La Xarxa Tendències – Entrevista a Laia Abril, fotògrafa: “Si no hi haguessin xarxes socials, no existirien noies que volen ser anorèxiques i que volen compartir-ho com a estil de vida”\nEntrevista a Laia Abril, fotògrafa: “Si no hi haguessin xarxes socials, no existirien noies que volen ser anorèxiques i que volen compartir-ho com a estil de vida”\nQuan visites la mostra “D’ara endavant. La postfotografia en l’era d’internet i del telèfon mòbil”, la majoria de les imatges són amables o et deixen emocionalment indiferent. Fins que arribes al segon pis de l’Arts Santa Mònica i et trobes amb el treball de la Laia Abril. Aleshores, el cor et fa un bot, et comença a bategar ràpid i no pots deixar de ser pensar “Però què és això?!”. Hi ha qui acota el cap i no gosa mirar, i d’altres que es queden amb ulls horroritzats enganxats a la imatge. O potser és morbo?\nLa Laia (1986), fotògrafa i periodista, treballa a cavall entre Treviso, a Itàlia, i Barcelona. Fa un temps va encetar una tasca d’investigació sobre els trastorns alimentaris. Primer va ser la bulímia, que va retratar de manera clàssica, amb la seva càmera. I després es va interessar per l’anorèxia. Tanmateix, enlloc d’intentar endinsar-se en aquesta malaltia a través de la seva pròpia mirada, ho va fer mitjançant la d’elles, la de les noies anorèxiques.\nLa Laia exposa fotos de fotos -postfotografies?- que ella, malgrat tot, ha tractat d’embellir. Un dels projectes més interessants i que millor reflecteixen el manifest d’aquesta mostra al Santa Mònica, que reclama una nova ecologia visual on enlloc de produir noves imatges, utilizem les ja existents atorgant-los una nova mirada.\nAixí es diu el projecte que tinc exposat a l’Arts Santa Mònica. Està basat en la comunitat Pro Ana d’internet, noies amb anorèxia que decideixen ser anorèxiques com a estil de vida. I elles viuen a la xarxa on a través de les seves webs i els seus blogs comparteixen consells, es donen ànims per ser la millor anorèxica. Aquest moviment Pro Ana farà uns 12 o 13 anys que va començar. Elles, sobretot, consumien un tipus d’imatge que es diu “thinspiration”, imatges de noies primes, com ara actrius, models…\nKate Moss n’era una de les preferides..\nSí i miraven imatges d’ella i daltres per inspirar-se per ser més i més primes. Quan vaig començar a voler introduir-me dins del seu món i voler documentar-lo em vaig adonar que fa tres o quatre anys que començaven a fer-se fotos a elles mateixes, autoretrats. Allò em va sobtar molt perquè de cop la fotografia tenia un altre paper, la feien servir per estar encara més malaltes no?\nAixò no passava amb les persones amb bulímia, el teu primer treball sobre trastorns alimentaris.\nEstic fent un projecte a llarg termini sobre trastorns i el primer capítol era, de fet, sobre la bulímica. El vaig fer de manera tradicional, càmera en mà. Aquest segon projecte pretenia tenir també una aproximació des del mateix caire documental, però, esclar, quan em vaig adonar que ja no era tant la comunitat en sí sinó l’ús de la fotografia el que jo volia denunciar va ser quan vaig començar a pensar com mostrar la fotografia, com documentar la fotografia i l’ús que en feien. Va ser aleshores quan em vag adonar que calia que fes fotos a les pantalles de les fotos que elles es fan. I va ser molt curiós perquè encara no havia sortit el Google Street View ni cap projecte “postfotogràfic”.\nLes imatges que ensenyes al Santa Mònica són esfereïdores, costa mirar-les.\nEstan fotografiades des de la pantalla del meu ordinador. Primer de tot, hi ha una gran selecció d’aquest massiu nombre d’imatges que es troben a Internet en aquests blocs on aquestes noies les comparteixen. També hi ha una intenció, amb l’edició, de fer que les imatges siguin més maques.