en campanyes d'estiu, de nadal, etc.


Hivern d'Ali Smith ~ Ona Llibres\nInici ~ Botiga ~ Hivern\nÉs l?hivern. Quatre persones, desconeguts i família, convergeixen en una casa de quinze habitacions a Cornwall per passar el Nadal, però sembla que no hi ha lloc per a tothom. Una immigrant aporta la llum i l'escalfor que la família no ha sabut trobar unificant passat i present. Després de Tardor, amb Hivern l'autora llança una mirada sàvia, divertida i contundent sobre l'era de la postveritat, la crisi de refugiats, la crisi climàtica, i les notícies falses. Ali Smith és una de les escriptores més importants i provocadores en llengua anglesa, i ha guanyat premis tan prestigiosos com el Costa Book Award, el Folio Prize, el Baileys o el Goldsmith. Ha estat finalista quatre vegades del Man Booker Prize.\n139 x 207 x 11\nMés de l'autor/a Ali Smith


Tasques que ha de fer cada grup.\nEls pirates a la recerca del pastís gegant.\nEls pirates a la recerca del pastís... by ceipmf2000c 517 views\nAvaluació durant el progrés\nQuè és el que trobes més dificil d'una 2\nQuè és el que trobes més dificil d'una\nLLISTAT PROVISIONAL PROCÉS ADMISSIÓ 2014-15\n1. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesGrup 1-Què és un pirata, tipus i origen.Que és un pirata?Tipus de piratesPer què es feien pirates? A què es dedicaven abans de ser pirates?\n2. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesGrup 2- Vaixells pirates i banderesQuines característiques havia de tenir un bon vaixell pirata?Cercau quatre tipus d’embarcacions pirates , anotau el nom i feis un dibuixde cada una.Els vaixells que s’utilitzaven a la Mediterrània eren?Quina funció tenien les banderes i com eren?\n3. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesQue feien amb la bandera un cop havien guanyat a un vaixell enemicCercau quatre banderes de vaixells pirates famososGrup 3- Alimentació i vida a bordLa tripulació d’un vaixell pirata estava formada per?\n4. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesExplicau breument com era la vida a bord.Què menjaven els pirates? Com conservaven els aliments? I quines malaltiespodien tenir per manca d’alguns productes?\n5. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesExplicau com es divertien quan arribavan a terra.Grup 4-Com ens defensàvem a Mallorca de la pirateria?Què és una talaia?\n6. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP Badies Quan les varen fer i quins tipus hi ha?Com funcionaven i com estaven organitzades entre elles. Mapa de Mallorca.Com era la vida dels talaiers i qui eren els guardes secrets?\n7. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesLes populars festes de “Moros i Cristians” té alguna cosa a veure amb lapirateria. Explicau algun cas concret.Grup 5-Pirates famosos de la Mediterrània i dones pirates.Explica breument la biografia de Aruj i Eddin\n8. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesExplica com Barba-Roja va aconseguir saquejar MenorcaQui va ésser en Dragut i quina relació té amb Pollença?\n9. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesDónes piratesGrup 6-Pirates de ficcióGràcies a la imaginació de grans creadors del món de la ficció tots coneixemun bon grapat de pirates. Explica qui són i a quina obra surten?Nom del pirata Obra\n10. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesJohn SilverCapitan GarfioSandokanL’actor Johnny Depp és el protagonista d’una pel·lícula de pirates, sapsquina?Explica l’argument de la pel·lículaL’illa del tresor\n11. Projecte Documental “La pirateria a la Mediterrània” CEIP BadiesPeter PanSandokan


El cronista errant: René Jacobs dirigeix una engrescadora Die Zauberflöte a Palau 100\nPublicat per Xavier Cester a 20:35\nAnònim 26 de novembre de 2012, a les 13:40\nEm va agradar molt, i els efectes acustics, bastants per cert, no em van molestar, perquè no se si us vau fixar que sobre tot es produient quant hi havia un buit, es a dir en els acabaments de les escenes i així es podia enllaçar amb el començament de l'altre. En l'ària de la Reina de la Nit i va haver un comen-çament d'aplaudiments, que no van poder sorgir pel soroll de la planxa acustica que imitava el tro. (també cal felicitar l'interpret dels sorolls perquè sempre van ser a tempo). Per part de R. J. ho vaig trobar molt encertat tot plegat. Vaig tenir el goig de poder felicitar a Mia Persson quant modestament, tota soleta, va sortir del Palau arrossegant una maleteta on segurament hi havia el seu vestit de concert. Tot delicios i senzill.\nXavier Cester 27 de novembre de 2012, a les 22:22\nGràcies per la teva aportació, però com indico més a baix, prefereixo que els comentaris vagin signats.


Enxampen un motorista de 26 anys a 199 km/h a Lleida\nActualitzat 23/02/2021 08:19\nEnxampen un noi de 26 anys que estava conduint una moto a 199 km/h en un tram limitat a 90, a Lleida.\nMotorista a 199 km/h a Lleida\nEls Mossos d'Esquadra van enxampar dissabte un veí de Lleida de 26 anys circulant a 199 quilòmetres per hora amb una motocicleta per la carretera N-240, al terme municipal de Lleida en direcció Tarragona. La policia va muntar un control de velocitat al quilòmetre 83,8 de la via, on no es poden superar els 90 quilòmetres per hora.\nEls fets van passar al migdia i l'home ha estat denunciat penalment. Els agents no el van poder aturar i va ser una patrulla de seguretat ciutadana de les Borges Blanques qui se'n va ocupar. El conductor haurà de comparèixer, quan sigui requerit, davant del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Lleida.\nA 228 km/h per l'AP-7 a Reus\nNo és la primera vegada que enxampen un conductor conduint a una velocitat tan perillosa i, de fet, fa una setmana van multar un noi de 22 anys que estava conduint a 228 km/h per l'AP-7 a Reus (Baix Camp), en un tram limitat a 120.\nDenuncien un motorista de 26 anys per conduir 199 km/h en un tram limitat a 90 a Lleida / Flickr\nAccident de moto múltiple a la Roca del Vallès\nExcedir la velocitat marcada pot comportar terribles accidents: aquest dilluns ha mort un noi de 26 anys per un accident de moto múltiple a la Roca del Vallès (Vallès Oriental) i, actualment, estan investigant les causes de l'accident.


‘El Menhir d’Or’, un Astèrix inèdit d’Uderzo i Goscinny | El Culturista\n‘El Menhir d’Or’, un Astèrix inèdit d’Uderzo i Goscinny\nSet mesos després de la mort del dibuixant normand Albert Uderzo, que juntament amb el guionista René Goscinny era al darrere d’un dels grans clàssics del còmic infantil i juvenil, les aventures d’Astèrix i Obèlix, arriba el 22 d’octubre de 2020 a les llibreries l’últim àlbum pòstum dels dos famosos gals. Porta per títol El Menhir d’Or, una aventura escrita per Goscinny i dibuixada per Uderzo que no s’havia publicat mai en format d’àlbum fins ara. L’any 1967 havia aparegut com a llibre-disc, avui impossible de trobar.\nEl protagonista principal de l’argument, en aquest cas, és el bard del llogaret, l’Assegurançatòrix, que ha decidit participar en el famós Concurs de Bards Gals amb la intenció d’endur-se el primer premi: el Menhir d’Or. Per protegir-lo durant la competició, que és seguida ben de prop pels romans, l’Astèrix i l’Obèlix l’acompanyaran.\nCom que Goscinny va escriure l’aventura específicament per gravar-la en format d’àudio, acompanyada d’un llibret amb les il·lustracions d’Uderzo, en aquesta nova versió que apareix ara també estarà disponible a internet en format àudio.


Park Resort Willingen (Upland) Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 249 allotjaments a Willingen (Upland).\n"PERFECT BREAKFAST. WELNESS WAS AMAZING. KIDSROOM WAS PERFECT..."\nBriloner Street 39A, Ortsmitte, Willingen (Upland), Alemanya, 34508 - Veure al mapa\nMés informació sobre Park Resort\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Park Resort és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Willingen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPark Resort també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Willingen. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb servei de despertador, calefacció, balcó/terrassa, escriptori, telèfon a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com bany, centre esportiu, sauna, piscina coberta, esquí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Park Resort.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Briloner Straße 48, 34508 Willingen.


Inaugurem l'activitat "avis i àvies conta contes" - Betània Patmos\nEls passats 22 i 24 d'abril els avis i àvies dels nens i nenes d'Infantil ens van arrodonir el Sant Jordi amb una nova activitat molt entranyable.\nEnguany encetem una proposta literària que preten apropar el gust per la lectura des de ben petits. I qui millor que la mà de l'experiència per narrar les històries de sempre?\nEls més petits han quedat bocabadats seguint el fil dels contes amb els que tots i totes vam créixer explicats per persones properes a ells.\nDes de l'equip docent d'Educació Infantil volem agraïr la participació de totes les famílies i felicitat-les per la feina ben feta i per dedicar-nos el seu temps. Us ben podem assegurar que ha sigut un gran regal per a tots nosaltres poder comptar amb la vostra col·laboració.\nEsperem poder seguir gaudint i aprenent de grans i petits en properes edicions!


Tuftegarden Viksdalen Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHabitació individual amb dutxa compartida i lavabo - Aliments i begudes\nTuftene, Viksdalen, Viksdalen, Noruega, 6978 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Tuftegarden\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Viksdalen, Tuftegarden Hotel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nTuftegarden Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Viksdalen. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de esquí, pesca, parc infantil, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Tuftegarden Hotel.


ROMA SEMPRE ES MALFIA DE LA LLIBERTAT - SAVIESA DE GOS\nROMA SEMPRE ES MALFIA DE LA LLIBERTAT\nDes que el Papat de Roma va beneí la croada contra els càtars o albigesos (on morí no sols el nostre rei, sinó també el somni d’una confederació catalano-occitana), les relacions entre Catalunya i Roma han estat conflictives, i gairebé sempre el Vaticà ens ha anat en contra. Potser perquè Catalunya sempre ha estat un lloc d’acollida, on primer els càtars, després els templers, les comunitats jueves, més endavant els protestants (o il.luministes que també se’ls hi dèia) van trobar en les nostres terres un lloc amb una certa protecció de la llibertat de creença. Fins i tot la Inquisició va tenir resistències i dificultats per exercir el seu control social. Potser per això, Roma s’ha malfiat de nosaltres, perquè des del Concili de Nicea ha mirat amb no massa bons ulls tot el que suposés llibertat de creença, de conciència i finalment de llibertat política.\nRoma ha jugat en contra nostra. Primer va ajudar a que Aragó tingués un paper preponderant dintre de la nostra confederació. No d’altra manera s’ha de veure la instal.lació de Ferran d’Antequera i finalment el Compromís de Casp, amb Vicenç Ferrer com a capitost del complot per establir l’aliança amb Castella i deixar la nostra nació en un paper més que secundari. Això no era estrany doncs els dominis de la Corona d’Aragó a Itàlia limitaven amb els Estats Pontificis, i per tant, a més de veïns eren adversaris pel control del territori i de les seves riqueses.\nRoma sempre va ambicionar el regne de Nàpols i no va parar per disminuir la nostra influència en el Mediterrani. Després del saqueig de Roma realitzat per Carles I (dels Haubsburg), el desmembrament de la Corona d’Aragó va ser un objectiu. Quan l’ocasió es presentà, en la guerra de Successió, el papat no va dubtar en ser aliat a l’ombra de les dues Corones dels borbons. Sabem que el temps i els objectius polítics de Roma sempre tenen un temps dilatat, però constant (que els hi diguin als del Pacte de Varsòvia)\nEls episodis s’han anat repetint periòdicament. Modernament, el cop d’Estat feixista del 36 va ser beneït durant anys pel Vaticà. El darrer episodi va ser la segregació d’un terç del bisbat de Lleida, cedint-lo al bisbat de Barbastre, obviant que aquells territoris tenen la mateixa llengua i la mateixa cultura que a casa nostra. El papa que va signar el decret es deia Karol Wojtyla. Ara darrerament hi tornen, pel litigi de les obres d’art, com si vulguessin esborrar qualsevol vinculació històrica entre els territoris de parla catalana.\nEstant així les coses, no cal esperar que Roma beneeixi el procés d’independència de Catalunya. És un miratge allò de que “Catalunya serà cristiana o no serà”. A banda de pretensiós, sabem que a més dels catòlics a Catalunya cada cop hi han més cristians d’altres ritus (molts per l’emigració): evangelistes, ortodoxes, fins i tot coptes i armenis.\nL’Església catòlica ha anat perdent totes les batalles en contra de la llibertat. Intentant imposar un ritus, amb els ortodoxes va perdre la llibertat de culte. Volen imposar el control sobre la interpretació dels textos va perdre amb els luterans la llibertat de conciència. Volent controlar la societat va perdre la batalla de la llibertat individual amb la Revolució francesa. Volent preservar el seu poder polític, anant contra la llibertat d’Itàlia, va perdre el seu Estat. Recolzant l’Espanya totalitària, ha perdut fins i tot l’assistència als seus rituals. Que ningú s’estranyi doncs què pensa fer Roma davant la llibertat de Catalunya.\nRecordem-ho tot, quan Catalunya hagi de negociar un Concordat amb Roma. Que ningú oblidi que Roma ha de passar pel nostre sedàs. És a dir, l’Església ha de pagar impostos, ha de respectar la llibertat religiosa, és a dir se l’ha de considerar una religió més. Ha d’aturar els litigis sobre l’art i ha de restablir la pau lingüística en les parròquies de la Franja. Això, com a mínim.


Qui som – Compromís per Onil\nEstimats colivencs i colivenques,\nHem viscut uns anys molt complicats. Esta crisi, on estem encara, és el resultat d’anys de polítiques pensades per beneficiar uns quants privilegiats en contra dels interessos de la majoria. Durant tot este temps, Compromís per Onil ha plantat cara a totes estes injustícies i ha parlat clar quan uns altres callaven.\nAra és l’hora de canviar-ho tot. El 24 de Maig tenim l’oportunitat de girar la nostra realitat a Onil. Per eixe motiu, Compromís per Onil es presenta a les eleccions amb un equip de persones valentes, preparades, treballadores i honrades. Per això mateix, volem comptar amb tu.\nSabem que la situació en què es troba Onil no és la que ens agradaria a totes i tots, però també sabem que els colivencs i colivenques som capaços d’eixir endavant i amb força, perquè som gent treballadora, lluitadora i molt valenta.\nPer aconseguir-ho, hem de treballar tots i totes colze a colze, sumant l’experiència de les associacions existents i fomentant-ne la creació de noves, donant-los veu i participació en la vida d’Onil. A Onil, la teua veu és important.\nLa nostra gent jove és un valor que hem de cuidar. Hem d’escoltar-los i fer-los participar del canvi a Onil. Cal garantir el seu futur al nostre poble, creant una oferta educativa, cultural, esportiva, d’oci, i garantir un lloc de treball digne una volta hagen finalitzat la seua formació. Ells i elles són el futur d’Onil.\nVolem que l’ajuntament siga dels veïns i veïnes d’Onil, i per això la participació de totes i tots la considerem fonamental i és un dels eixos que marca el nostre camí. Cal que els colivencs i colivenques s’assabenten de tot el que passa a l’ajuntament, fomentant la transparència municipal. Farem un ajuntament de portes obertes.\nTenim ganes de treballar i la voluntat de fer un poble on tothom torne a somriure. Som i serem sempre un poble valent i, si volem, ho podrem tot. Perquè decidirem el nostre futur, el futur d’Onil.\nT’esperem. Et sumes?\nSeu local: Sant Jaume, s/n\nGrup municipal: Major,1


Blogs Valencianistes: La blogosfera veu conflicte a Gaza però no al BLOC\nLa blogosfera veu conflicte a Gaza però no al BLOC\nLa ressaca postnadalenca, les rebaixes o l'inminent arribada dels examens per a l'alumnat universitari han suposat una certa frenada per a l'actualització de molts blogs. No obstant han estat moltes les bitàcoles actualitzades la darrera setmana. Una setmana en la qual, una vegada més el debat al voltant de les ponències del BLOC continua sent l'estrela, tant dels post com dels comentaris.\nComencem la ullada a este tema amb la nota discordant al sentir majoritari de la blogosfera valencianista que una vegada més la fica Raimon Galiana des d'Altea. A Banderes, blau i regionalisme, Galiana critica l'aposta estratègica del BLOC i reclama una esmena a la totalitat: Ho he dit ja i ho tornaré a dir: eixes ponències necessiten d'una esmena a la totalitat i seria molt greu que la direcció partidària del regionalisme aconseguira la cabotada en el congrés, amb la qual cosa només s'estaria covant un nou fracàs.\nEn sentit contrari opina Rosella , des de l'Horta Sud. La dolçainera defensa el conjunt de la ponència i afirma al seu blog "he mamat durant tota la meua vida les quatre barres, m'han insultat per portar-les al coll i encara hui pengen del balcó de ma casa cada 9 d'octubre, em sent plenament identificada no només en el conjunt de la ponència sinó també pel que fa referència al paràgraf més polèmic."\nTambé Pere Fuset dedica novament una entrada del seu blog a parlar sobre el Congrés valencianista. Fuset recull el guant de Jesús Civera i argumenta des d' A qui s'ha d'adreçar el BLOC. les seus impressions sobre l'espai polític més procliu per al creixement electoral. I apunta "Front a la tradicional "catalanitis" del nacionalisme valencià- que actua en termes similars a la "basquitis" del nacionalisme català- jo sempre he defensat una miqueta de "galeguitis" no vírica"\nPer la seua banda Amadeu-Horta, secretari comarcal del BLOC JOVE a la Ciutat de València, dedica el seu post Ponència i símbols a parlar de l'univers simbòlic al document estratègic com ja feren anteriorment altres autors. Amadeu coincidix així amb Fuset al considerar que la "ponència l’únic que fa és plasmar en paper una realitat que ve donant-se i consolidant-se al BLOC des de la seua fundació". Una opinió que argumenta amb testimonis gràfics i documentals.\nEl conflicte de Gaza tampoc no ha estat absent a la blogosfera valencianista. Un bon exemple el trobem a PALESTINA LLIURE!! on l'autor de Busca-li qui t'ha pegat parla "d assalt sanguinari de l'Estat d'Israel a la població de la franja de Gaza· A este tema també li dedicà una entrada amb vídeo Rosella, concretament EL TEU NOM PALESTINA I Vicent Baydal a Israel i el regne de València: es pot comparar? tracta de comparar dues situacions ben distanciades pel calendari.\nPer acabar citem la referència a dues entrevistes que d'alguna manera també fan referència al gran tema d'actualitat per a la blogosfera valencianista. La primera la podreu trobar al blog de Rafael Company al seu post L'entrevista d'EL PUNT i la ponència del BLOC. i la segona, a Enric Nomdedéu des de entrevista a Mediterráneo.\nClaus BLOC, Congrés, Palestina, símbols\nI afegixc jo humil però necessàriament...\nelDivendres també parla del conflicte a Gaza incloent-hi un anàlisi sobre l'interès del PSOE en abanderar-se de la causa\n15 de gener de 2009, a les 1:48