\nSé que és una mica complicat d’entedre però elles no són fotògrafes. Són amateurs i es fan imatges de mòbil, de baixa qualitat, mal enquadrades … El que jo he intentat és ficar-me en el seu cervell i intentar mostrar i embellir allò que elles volen ensenyar. Són anorèxiques, són pro anorèxiques i volen ensenyar a les seves companyes i amigues com cada vegada estan més primes. Tenen un llenguatge visual que elles mateixes han creat: s’ensenyen les parts del cos, s’ensenyen els ossos, com es poden agafar els canells, són tot de símptomes i de comprovacions de com s’estan aprimant. El que jo he fet és perfeccionar fotogràficament aquestes imatges per poder exposar-les i fer entendre aquest nou llenguatge visual que elles han creat i aquest moviment Pro Ana que hi ha a la xarxa.\nD’on surten aquestes imatges, moltes d’elles tan privades?\nEstan públiques a la xarxa. I repetides molt cops. Algunes de les imatges que jo he fotografiat les he pogut trobar més de 50 vegades en diferents blogs i webs del món.\nNo és il·legal fer apologia d’una malaltia així que pot ocasionar la mort de la persona?\nAra hi ha una intenció d’il·legalitzar aquestes webs. A França per exemple, és al·legal, amb la qual cosa es pot tancar una web d’aquestes. Però és absurd perquè et tanquen una web i al dia seguent te’n poden obrir 20 més. Aquestes imatges són públiques, però per una intenció d’elles mateixes. Comparteixen thinspiration, imatges per inspirar-s’hi. Volen que la gent les vegi i elles mateixes són les que promocionen les imatges. De fet, la pro anorèxia està creada per les xarxes socials.\nSi no hi haguessin xarxes socials, no existiria noies que volen ser anorèxiques i que volen compartir-ho com a estil de vida. La foto com a canal per mostrar la identitat és una cosa molt comuna, però ara mateix el poder que tenim per, no tan sols ensenyar la nostra identitat, sinó modificar-la és molt potent. Aquestes noies no estan ensenyant la realitat, ni tan sols la seva identitat, estan creant una identitat pròpia, l‘estan tergiversant, estan ensenyant allò que elles volen que tu consumeixis. Seran més o menys conscients, unes sí, d’altres no, però és molt curiós com, de fet, estan alterant la realitat de forma molt curiosa.\nTots sabem, per exemple, que si fem una foto amb aquesta o aquella distància o fem servir una lent més o menys angular sortirem més alts, més baixets, més prims… No són distorsions molt exagerades però la distància entre l’objecte i la càmera canvia la perspectiva. Elles, intuitivament, s’estan ensenyant més primes encara del que són. Fiquen la panxa cap endins quan fan les fotos, per exemple. Per tant, no t’estan ensenyant la realitat sinó la realitat que elles creuen que existeix. I s’autoenganyen amb la imatge i les xarxes socials.\nper csaez|De prop|1 Comentari\nAlbert Barba, animació feta a Banyoles\nJoves i noves tecnologies\nEl desconnectat: Marià Rosàs\nBhappy, emocions positives a través del mòbil\nTancament de Can Xalant\nVisual Forensic: reconstruint el passat\nMarc Muntanya, el pastor que piulava sobre el seu ramat\nExposició “Contradansa” a l’espai d’art Moritz de Cornellà\nAmerica Sanchez, dissenyador de la vella escola\nLa Pegatina té nova app!\nRobot Power! European Robotics Festival a Tarragona\nEntrevista a Albert Cuesta, impulsor de Twitter en català\n14a ed. Festival Europeu de Curtmetratges\nOlot, a la First Lego League\nAnimac Lleida, 2013\nConcurs d’Instagram a Girona de fotografia de natura\nNeil Harbisson, la vida d’un cyborg en tres minuts\nBetes i Clicks, un blog d’Anna Codina sobre la web 2.0\nNeptuno Films, dibuixos animats fets a Terrassa\nVi Smart, de la copa al mòbil\n10a edició de les Nits Digitals a Vic\nWebsèries al Zoom Igualada\nSabotage 2012. 1a Jornada del videoclip a Reus\nFestival de cinema internacional REC Tarragona, edició 2012\nAntoni Castelló, catedràtic de psicologia de la UAB: “La creativitat és fruit de molta elaboració del coneixement”\n“Blaus”, escultures cinètiques de llum\nDavid Andreu, “Faig servir Twitter per enriquir-me en coneixements”\nWoices, resseguint els ecos\nJa tenim guanyadors del concurs per anar de franc al REC!!\nV| I | V | O Cròniques de vampirs al segle XXI\nPere Simon, privacitat i xarxes socials\nDe La Panera al mòbil\nIngràvid, el Festival de cultura contemporània de l’Empordà\nVAD 1.0. Festival Internacional de vídeo i arts digitals\nEls voltors que pinten banquers de l’artista Jordi Abelló