B&B Het Loonderhof Borgloon Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTongersesteenweg 23, Borgloon, Borgloon, Bèlgica, 3840 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Borgloon, no busqui més enllà de B&B Het Loonderhof. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nB&B Het Loonderhof ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix màquina venedora, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, despertador, aparell de televisió, plat de dutxa, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a B&B Het Loonderhof.\nTots els tipus de viatgers (79) Parelles (47) Viatgers en solitari (23) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (1) Grups (5)


ACCIONS I FORMACIÓ\nGenerem espais de relació entre l’Administració, la ciutadania i professionals de diversos àmbits per reflexionar, generar coneixement i experiències sobre:\nConstrucció de la ciutat i dret a l’espai públic\nArt com a metodologia pedagògica\nLes accions i les formacions es realitzen a partir de metodologies participatives i col·laboratives, mitjançant eines de diferents disciplines artístiques i educatives, com la dansa, el teatre, la performance, el joc, el fanzine o el vídeo.\nEls nostres projectes formatius poden ser accions puntuals o de formació continuada, en funció de les necessitats.\nCada proposta es desenvolupa de manera específica en funció dels col·lectius amb els que treballem (gent gran, dones, joves, infància, població nouvinguda…) i dels contextos d’intervenció (centres educatius, accions a l’espai públic, centres cívics, casals, colònies, campaments, voluntariat….).\nTallers i accions formatives: gènere, diversitat sexual, interculturalitat, convivència, espai públic, participació comunitària i innovació educativa.\nTallers artístics: taller de teatre social, teatre comunitari, dansa contemporània, dansa comunitària, vídeo comunitari, fanzine…\nProjectes d’experimentació i innovació educativa: accions formatives amb professorat i projectes d’experimentació i creació entre l’art i l’educació amb infants i joves.\nProjectes de dinamització i intervenció comunitària a través de processos culturals i creatius: oci inclusiu, memòria i territori, espai públic i dret a la ciutat, diversitat afectivosexual i de gènere, interculturalitat.\nAssessorament i acompanyament per a entitats i recursos tècnics: perspectiva de gènere, diversitat sexual, interculturalitat, interseccionalitat i acció comunitària.\nRealitzem la conceptualització, el disseny, la gestió i l’avaluació de projectes culturals, educatius i comunitaris.\nEntenem la producció de coneixement com un marc d’acció amb l’objectiu de generar transformacions segons les necessitats específiques de les persones implicades.


Tarragona supera les 300.000, i se situa amb 307.927 persones completament vacunades\nActualitzada 04/07/2021 a les 10:36\nCatalunya ja supera els tres milions de ciutadans vacunats amb la pauta completa, l'equivalent al 45,9% de la població major de 16 anys, segons les dades difoses pel Departament de Salut aquest dissabte. En concret, hi ha 3.063.751 vacunats amb immunització completa, amb 4.276.019 amb una dosi (incloent-hi els de Jansen, que amb una sola punxada ja en tenen prou) i 2.757.739 amb dues dosis.\nDesprés de les noves convocatòries dels últims dies, ja hi ha un 15% de persones entre 30 i 34 anys amb una dosi, xifra que puja al 46,5% pels d'entre 35 i 40 i arriba al 63,5% pels d'entre 40 i 44 anys i al 72,6% fins als 49.\nLa demarcació de Tarragona supera el llindar de les 300.000 persones vacunades i se situa amb 307.927 de població amb la pauta completa. D'aquest total, 231.263 persones són del Camp de Tarragona i 75.664 a les Terres de l'Ebre.\nComenta el contingut : Catalunya supera els tres milions de ciutadans vacunats amb la pauta completa


3 març 2020 Almena Cooperativa Feminista\n“Ho penses de veritat?” és el tercer vídeo de la campanya #DretsRereLaPorta\nSabies que el 25% de les treballadores de la llar i les cures confirma que se’ls revisa la bossa i, fins i tot, les escombraries que llencen per controlar que no s’enduen res de la casa on treballen? Sabies que el 7,5% ha rebut acusacions de robatori?\nAlmena Cooperativa Feminista llença el tercer vídeo de la campanya #DretsRereLaPorta. Sota el títol Ho penses de veritat?, mostra els estereotips més comuns sobre les treballadores de la llar i les cures.\nDe la seva manera de treballar, es diu que són mandroses, poc curoses i que no te’n pots refiar. També s’al·ludeix a la seva vida privada: que tenen sort de ser aquí i de no haver de pagar lloguer en el cas de les treballadores en règim intern. Els estereotips també es refereixen al seu lloc d’origen: que les llatines són més espavilades que les africanes. No deixen, però, de ser això: mers estereotips. Els combatem?\nPREMSA: Maria Dolores - Asesinada en Barcelona el 28 de marzo de 2014\nPublicada la Guia per incorporar la perspectiva feminista a les cooperatives


L'historiador i exalcalde d'Agullana Alfons Quera és el nou director del Museu de l'Exili - Diari de Girona\nL'historiador i exalcalde d'Agullana Alfons Quera és el nou director del Museu de l'Exili\nEl Consell d'Administració el va nomenar dijous i pren el relleu a Jordi Font\nredacció 21.06.2019 | 10:43\nEl Consell d'Administració del Museu Memorial de l'Exili (MUME) va nomenar dijous l'historiador i exalcalde d'Agullana (ERC) Alfons Quera com a nou director de l'entitat. Quera pren el relleu de Jordi Font, que va deixar el càrrec per assumir la direcció del Memorial Democràtic.\nAlcalde d'Agullana entre 1999 i 2015 i diputat al Parlament entre el 2003 i el 2010, Alfons Quera compta amb la llicenciatura d'Història, un màster en Recerca en Humanitats i un doctorat en Ciències Humanes, del Patrimoni i de la Cultura. És també autor de la tesi doctoral 'Josep Pla i la defensa de la literatura catalana en la postguerra (1946-1956)'.\nEl nou director assumeix el càrrec amb la voluntat de continuar la tasca iniciada per Jordi Font i tot el seu equip, com ara l'aposta per la recerca i la investigació al voltant de l'exili o l'impuls pedagògic amb visites guiades, tallers o rutes de l'exili.\nQuera, en el mateix sentit, pretén seguir enfortint els lligams amb les associacions memorialistes i els municipis de la Catalunya Nord, com Argelers, Elna o Perpinyà. El nou director continuarà potenciant la Càtedra Walter Benjamin de la Universitat de Girona, que té com objectiu preservar el llegat de l'autor.\nEl Museu Memorial de l'Exili, ubicat a La Jonquera, és el centre de refèrencia sobre l'exili republicà provocat per la Guerra Civil espanyola. Compta amb uns 16.000 visitants anuals, 7.000 dels quals són estudiants de batxillerat.\nEl Museu va obrir les portes l'any 2008, i des de llavors fins ara Jordi Font n'ha estat el director. La gestió administrativa correspon a un consorci format per l'Ajuntament de La Jonquera, la Generalitat, el Consell Comarcal de l'Alt Empordà i la Universitat de Girona.\nEl Museu té una exposició permanent sobre la retirada republicana i la sort diversa dels milers de refugiats que van haver de creuar la frontera. A banda, des del 2008 ha acollit una vuitantena d'exposicions temporals relacionades amb l'exili, entre les quals destaquen mostres com 'Josep Narro. Dibuixar la veritat nua dels camps del Rosselló' o 'Vides errants: postguerra i exili dels germans Pi i Sunyer.'\nEl Museu està aquest 2019 en plena commemoració dels 80 anys de l'exili republicà. L'agenda esta repleta de rutes o actes de commemoració. Entre les activitats, destaca l'exposició temporal que es pot visitar fins al setembre 'A nation in retreat', que mostra com les agències internacionals van reflectir la retirada de prop de mig miler persones cap a França.\nPuigdemont, la Fundació Mapfre i Dau al Set rebran els V Premis Bonart.\nRomeva, compromès amb el Museu Memorial de l'Exili.\nEl Museu de l'Exili recupera la memòria de les germanes Úriz i el seu pas per Girona.


El bisbe de Lleida critica la reclamació de l'art sacre\nActualitzada 18/06/2018 a les 10:52\nSalvador Giménez diu que la pugna per les obres del Diocesà “grinyola” amb el sentit cristià || Avala que estiguin al Museu\n© El bisbe de Lleida, Salvador Giménez, i el director del Museu, Josep Giralt\nEl bisbe de Lleida, Salvador Giménez, va assegurar ahir en una entrevista concedida a TV3 que a qualsevol catòlic li seria igual on estiguessin les peces d’art religiós, referint-se al litigi amb Aragó pel centenar d’obres de la Franja i, en especial, a les que va acollir el Museu Diocesà i que el mes de desembre passat es van traslladar al monestir de Sixena. La seua ubicació “no és rellevant”, va indicar. “El problema es crea quan es passa a un estat d’aversió o preocupació que deriva en la humiliació d’un poble o en el sentiment de victòria” que “grinyolen amb la mentalitat universal del cristianisme que té l’Església”, va remarcar.\nGiménez va indicar que totes les peces del Museu estan convenientment inventariades i que van arribar al museu de la mà del bisbe Josep Messeguer a finals del segle XIX a través de compravenda, cessions o permutes.\nAssegura que totes les peces estan inventariades i que es van comprar, cedir o permutar\nÉs el cinquè bisbe de Lleida que ha d’afrontar el litigi per les obres d’art d’Aragó que ha transcendit, segons ell, les raons religioses i s’ha convertit en un conflicte civil.\nD’altra banda, membres de la plataforma Sijena ¡Sí! es van manifestar ahir a Roda d’Isàvena per reclamar la devolució del centenar d’obres d’art de la Franja que estan a Lleida i que reclama el bisbat de Barbastre-Montsó. Aquesta entitat dóna suport a la reclamació del bisbe aragonès Ángel Pérez i va organitzar una caravana reivindicativa en què van participar més d’un centenar de persones.\nEls manifestants van sortir de Saragossa en direcció a Sariñena, Barbastre, Graus i Roda d’Isàvena. En l’acte van intervenir autoritats locals i es va llegir un manifest. A més, es van recollir més de 450 firmes en suport a aquesta petició i es van entregar 350 fulls volants durant la marxa.\nLa consellera de Cultura lamenta l’“espoli”, que ha estat ineficaç\nLa nova consellera de Cultura, Laura Borràs, va assegurar ahir que l’“espoli” de les obres de Sixena no ha garantit ni la conservació ni l’exposició pública. Va afegir que el 155 va tenir un paper “deshonest i democràticament indigne” en l’art de la Franja. Va assegurar, d’altra banda, que l’exministre del PP Íñigo Méndez de Vigo va jugar a “fer de conseller” en contra dels interessos que, teòricament, havia de preservar facilitant l’“espoli” cap a un espai privat d’un patrimoni adquirit i documentat legalment per la Generalitat. Borràs va qualificar el conflicte d’identitari.\nLa consellera Borràs inaugurarà l'espai de Sixena del Museu


Bernat Costa és el nou cap de colla de la Jove de Vilafranca - El Cargol l El setmanari del Penedès\n14 Gener, 2019, 16:09\nBernat Costa és el nou cap de colla de la Jove de Vilafranca\nLa Colla Jove de Vilafranca va celebrar divendres passat l’assemblea anual, amb una important assistència que va omplir totalment la sala 3 de l’Escorxador. Tanta expectació es va deure en part, a la presentació de la nova candidatura a la junta liderada per Bernat Costa, que incorpora alguns membres històrics de la colla però també diverses cares noves.\nFinalment, l’assemblea va acabar amb l’aprovació d'aquesta candidatura per una gran majoria dels socis.\nAixí doncs, Bernat Costa Monteagudo serà a partir d’ara el cap de colla de la Jove de Vilafranca, mentre que Jacob Osorio serà el segon cap de colla, Enric Piera i Xell Gallego estaran a l’equip de pinyes i Andrea Romero, Zaira Nava i Iris Salcedo a l’equip de canalla.\nCosta va néixer a Barcelona l’any 1987 però resideix al Penedès des de la infantesa. És casteller des de l’any 1993, va fer d’enxaneta dels Vailets de Gelida a mitjans dels 90 i ha format part dels Xicots de Vilafranca. Des de l’any 2017, forma part de la colla blava vilafranquina, on ocupa posicions de tronc. Juntament amb el seu equip impulsarà una renovació tècnica profunda i fomentarà “la formació de castellers i impulsarà uns assajos curts, intensos i molt participatius, amb la voluntat de donar moltes oportunitats als castellers”. L’objectiu és "fer castells del nivell que sigui però ben fets i donar eines a les persones que vinguin a la colla per, no només fer castells, sinó convertir-se en veritables castellers”, explicava el nou cap de colla.\nD'altra banda, Manel Trias tornarà a la presidència de la colla i farà costat a Costa en la part social i administrativa. Trias ja va desenvolupar la funció de president durant el període 2011-2014.\nLes línies que marcaran la colla els propers dos anys seran una renovació sostinguda en el temps, la formació de nous castellers i facilitar les màximes oportunitats de participació, millorar la percepció i la implicació social de la colla, donar més valor a la figura imprescindible del soci/a i de millorar la gestió econòmica i comunicativa.\nLa nova Junta social estarà formada per un equip de vuit persones: l’Esther Pradas serà vicepresidenta i relacions públiques, Jaume Termens serà el secretari i en Robert Picot (el president sortint) ocuparà la tresoreria. Com a vocals de diferents temes hi haurà la Montse Vallès, el Marc Gómez, el Jacobo Resino “Cobo” i l’Àngela Valls.


El Periódico fa visible la participació del lector - Elliot Fernández\nEl Periódico fa visible la participació del lector\nPublicat el: 09/07/2008 | Actualitzat el: 09/07/2008\nFeia temps que a determinades notícies de la versió digital d’El Periódico es podien afegir comentaris, però sempre en una pàgina a part de la notícia a comentar. Era un sistema que no m’acaba d’agradar perquè separava la notícia dels comentaris amagant-los dels lectors. Veig però que aquesta situació ha canviat i El Periódico ha incorporat els comentaris dins la mateixa notícia, com fan la majoria de mitjans i blocs. Així ara notícia i comentaris es troben integrats a la mateixa pàgina, fent més fàcil la lectura d’ambdues parts. Veig però que no a totes les notícies es poden deixar comentaris. Participació, si, però en determinades notícies. El 3cat24.cat també utilitza aquest sistema d’obrir comentaris només en unes determinades informacions. Els mitjans tradicionals no volen perdre el control de la informació?\nPersonalment la lectura dels comentaris de determinats diaris online m’aporten ben poc. Poques vegades m’aturo a llegir els comentaris perquè vaig arribar al punt de cansar-me’n de llegir insults, frases plenes de faltes d’ortografia i energumens criticant per criticar qualsevol cosa. Als blocs la qualitat dels comentaris és força millor. En aquest cas si que hi dedico una estona a llegir-los però molt sovint els lectors aporten noves dades i informacions que l’autor del bloc no menciona per desconeixement o descuit.\nSou comentaris habituals als webs dels diaris online? Llegiu els comentaris de la resta d’usuaris?\nInici » Tecnologia » El Periódico fa visible la participació del lector


Castelló, entre Xàtiva i la Ribera\nCastelló de Xàtiva > Història\nCastelló, entre Xàtiva i la Ribera 1993\nCastelló ha estat des de sempre una zona fronterera, un lloc de pas, una talaia de guarda. Ja a lEdat del Bronze el pujol del Castellet esdevingué centre de control de pas de la Ribera Alta a lHorta de Xàtiva y viceversa. La recent descoberta duna terrisseria dèpoca romana (s.I aC - s. I dC) confirma la vinculació a Xàtiva, ciutat on sadreçava la Via Augusta des dAlzira. Els bizantins o els visigots alçaren un sistema defensiu tot al llarg de la Via Augusta on el Castellet feia a manera de posta telegràfica en relació amb altres torres i talaies comunicades amb el castell de Xàtiva. Aquest sistema serà emprat i reforçat després en època musulmana. Jaume I veié clara la funció estratègica de Castelló i, en conquerir-lo el mes de juny de 1240, sassegurava laccés a Xàtiva per la vall del riu dAlbaida. Per altra banda lemplaçament actual de Castelló - potser anterior a la conquista - i la seua llargària - Castelló, més llarg que redó- es justifica per la disposició de les cases a la vora dun antic camí dAlberic a Xàtiva.\nPerò a Jaume I també lomplia de goig i alegria la bellesa i fertilitat daquesta terra. Castelló, situat en la confluència dels rius dAlbaida i Xúquer, a la plana al.luvial que hi formen, gaudia dun hàbitat dispers en nombrosos nuclis de població. El terme o districte de Castelló en vespres de la conquista incloïa les alqueries de Roseta, Yelecho, Noras, Sacra, Senyera, Manuel, Passarella, Benimeixís i un rahal amb torre anomenat de Rafel Barel, on sescampaven abundants sénies, séquies, assuts, molins i algorfes. En contemplar el panorama que sestenia des daquesta vora del Xúquer fins a Xàtiva, Jaume I el descrigué com la pus bella horta que anc havíem vista en vila ni en castell.\nDeu anys després de la conquista de Castelló el monarca constitueix el terme general i particular de Xàtiva, on queda inclós fins el 3 doctubre de 1587, quan Felip II li concedeix el privilegi de vila reial. Des daleshores lantic Castelló de Xàtiva passa a nomenar-se oficialment Vilanova de Castelló i es segrega de Xàtiva. Precisament -escrigué Josep Giner- la segregació de Xàtiva de tots els pobles daqueixa zona obeïa a unes raons de geografia natural: la comarca de Xàtiva no és realment de la Ribera del Xúquer, i esta Ribera sí que és una zona perfectament delimitada. I Castelló -continuava- forma part de la Ribera, és precisament el poble que ho deu tot al Xúquer, és ja de la Ribera del Xúquer. Aquesta doble vinculació, històrica respecte a Xàtiva, natural respecte a la Ribera, ens ha configurat com una frontera, com una zona mitjancera, fet que els serveis sanitaris i comercials, sobretot, fan més evident per la similar distància que ens separa de Xàtiva i dAlzira, capital de la comarca.