Detingut un narcotraficant que tenia un magatzem amb més de 7kg d'heroïna a Figueres - El Gerió Digital\nDetingut un narcotraficant que tenia un magatzem amb més de 7kg d'heroïna a Figueres\nL'arrestat va aconseguir fugir però l'han detingut finalment a Empuriabrava\nDimecres, 10 de febrer de 2016 09:21h\nUn dels farcells dins la rentadora\nEn el marc d'un operatiu contra un grup organitzat de narcotraficants, els investigadors de la policia estatal van descobrir que un pis de Figueres podria ser una base de distribució d'heroïna. Amb la vigilància, els agents van comprovar que un parell de cops per setmana, un home entrava al pis, s'hi estava poca estona i tornava a marxar.\nAleshores, van desplegar un operatiu policial per interceptar el vehicle que usava el sospitós. El conductor va aconseguir donar-se a la fuga sense que el poguessin arrestar. Durant l'escorcoll, la policia va trobar dins el cotxe dos paquets que contenien 550 grams d'heroïna, a més d'un telèfon mòbil i diversa documentació.\nSegons les indagacions policials, el fugitiu tenia rellogada des de feia un mes, de forma verbal, una habitació al domicili habitual d'un altre home d'origen marroquí. Havia tancat l'habitació amb cadenat. El sospitós no dormia allà i només hi anava de forma esporàdica un parell de vegades a la setmana.\nQuan els agents van fer l'entrada i escorcoll de l'habitació, van trobar diversos paquets d'heroïna amb un pes total de 7,1 quilos, confirmant així que l'habitació feia de magatzem de drogues.\nLa investigació va continuar, centrada en localitzar el sospitós. Mesos després, l'han detingut a Empuriabrava. Duia a sobre 3.000 euros en efectiu i diverses targetes SIM d'operadors diferents.\nEl detingut ha passat a disposició judicial i ha ingressat a presó a l'espera de judici.


«La Rambla ja no és la Rambla. Els barcelonins volem recuperar-la i tornar-hi a passejar com abans». Com María Toledano (consultora, 47 anys), una contundent majoria dels centenars de ciutadans que han participat en el debat proposat per EL PERIÓDICO exigeixen que s'acabi la degradació del passeig més popular de la ciutat i estan decidits a reconquistar-lo. Els plans de l'ajuntament per fer-ho són en general ben rebuts, encara que no falta qui reclama més determinació. «Els problemes de la Rambla no s'acabaran perquè s'eixamplin les voreres. S'ha d'anar més enllà», diu Damià Perpinyà (mestre, 39 anys).\nQuè hi sobra i què hi falta a la Rambla, preguntava aquest diari una vegada conegudes les línies mestres del pla d'usos encaminat a posar el fre al «monocultiu turístic», en paraules de l'alcalde Xavier Trias, restringint llicències hoteleres i de restauració i oci i potenciant la cultura. El diagnòstic ciutadà és concloent. D'una banda, massa turistes, és clar -«hi ha tanta gent que si t'allunyes un metre del teu acompanyant has d'acabar cridant-lo per saber on para», apunta el Damià-, i una oferta deficient: «Hi sobren moltíssimes botigues de souvenirs i supermercats, fins i tot restaurants, i hi falten comerços autòctons amb productes que hi aportin originalitat i identitat», diu Jordi Corbeto (comerciant, 31 anys).