Eclipsi total de Lluna, segueix-lo en directe!\nEl CSUC col·labora en la retransmissió en directe de l'eclipsi total de Lluna que tindrà lloc el proper 27 de juliol des de Namíbia (Àfrica).\nProva el nou maquinari de supercomputació!\nHem iniciat el període de proves del nou maquinari de supercomputació format per dos sistemes Bull: un de memòria compartida (canigo) i un clúster heterogeni de memòria distribuïda (pirineus II).\nDisponibles les presentacions i vídeos de la TAC'18\nJa pots consultar les presentacions i vídeos de la Trobada de l'Anella Científica (TAC), dedicada enguany als "25 anys de l'Anella Científica: reptes de present i preguntes de futur".\nTorna la Formula Student!\nEl CSUC col·labora un any més amb l'equip ETSEIB Motorsport en les simulacions d'aerodinàmica del CAT11e, el monoplaça d'enguany.\nInici del període de proves del nou maquinari de supercomputació\nL'IDIBELL s'incorpora al Portal de la Recerca de Catalunya\nLa Biblioteca de Catalunya afegeix tres col·leccions especials al CCUC\nTres noves revistes disponibles al repositori RACO\nRegularització d'hores de la DGR\nOferta cooperació educativa CCUC\nOferta de tècnic/a de Compres Conjuntes\nPer al món acadèmic i de recerca és imprescindible disposar de xarxes de comunicacions avançades. Al CSUC gestionem infraestructures com l'Anella Científica, que ofereix velocitat, fiabilitat, seguretat i flexibilitat.\nPer a l'e-Administració\nAfavorim la implantació de l'administració electrònica (e-Administració) a les universitats a través de plataformes compartides per a serveis com la votació, l'arxiu i el registre electrònic.\nEl nostre objectiu és contribuir a la millora dels serveis bibliotecaris, de documentació o informació a través de la cooperació. Les activitats cooperatives es concreten en programes d'actuacions, serveis consorciats i d'altres activitats com ara la formació, el benchmarking…\nDe consorciació TIC\nEl nostre objectiu és col·laborar amb les universitats per disminuir l'esforç d'adaptació als requeriments de la Ciència Oberta i incrementar la visibilitat de la recerca feta a Catalunya a través del Portal de la Recerca de Catalunya (PRC), donant suport a la gestió de dades de recerca i a la publicació en accés obert.\nDe compres conjuntes\n-- Per a nous usuaris --Bústia d'accésConvenis i encàrrecs de gestióEls serveis d'e-administracióFuncionament de biblioteques (CBUC)Gestió econòmic-financeraLínies d'activitatNormativaOrganitzacióPerfil del contractantProjectes i col·laboracionsTipologia de serveis consorciatsÚs del Servei de Disseny de FàrmacsÚs del servei de supercomputació


HORA BLAVA: El brou\nAl meu poble hi ha un costum antic que s'ha mantingut fins avui: durant les festes de Nadal es fa un brou en una gran olla a la plaça que es va servint durant tot un dia. Una tradició que recorda el deure de donar de menjar a qui passa fam. Fa uns anys s'havia convertit en un acte més simbòlic que real. Ara cada dia durant tot l'any hem de fer brou pels pobres i ho fem a través dels bancs d'aliments. Potser un espectacle diari de cues de persones amb un cassó per recollir el brou ens faria massa mal als ulls. No seria prou digne per a nosaltres.\nBruixeta 26/1/14 10:16\nSort que els bancs d’aliments i els menjadors socials deixen la dignitat de banda i donen un bol de brou a la gent que ho necessita.\nLa tradició del teu poble és maca, com totes les tradicions. Haurien de mantenir les tradicions de cada poble, per que son les que ens donen una identitat pròpia.\nConsol 26/1/14 12:54\nEls bancs d'aliments són necessaris i útils. Posen de manifest greus injustícies socials.\nHi ha tradicions que està molt bé conservar i ens recorden la nostra història.\nXeXu 26/1/14 11:00\nDoncs a mi em sembla una bona iniciativa, per nadal és un acte simbòlic, a banda d'útil, però em temo que a dia d'avui és insuficient. La foto és molt xula, sembla un bany de vapor.\nConsol 26/1/14 12:58\nQue avui hi hagi fam ens diu que hi ha moltes coses que no s'han fet bé i que hem de rectificar. Massa sovint sembla que no ho recordem.\nEls vapors ens reconforten.\nCarme 26/1/14 11:29\nUna foto fantàstica, per una iniciativa també fantàstica, bonica que cal mantenir.\nDe tota manera crec que els bancs d'aliments fan molt bona feina... mentre és necessitin hi han de ser i esperem que algun dia deixem de necessitar-los.\nConsol 26/1/14 13:02\nSí, en èpoques com la nostra hem de ser més responsables que mai de les nostres accions socials i polítiques. No n'hi ha prou en votar cada quatre anys a uns representants polítics que massa sovint estan lligats als interessos dels més poderosos.\nHelena Bonals 26/1/14 15:05\nAixò que dius és veritat. Però diuen que més que menjar la gent necessita una casa, i pagar la llum, l'aigua...\nConsol 26/1/14 17:10\nN'hi ha que ho necessiten tot, també el menjar i sovint un lloc per poder cuinar. I les xifres augmenten. Crec que no ens farem càrrec de la repercussió de tot plegat fins d'aquí uns anys.\nLoreto Giralt Turón 26/1/14 18:12\nAl poble on vaig néixer (Vidreres) per carnestoltes encara fan el Ranxo, que ve a ser el mateix. M'encanta la foto, sembla que senti l'olor del brou/ ranxo\nConsol 26/1/14 21:04\nÉs un costum estès en molts pobles i en diferents dates. Està molt bé que es conservi.\nxavier pujol 26/1/14 20:22\nÉs necessari limitar els sous desorbitats i ostentosos d'alguns polítics... I encara més imprescindible fiscalitzar el dels banquers. A mesura que els sous de banquers i altres especuladors creix desmesuradament, també creix la cua dels menjadors socials.\nConsol 26/1/14 21:02\nJo també ho crec, es deixa la gestió de l'economia en mans dels usurpadors i no es pensa en el bé comú. Veig amb preocupació que no es pren cap mesura per aturar aquesta línia.\nGlo.Bos.blog 26/1/14 23:42\nJa és ben trist que la gent passi gana quan hi ha tants diners mal repartits. I que persones que viuen amb ingressos minsos hagin de fer la feina que correspon a l'administració.\nDe tota manera el positiu és que es fa una gran tasca d'ajuda i voluntariat i això diu molt a favor de les persones que hi estan involucrades.\nConsol 27/1/14 17:01\nSí, estem obligats moralment a que les persones no passin gana. Hi ha molta gent aportant temps i diners per fer front a la pobresa. Una pobresa que posa en evidència grans injustícies i unes diferencies socials cada cop més grans. La cooperació ens ha de fer més sensibles a aquest tema.\nAnònim 27/1/14 9:17\nRealment no hauria de ser així, realment no haurien de ser les ajudes directes de la gent que ajudin als més necessitats, hauria de ser el propi estat qui ho fes, però tenim el govern que tenim...\nConsol 27/1/14 17:05\nI l'organització econòmica hauria de posar mesures per evitar l'exclusió social i la pobresa. Encara recordo amb quina facilitat es van injectar diners als bancs perquè els més rics no perdessin els seus diners. I amb quina facilitat es fan lleis per empobrir cada cop més als treballadors.\nsa lluna 27/1/14 20:12\nQui menys té més dóna, encara que sigui per oferir ajuda amb el seu temps.\nLa fam és la vergonya d'aquesta societat dirigida per lladres sense escrúpols.\nAquesta foto em recomforta, tot i que no puc deixar de pensar amb qui no pot provar un brou.\nConsol 28/1/14 17:24\nÉs curiós observar això que dius: qui menys té, més dóna. I els que més tenen fan per manera d'evadir els impostos i no contribuir a la societat. Una vergonya!\nM. Roser 27/1/14 20:32\nPenso que mentre la justícia no funcioni en aquest país i la gent passi gana i d'altres necessitats de les coses més bàsiques, la solidaritat de les persones és d'agrair, perquè és indispensable...\nAquesta tradició és molt bonica segur que tot el poble fa olor d'escudella.\nConsol 28/1/14 17:30\nEns estem acostumant a que cada vegada fan lleis més injustes amb pèrdues de drets de qui menys tenen. Ens queda la solidaritat i ens falta justícia.\nCertament el dia del brou hi ha cues per testar-lo. En aquestes dates ve molt de gust.\nAnònim 29/1/14 9:18\nConsol 29/1/14 17:56\nHo he fet de bon matí i hi torno: moltes felicitats pel teu bloc i pel noi que li agrada la noia.


“La dificultat més important és poder entreveure els valors del candidat” | El Jurista\n24/10/2013 15/10/2016 0\nEntrevista a Nuria Rexach – Responsable de selecció de Cuatrecasas, Gonçalves Pereira\nParlem de contractació. Com ha viscut Cuatrecasas en aquests últims 2 anys la sobredimensió que patien les grans firmes?\nCom a col·lectiu d’advocats no hem crescut, però hem reforçat les estructures amb altres tipus perfils de professionals que creiem molt eficients per la firma com, per exemple, el col·lectiu de paralegals. També en aquest sentit, des de fa un parell d’anys, i de manera més intensiva des de l’any passat, totes les necessitats d’incorporació estan molt ben definides a nivell de projecte de firma. Fins fa poc, incorporàvem atenent les necessitats a curt plaç, hem hagut però, de racionalitzar estructures i fer una gestió dels equips molt més eficient .\nCom es viu des de l’interior d’una firma com Cuatrecasas “La caiguda de les estrelles”?\nA Cuatrecasas el que tenim clar és que quan incorporem una persona, sempre és perquè pot realitzar tota la carrera fins a la sociatura. Cadascú però, decideix quin futur vol. Fins i tot, els socis opten de vegades per altres opcions professionals o de vida.\nAquest fet no s’ha viscut com una crisi interna en absolut. Hi ha hagut algun soci que ha pogut decidir per algun altre projecte, però sempre s’ha gestionat bé, sense causar cap fissura interna i irreparable. L’avantatge del despatx rau en una sòlida estructura d’equips i encara que hi hagi alguna eventual sortida, comptem amb gent per sota que està creixent, molt preparada i amb excel·lents competències per assumir noves responsabilitats.\nParlem de processos de selecció i contractació. Quina importància li doneu a la presència dels candidats o dels vostres advocats a les xarxes socials i als medis de comunicació?\nCada vegada ho tenim més present. Des del punt de vista dels professionals amb experiència, ens serveix com a punt de referència per a poder saber com es mou dins de les xarxes, quins interessos té, com mou els seus contactes, quina capacitat comercial té o quin potencial pot tenir…\nEn els juniors, també ho tenim en compte, tot i que molts tenen una presència més focalitzada a xarxes socials en pro de les professionals, que és el que a nosaltres ens interessa. Tot i així, aquesta és una tendència que va canviant a poc a poc.\nL’important és el diferencial, no tant on siguis sinó l’ús que en fas. No importen els contactes que tinguis, sinó com els mous. Ens importa, des del punt de vista professional, el que és dinàmic, fa articles, comunica bé, mou contactes… És una informació addicional que tenim en compte en valorar la candidatura.\nI en aquest sentit, parlant de la importància a les xarxes quina valoració en fa de la noticia que va aparèixer el passat divendres 13 de Setembre a The Lawyer sobre l’expulsió d’un junior de Clifford Chance per unes infortunades declaracions a Cherwell.org?\nUn professional quan s’incorpora al despatx ha d’estar alineat amb l’ètica i en coherència amb els valors d’una firma com la nostra. L’excel·lència, eficiència, la cohesió i respecte i diversitat són valors de la nostra firma, i els professionals els han de transmetre en el seu dia a dia i no s’hi pot anar en contra. Per una part, per un tema d’imatge de firma però sobretot perquè una de les coses més importants és anar tots alineats i creure en el mateix projecte.\nÉs un tema delicat, no és un tema de que la persona pensi diferent, perquè en aquesta casa som 1.500 persones amb ideologies i creences molt diferents… És una qüestió de valors… de valors humans i professionals, no d’opinions.\nDes del punt de vista del recruiter quines són les complexitats d’un procés de selecció a Cuatrecasas per a un Junior i per a un Middle Management?\nPel que fa a l’àmbit estudiantil, el primer repte del despatx és aconseguir que aquells estudiants que considerem amb talent vulguin venir a treballar amb nosaltres, per tant hem de cuidar la nostra imatge i respondre a les seves inquietuds.\nA l’hora de seleccionar els candidats, el primer requisit és que tinguin una formació tècnica solida, per això, fem servir com a barem l’expedient acadèmic. Valorem molt la formació, és a dir, les titulacions que el candidat pugui aportar com també tota la formació complementaria que hagi cursat, sempre atenent a la solidesa d’aquesta formació. Un altre requisit és l’anglès que continua sent una dificultat important, ja que dins de l’àmbit del Dret encara no se li ha donant la importància que hauria de tenir. El Dret és cada vegada més global.\n(…) La dificultat més important és poder entreveure el compromís, el treball en equip, la fiabilitat, la honestedat, la recerca de l’excel·lència… Valors de la firma i que ha de tenir candidat. En aquest sentit, els nostres processos de selecció intenten aconseguir la visió més global possible del professional a l’hora de realitzar l’elecció final.\nPer altra banda, pel que fa a associats amb experiència, aquesta selecció resulta encara més difícil tot i que realitzem menys incorporacions d’aquestes posicions. La selecció d’associats es deu, normalment, a la necessitat de reforçar certs nivells de l’estructura de l’equip o en la cerca d’especialistes en determinats sectors. La recerca i selecció d’aquests perfils és més complicada donada la solidesa tècnica i perfil competencial que exigim i busquem. En aquesta recerca utilitzem molt les pròpies xarxes de contactes dels nostres advocats. Per altra banda, contactem també amb antics candidats juniors que per una raó o una altra van acabar treballant en una altra firma però que, en aquell moment, eren candidats destacats.\nLa política de la firma és incorporar juniors que esdevindran socis.\nCom a la Masia del Barça?\nExacte. Els professionals amb talent ascendeixen en la carrera fins a la sociatura.\nFa poc, Eugènia Navarro va publicar a Expansión Jurídico “Un currículum, una persona”. Com veure més enllà del currículum?\nEn alguns currículums ja hi ha elements diferenciadors que et parlen d’una persona. Treballs d’estiu, hobbies, passions, blogs…. totes aquestes coses parlen del candidat. I això és quelcom que els diferencia. Tots els candidats a juniors són graduats o llicenciats amb un alt nivell d’anglès. A partir d’aquí s’ha d’intentar veure com cada candidat gestiona les seves inquietuds a través de la recerca del seu futur professional.\nExpedient acadèmic o elements diferenciadors? Quins són els graus de valoració?\nPer nosaltres les notes són un requisit indispensable pel fet que t’assegura una sòlida formació tècnica. Evidentment no ho és tot i són els altres elements diferenciadors el que faran que ens decantem per una o un altra candidatura. També hem de tenir en compte que poden haver-hi elements excepcionals que ens permetin ser flexibles amb el requisit de l’expedient.\nPossibles motius a tenir en compte?\nEstudiants que han compatibilitzat la carrera amb un esport d’elit, amb treball o que per altres motius han anat assumint altres coneixements i habilitats importants per l’exercici.\nPartint d’un bon expedient acadèmic els elements diferenciadors són molts. Què es valora ara? perfils internacionals, domini d’idiomes, participació activa en la universitat, treballs de recerca, publicacions… Elements que al final convergeixen en les habilitats que estem buscant. No tenim un decàleg exacte, però evidentment el mateix currículum diu molt més del que sembla a primera vista.\nFa unes setmanes publicàvem a El Jurista una entrevista a Xavier Miravalls, Soci de IurisTalent, titulada “Cada cop més el perfil requerit és el d’advocats amb perfil comercial”. Quina valoració en fa d’aquest canvi de tendència en la contractació?\nÉs indubtable, podem afirmar que és molt important posseir unes habilitats d’atenció al client excel·lents. Necessitem gent sòlida acadèmicament, però som una firma de serveis i l’advocat ha de saber transmetre la màxima confiança al client, i això s’aconsegueix amb una solidesa tècnica i amb unes indiscutibles habilitats comercials, de tracte, d’empatia… En una firma com la nostra podem tenir perfils de tota mena, però per l’advocat, sens dubte, el perfil més complet és aquest.\nSempre he volgut preguntar si és cert que hi ha un moment en el que el recruiter pensa “Aquest candidat és bo, no necessito veure més.”\n(Riu) Jo crec que tothom, expert o no, arriba a un moment on te aquesta sensació… Els experts en Recursos Humans i Selecció el que hem d’intentar és que això no sigui un error de l’entrevista, que no ens deixem portar per aquestes primeres impressions. Tota selecció ha d’estar fonamentada i consolidada en uns clars criteris. Tanmateix, és cert que de vegades les entrevistes poden no durar més de mitja hora, ja que si es fan les preguntes adequades i es deixa que el candidat s’expressi ja hem tingut prou espai i comunicació per poder valorar si aquella persona pot tenir un encaix o no.\nPer acabar, de manera més anecdòtica, li han fet alguna pregunta inadequada i imprudent com… A quina hora es surt a la nit?\n(Riu) No em sembla gens inapropiada aquesta pregunta. Crec que quelcom que ens defineix a tots els membres del departament de recursos humans de Cuatrecasas, Gonçalves Pereira és l’estil proper que tenim. Crec que en un entorn proper, on cada una de les parts pugui preguntar lliurement fa que totes dues parts es puguin conèixer i puguin decidir si aquella persona encaixa a la firma i la firma li encaixa a ell.\nLa imprudència no rau tant en el contingut sinó en la forma de donar a conèixer aquesta inquietud. Cap candidat s’ha de quedar amb l’angoixa de saber quin horari farà, quin responsable tindrà, en quin departament treballarà, quina serà la seva retribució o quina formació tindrà. Qualsevol dubte sempre s’ha de poder plantejar.\nAl final qui fa preguntes demostra interès.