\nMés símptomes: inseguretat -«hi sobren estiradors de bosses i treballadores del sexe» (Fernando Weiss-mann, 70 anys, arquitecte-, brutícia, massa cotxes... Vaja, que el que hauria de ser «no només un atractiu turístic de primer ordre, sinó el lloc on viuen molts barcelonins i el camí natural des del centre de la ciutat cap al mar» (Josep Alemany, 60 anys, assessor públic local) avui és «terra de ningú, un mal necessari que cal travessar, si pot ser a pas lleuger, per anar del Gòtic al Raval o viceversa» (Antonio Tena, 30 anys, traductor).\nREFLEX / Acisclo González (administratiu, 53 anys) remata: «Amb el temps i davant de la inacció dels responsables polítics, la Rambla s'ha convertit en el que entre tots hem aconseguit que sigui: un lloc de pas impossible, no recomanable per al turista despistat, brut, sorollós, amb múltiples activitats il·lícites -si no delictives- i, desgraciadament, reflex d'allò en què s'està transformant la nostra estimada Barcelona». Hi ha, doncs, molts dubtes sobre el model de ciutat, sí, i reivindicativa nostàlgia, també: «Hi trobo a faltar la Rambla de quan era joveneta i hi anàvem a passejar i a prendre calamars i cervesa a la plaça Reial» (Rosa Gutiérrez, 52 anys, dependenta). Però els ciutadans no es limiten ni de bon tros a queixar-se. Entre l'allau de propostes: menys xiringuitos, menys comiats de solter/a, flamenques made in China, paella plastificada i sangria a preu de gran reserva, més neteja i vigilància, més flors. «Una Rambla moderna sense que deixi de ser la Rambla de sempre», suggereix Francesc Julià (torner, 33 anys).\nAplaudiments també a la idea municipal de donar més espai al vianant. Això sí, mentre que alguns, com el Josep, només pensen a «limitar l'accés rodat a veïns i serveis i d'aquesta manera poder ampliar les voreres», altres tirarien pel dret: «Colom ens assenyala el camí. Els cotxes, al mar» (Agustí Farrés, 51 anys, arquitecte).\nEnviat per Plataforma Raval per viure a 20:57


Finalitza el VIII curs de defensa personal per a dones de Burjassot – Ajuntament de Burjassot\nFinalitza el VIII curs de defensa personal per a dones de Burjassot\nLes dependències de la Policia Local de Burjassot han acollit l’última de les classes del VIII Curs gratuït de Defensa Personal per a dones impartit pels propis agents del municipi. En aquesta última classe no va faltar, com es pot veure en la imatge que acompanya aquesta informació, el Regidor de Policia Local, Manuel Pérez Menero, que va fer lliurament dels diplomes a les dones participants en el curs.\nLa Policia Local de Burjassot porta des de l’any 2009 oferint a les dones del municipi, majors de 18 anys, la possibilitat de formar-se de manera gratuïta per a poder actuar davant una agressió. Més de 300 dones han passat per les dependències de la Policia Local i han rebut les citades classes.\nCurs, dones, classes, diplomes, policía local, defensa personal


Els incendis forestals són cada vegada més virulents - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 13 d'Agost de 2009. 14:40h.\nGreenpeace diu que es deu a "l'augment de les temperatures i la prolongació de les onades de calor"\nEls focs són cada vegada més virulents\n"Des que va començar l'estiu, 25 grans incendis són responsables del més del 65% de la superfície cremada en el que va d'any. No només els grans incendis són ara més nombrosos sinó que, a causa de l'augment de les temperatures i la prolongació de les onades de calor, els incendis són més virulents" ha declarat Miguel Àngel Soto, responsable de la campanya de Boscos de Greenpeace.\nA Espanya, els grans incendis forestals (superiors a 500 hectàrees) suposen cada vegada un major percentatge de la superfície total cremada anualment. Dintre d'aquests grans focs, des de fa 20 anys estan ocupant un paper destacat els quals tenen lloc durant fenòmens meteorològics extrems, com les onades de calor.