Els Jocs Olímpics del 2032 seran a Brisbane\nBarcelona. Dimecres, 21 de juliol de 2021. 11:44\nQuan queden dos dies perquè comencin els Jocs Olímpics de Tòquio, el Comitè Olímpic Internacional ha decidit la seu de la cita esportiva per al 2032. Encara queden anys, però ja se sap que Brisbane (Austràlia) acollirà els JJOO.\nPendents de Tòquio 2020\nAquesta decisió serveix perquè el COI estigui més tranquil després d'una última dècada esquitxada per la crisi econòmica i per la pandèmia del coronavirus. La covid segueix present i va obligar a ajornar els Jocs de Tòquio un any sencer. També ha provocat que el Japó declari l'estat d'emergència a l'àrea de Tòquio i l'esdeveniment es realitzi sense públic per evitar contagis.\nLa 138a sessió del COI, reunida a Tòquio, ha donat el seu suport majoritari a la proposta de la Comissió Executiva. L'escollida era Brisbane i amb aquesta sessió es completava el tràmit. Cal dir que ha estat la primera vegada que s'ha escollit d'aquesta manera i és que no era una competició oberta entre diversos aspirants. El COI negocia discretament i directament amb les ciutats interessades i n'ha de triar una.\nLa notícia d'aquest dimecres és sorprenent i és que mai s'havien conegut el nom de les tres pròximes ciutats organitzadores abans de la inauguració d'uns Jocs. Les següents cites són: París 2024, Los Angeles 2028 i Brisbane 2032.\n"Creiem que el moviment olímpic pot estar segur que tenim sobre la taula el millor projecte possible, amb un pla mestre sostenible, una nació amant de l'esport i amb el suport majoritari de la població dels tres nivells de govern", va comentar la responsable de la comissió del COI per a les futures seus, Kristin Kloster Aesen.\nLa població australiana celebrant l'elecció / EFE\nJohn Coates, vicepresident del COI i australià, va comentar que la candidatura de Brisbane és segura "en el més incert dels temps". Per la seva part, el primer ministre australià, Scott Morrison, ha promès que seran "uns Jocs sans i segurs" i ha assegurat que és "una de les nacions més multiculturals del món".\nDesprés de perdre davant Barcelona 92\nBrisbane acollirà els Jocs el 2032 després de perdre davant Barcelona el 1992. Serà la tercera ciutat australiana en acollir uns JJOO després de Melbourne 1956 i Sidney 2000. Austràlia es converteix, juntament amb els Estats Units, en l'únic país en celebrar uns Jocs d'estiu en tres ciutats diferents.\nEl pla de Brisbane és el següent: la capital de l'estat de Queensland tindrà 21 seus; Goald Coast, sis seus; i, Sunshine Coast, tres. "Un pla que minimitza els costos i maximitza la nostra experiència olímpica", ha confessat l'alcalde Adrian Schrinner. L'inici dels Jocs seran el 23 de juliol, de la mateixa manera que a Tòquio. "És hivern, però és la millor època, amb temperatures de 20 i pocs graus", ha afirmat Schrinner.\nImatge principal: La ciutat australiana de Brisbane / COI


Apartment Ivka Rogoznica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nČelina V 11, Podglavica, Podglavica, Rogoznica, Croàcia, 22203 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Ivka és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Rogoznica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Ivka és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Apartment Ivka és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Rogoznica.


Els Cursos d'Arqueologia d'Empúries celebren... - Govern.cat\nquery_builder 29 juliol 2021 15:06\nL’edició d’enguany compta amb una jornada commemorativa el dia 10 d’octubre a Empúries i una publicació especial amb les cròniques i imatges dels 75 anys d’història\nEls treballs d’excavació del curs s’inscriuen en el projecte de recerca que té com a objectiu l’estudi de les àrees portuàries de l’antiga Empúries\nS’ha continuat amb el descobriment del límit de la ciutat amb l’antic port natural, que formava un petit penya-segat rocós i s’han documentat diversos nivells corresponents a l’ocupació d’aquest sector nord del nucli grec durant els segles VI i V aC\nEl passat divendres 23 de juliol va finalitzar la 75a edició dels Cursos Internacionals d’Arqueologia d’Empúries, els quals, d’ençà de la seva creació, han estat un referent per a la formació d’arqueòlegs i arqueòlogues procedents de diversos centres universitaris i de recerca. Es tracta d’una formació pràctica en les tasques d’excavació realitzada en el mateix conjunt arqueològic i que es combina amb tallers i sessions teòriques i amb visites a altres museus i jaciments. Des de la seva creació, el curs conserva l’esperit inicial d’esdevenir un lloc d’intercanvi de coneixement, d’avenç de la recerca emporitana i un laboratori metodològic.\nAmb motiu del 75è aniversari, el Museu d’Arqueologia de Catalunya ha programat, durant l’any 2021, diversos actes commemoratius, que es van iniciar durant el passat mes de juny amb la celebració d’una Taula Rodona que, com diverses de les conferències impartides durant l’edició d’enguany del curs, han tractat el Passat, present i futur dels Cursos d’Arqueologia d’Empúries. Es preveu, a més, la celebració al MAC Empúries d’una jornada de commemoració el dia 10 d’octubre, a la qual es convocarà els participants en les darreres edicions i també als representants de les institucions que han estat vinculades a aquesta iniciativa històricament. Es treballa, igualment, en l’edició d’una publicació especial que recollirà la crònica i les imatges d’aquests 75 anys d’història.\nEn l’edició d’enguany, que es va organitzar entre els dies 4 i 23 de juliol, hi han participat 26 estudiants procedents de diverses universitats catalanes i de la resta de l’estat. Les restriccions de mobilitat motivades per la pandèmia de la COVID-19 han comportat, un any més, dificultats importants per a la participació d’alumnes procedents d’altres universitats estrangeres. Tanmateix, la programació prevista per a aquesta nova edició del curs s’ha pogut portar a terme satisfactòriament i d’acord amb les mesures de prevenció preceptives.\nEls treballs d’excavació realitzats durant el curs s’han concentrat, un any més, a l’extrem nord del nucli grec de la Neàpolis i s’inscriuen dins el projecte quadriennal de recerca arqueològica (2018-2021), centrat en l'estudi de les antigues àrees portuàries d'Empúries, impulsat des del Museu d’Arqueologia de Catalunya i el Servei d’Arqueologia i Paleontologia del Departament de Cultura, que té com a objectiu l’estudi de les àrees portuàries i del paisatge litoral de l’antiga Empúries. Així, s’ha continuat amb el descobriment de la façana portuària de la ciutat, que formava un petit penya-segat rocós acabat en un aflorament més prominent que servia per protegir una petita cala on s’obria l’accés vers a l’interior del nucli. En diversos punts del barri nord de la Neàpolis s’han pogut excavar també nivells d’ocupació corresponents a les primeres etapes de l’establiment grec, durant els segles VI i V aC, que permeten aproximar-nos a l’inici de la implantació urbanística d’aquest sector.\nA més dels treballs d’excavació, amb els alumnes del 75è curs s’han portat a terme tallers de prospeccions geofísiques i de digitalització 3D, que incloïen sessions teòriques i també pràctiques en el mateix jaciment o amb els objectes de la col·lecció del museu. La resta de conferències programades durant el curs han servit per tractar diversos aspectes de les recerques que actualment es porten a terme a Empúries i també per destacar la singularitat i la llarga història d’aquests Cursos d’Arqueologia i el context en què varen néixer, així com per a conèixer altres experiències formatives organitzades en jaciments arqueològics.\nFotografia: Alumnes del 75è Curs d'Arqueologia d'Empúries excavant les restes d'una casa grega del segle VI aC (MAC Empúries) 2688\nFotografia: 2.\tAlumnes del 75è Curs d'Arqueologia d'Empúries durant les pràctiques de digitalització 3D a l'espai de l'antic penya-segat del port de la ciutat grega (MAC Empúries) 461


PRESENTACIÓ DE LA PLATAFORMA TRANSPARENT A L’AJUNTAMENT DE VALÈNCIA - Transparent Valencia\nPresentació de la plataforma TransparEnt. Hemicicle de l’Ajuntament de València, 27/11/2017. Fotografia: Bernat Llopis, @inedu\nEl Cap del Servei de Transparència i Govern Obert de l’Ajuntament de València, Sr. José Ignacio Pastor, va obrir les intervencions per contextualitzar este projecte en un conjunt d’actuacions que promou l’Ajuntament per a facilitar a les entitats eines i coneixements que els hi permeten complir amb les seues obligacions. Precisament, la setmana anterior es van fer uns tallers de transparència per a entitats sense ànim de lucre i els diplomes acreditatius s’hi van lliurar en acabar l’acte.\nL’equip del Laboratori de Periodisme i Comunicació per a la Ciutadania Plural de la Universitat Autònoma de Barcelona, que ha desenvolupat el projecte TransparEnt, va estar representat per la seua directora, Dra. Amparo Moreno i el Coordinador del projecte, Dr. Pedro Molina. La Directora va destacar la importància de la transparència en l’actualitat i la necessitat que tota mena d’organitzacions, públiques i privades, incloses les no lucratives, rendisquen comptes de les seues actuacions a la ciutadania. El Dr. Molina va explicar les característiques del procediment i va mostrar el funcionament de la plataforma als assistents. En el torn de preguntes que es va obrir a continuació, les entitats es van interessar per diferents aspectes del funcionament, registre i possibilitats d’esta eina.\nPresentació de la plataforma TransparEnt. Hemicicle de l’Ajuntament de València, 27/11/2017. Fotografía: @VLCenComu\nCal destacar que la plataforma permet quatre funcions: fer autoavaluació de la transparència, seguir un procediment de millora, obtenir documents d’autoacreditació i conéixer models de bones pràctiques. Les entitats es poden registrar gratuïtament, gràcies al suport de l’Ajuntament de València. Des de l’abril de 2016, 330 entitats han fet servir l’eina a Catalunya. Ara es presenta esta nova versió a València, disponible a www.valencia.transpar-ent.info, perquè les entitats valencianes compten amb indicadors i criteris adaptats a la seua legislació.\nLa regidora de Transparència, Sra. Neus Fàbregas, va tancar l’acte ressaltant la importància de comptar amb esta nova eina, el compromís de l’Ajuntament amb la transparència i el suport al treball de les entitats.


RACC Magazine de gener té truc! El primer número de l’any arriba amb molta màgia - RACC Bloc\nEl soci RACC Mag Lari és un dels il•lusionistes més reconeguts del nostre país. Als seus espectacles tot és possible… un univers ple d’imatges i il•lusions amb homenatges a Michel Jackson i una posada en escena que es supera a cada show. Un gran artista que de petit jugava a ser mag i avui triomfa amb superproduccions. No et perdis la seva entrevista a RACC magazine # i comença aquest 2014 amb molta màgia.\n“De petit reunia a la meva família després de sopar i els feia funcions… Tallava per la meitat un Geyperman, l’agafava amb els dits com si estigués sencer, el posava dins d’una caixa de sabates i li treia el cap i després els peus. Després, el tornava a ensenyar sencer”. Avui aquest reconegut mag fa trucs espectaculars. Visitem el seu taller d’assaigs i el mag ens va delitar amb un truc sorprenent… no te’l perdis!\nEl primer número #RACCMagazine de l’any, que pots disfrutar gratis al teu PC, mòbil o tablet des de http://magazine.racc.cat, ve amb moltes propostes.\nPels amants dels creuers i els viatges que vulguin estrenar-se amb unes vacances al mar, hem preparat els millors consells per a disfrutar de creuers pel Mediterrani. Sabies que aquest any el vaixell més gran del món sortirà de Barcelona rumb a Itàlia? És l’Oasis of the Seas, i te l’expliquem amb xifres espectaculars.\nCom a cada número, provem una novetat de motor. Aquest mes un tot terreny esportiu, àgil i de luxe. És el Range Rover Sport, un model ideal per una conducció esportiva i molt orientada a la seguretat. Però no vé sol: els SUV de luxe inunden el mercat. Et descobrim altres Premium del 4×4.\nMés cotxes i més segurs. Sabies que al 2014 tots els cotxes hauran d’incorporar un sistema de sèrie que truqui sol al 112? Es diu eCall, i marca automàticament el número europeu d’urgències via satèl•lit. No és ciència ficció. I si et sona a xinès, et dibuixem el funcionament d’un projecte que salvarà 2.500 vides a l’any a les carreteres europees. Un projecte on hi ha participat activament el RACC.\nMés coses. T’expliquem com estalviar amb les teves assegurances. A #RACCMagazine trobaràs 12 consells perquè les teves pòlisses d’auto, moto, salut i vida en una sola companyia et permeti obtenir descomptes i simplifica gestions.\nI com sempre, els socis ens expliquen com els va ajudar el RACC. Alguna vegada t’has quedat sense llum a casa? Si estàs amb dos fills petits preocupa més… la sòcia Joana Guijosa ens explica aquesta petita incidència en primera persona, i com es va solucionar en 20 minuts després de trucar al servei d’Assistència a la Llar RACC.\nEl RACC t’ha ajudat alguna vegada? Explica’ns els teus #momentsclau i comparteix la teva experiència. La publicarem als pròxims números de RACC Magazine. Envia’ns un mail a revista@racc.es.


'Dark Phoenix' obté el seu propi moment de poder de la noia pandering - Pel·lícula | Maig 2021\n[Nota de l'Editor ’; s: La publicació següent conté spoilers menors per a 'Dark Phoenix.']\n'Avengers: Infinity War' i 'Dark Phoenix' potser no tenen molt en comú, però comparteixen una molesta proclivivitat: la sabatilla en moments fora de la campanya destinada a reforçar el tracte desagradable del gènere dels seus personatges femenins, amb trets errants i barats. les línies que no tenen molt a veure amb el que passa realment a la pantalla.\nEls germans Russo ho van fer amb 'Avengers: Endgame', en una seqüència de ratllades de cap que es va separar d'una batalla clau per mostrar els molts herois femenins de la franquícia, alguns dels quals només no tenen ni línies del film - com s’alineen, carreguen i semblen vagament poderosos mentre ho fan.\nAra, una altra franquícia de superherois comença a actuar, ja que el 'Dark Phoenix' de Simon Kinberg inclou el seu propi martell sobre el nom de l'equip mutant com a 'X-Women', una cosa que aparentment Fox ha tingut el gust de publicar com a pròpia. clip autònom abans que la pel·lícula arribés fins als cinemes.\nEl mateix número que va escriure aquest escriptor a 'Endgame' s'aplica aquí: l'escena 'no s'afegeix res a la pel·lícula en conjunt, ni s'amplia als propis personatges, i els seus papers en pel·lícules anteriors demostren que tenen més a oferir, fins i tot quan la franquícia s’ha endarrerit a l’hora d’elaborar pel·lícules explícitament sobre els seus nombrosos personatges femenins. ”(Podeu veure el moment de“ Dark Phoenix ”a continuació.)\nEl clip parteix d’una seqüència que apareix relativament aviat a la pel·lícula, després que els X-Men (X-People? X-Humans? X-Mutants?) Haguessin assumit una missió desafiante i espacial en la qual tots ells - homes. i les dones: han treballat cap a un resultat positiu. Tot i així, quan la missió arriba a un moment crític, Jean Gray (Sophie Turner) s'inicia en una tasca atrevida amb l'esperança de salvar tant el seu equip com les persones que han estat enviades a salvar. Funciona, però també té una gran quantitat d’energia que la converteix en Fènix Fosc.\nSens dubte, Jean ha contribuït molt a la missió, però també ho fa la resta de l’equip, i si hi ha alguna cosa que les pel·lícules X-Men han pogut clavar de forma constant, és la importància d’un esforç d’equip, però els efectes d’aquest una energia estranya no ha sorgit. I tot i així, l'incident és suficient per empènyer Raven (Jennifer Lawrence) per indicar al doctor Charles Xavier (James McAvoy) que 'les dones són sempre salvant els homes aquí. Potser voldreu pensar en canviar el nom a X-Women ”.\nÉs una escena que té poc a veure amb la pel·lícula en conjunt, les escenes que han arribat abans o fins i tot la mateixa franquícia que existeix. És un moment pensat per il·lusionar els espectadors del públic, però tan desconnectat de la pel·lícula i l'estat d'ànim que en la projecció de premsa de dilluns al vespre, es va trobar principalment amb gemecs.\nI mentre que 'Dark Phoenix' en conjunt té alguns problemes seriosos - la pel·lícula ha estat salvat per la crítica i actualment té una qualificació de 'Rotten' del 21 per cent en Rotten Tomatoes, convertint-la en la pel·lícula de millor qualificació de la franquícia. construir una història al voltant de les dones que no necessitava passar-se pel cap amb un públic més. Dones! ”Significa.\nLa pel·lícula és centrada en les dones de maneres més constructives: segueix l’arc del superheroi femení (Turner), que es troba sota el balanceig d’un vilà femení (Jessica Chastain), i l’acte més definitiu de la pel·lícula implica un altre superheroi femení ( Lawrence). Això no impedeix que les línies més febles apuntin a la manera en què la pel·lícula es tracta de 'ser' una dona: en un moment, Jean és amonestat per deixar que les seves emocions el controlessin, passant d'una escena similar al 'Capità Marvel' que també semblava innecessari. Però demostra el fàcil que pot ser centrar els personatges femenins en l’època de la supremacia del superheroi.\nPer què tants blocs de pressupost gran no poden escapar del pandering? A la recerca d'alguna perspectiva dels cineastes femenins - 'Dark Phoenix' va ser escrit i dirigit per Kinberg - IndieWire es va convertir en la creadora de terror Roxanne Benjamin ('Body at Brighton Rock'). 'Qualsevol escena o diàleg ha de venir de la motivació del personatge per sentir-se veritat, independentment del tema', va dir. 'Si no ho fa, el públic el pot sentir'.\nI, sí, és barat. Recordant el moment semblant a “Avengers: Endgame”, va afegir Benjamin, “The Hey, mira! Aquí teniu tots els nostres personatges nois que lluiten junts! Mira! El moment de les noies !, per mi va ser el més important. Va sentir la sensació que [s’ho passessin tan bé no cridant l’atenció sobre això i només tenien personatges femenins reals com a part de l’equip. Per què heu de cridar l’atenció i fer-los sentir com si guanyessin un toc especial a la medalla del cap? ”\n“Dark Phoenix” és el mateix culpable. L’equip X-Men, inclosos els seus membres femenins més visibles com Raven, Jean i Storm (Alexandra Shipp) acaben de participar en una missió clau. Ho som només els va veure exercir el màxim de les seves capacitats, utilitzant el seu talent mutant per salvar un munt de persones innocents i presumiblement evitar un desastre més gran. Per descomptat, hi ha més conseqüències per a Jean i Raven, però això no es troba en aquesta escena i això encara no forma part de les motivacions dels dos personatges. Llavors, per què continua a la pel·lícula? Futurs blockbusters, preneu nota.\nFox estrena “Dark Phoenix” als cinemes el divendres 7 de juny.