\nSota aquestes condicions poden derivar en el que es denominen Incendis d'Alta Intensitat, que es desenvolupen en condicions d'alta temperatura, vent i baixa humitat. Són extremadament nocius i perillosos i el seu control és impossible si no canvien les condicions meteorològiques. Aquest tipus d'incendis també s'està produint en zones urbanitzades immerses en àrees forestals, el que genera un gran perill per a la població i els seus béns.\n"Com vam veure a Galícia en 2006, recentment a l'illa de la Palma (Canàries) o a El Arenal (Àvila), els incendis forestals són cada vegada més un problema de seguretat pública" ha assenyalat Soto.\nEl canvi climàtic s'està combinant amb l'abandó rural i la falta de gestió de les masses forestals, així com una major relació entre el camp i la ciutat (urbanitzacions, activitats en la naturalesa, infraestructures elèctriques, etc) i la persistencia de les causes (negligències, accidents, llamps, intencionats) que provoquen els incendis forestals a Espanya.\nPer aquest motiu l'organització ecologista considera que urgeix adaptar els ecosistemes a aquesta nova realitat i tenir-la en compte en la planificació forestal i la política d'extinció. Fan falta més plans d'ordenació de les muntanyes que incloguin la gestió de l'excés de biomasa i la continuïtat del combustible. És important dissenyar plans d'evacuació en zones urbanes en entorns forestals així com planificar el disseny de la vegetació i els jardins.\nL'informe es deté en alguns d'aquests casos produïts en l'àrea mediterrània, regió que segons els experts de l'IPCC és una de les zones més vulnerables del planeta al canvi climàtic. S'analitzen l'ona de calor a tota Europa de 2003 i els incendis ocorreguts aquest any a Portugal i el sud de França i Itàlia; l'incendi de Riba de Saelices (Guadalajara) en 2005; l'onada d'incendis d'agost de 2006 a Galícia i els de l'any 2007 al Peloponès (Grècia) i Tenerife i La Gomera. També s'examinen dades dels nombrosos grans incendis ocorreguts durant la primera meitat del present estiu.\nEls incendis forestals suposen el 10% del total mundial d'emissions de gasos d'efecte hivernacle, que provoquen més canvi climàtic i generen un cercle viciós. Davant aquesta situació, Greenpeace conclou que és urgent combatre el canvi climàtic reduint dràsticament les emissions de gasos hivernacle. Per a aconseguir aquest objectiu, l'oportunitat més clara és el cim climàtic mundial que se celebrarà el pròxim mes de desembre en Copenhague.\nOfensiva dels Mossos\n#2 Jaume, Taradell, 14/08/2009 - 14:30\nAquest de grempeace no s'enteren de res.\nA catalunya hi ha massa bosc public i poc de privat i es cremara sempre, que us penseu que esteu a Noruega o què?\nBe, vaig a menjar-me un tros de balena que vaig caçar l'altre dia, que bona que és...\n#1 Sertab, BCN, 13/08/2009 - 16:40\nQuines tonteries que diuen...


Alessandro Lequio ensenya una foto secret del seu fill mort i l'entorn emmudeix\nAlessandro Lequio ha tingut un record especial per al seu fill Álex. | GTRES\nAlessandro Lequio ha pensat en Álex durant aquestes dates tan assenyalades i les reaccions no s'han fet esperar\nper María Merino 31/12/2021 17:45h\nAquestes són les segones festes nadalenques que Alessandro Lequio passarà sense Álex, el seu fill. El jove, fruit de la seva relació amb Ana Obregón, va morir el maig del 2020 per culpa d'un càncer.\nAlessandro Lequio recorda tant el jove que no ha dubtat a compartir a les seves xarxes socials un moment especial al seu costat. Ha publicat una imatge inèdita que ha generat molts comentaris.\nAlessandro Lequio recorda Álex amb una imatge\nUna de les garrotades més grans que Alessandro Lequio ha patit a la seva vida ha estat la pèrdua del seu segon fill. El jove va lluitant dos anys contra la seva malaltia i en tot moment va tenir el seu suport.\nAcomiadar-ho per sempre no va ser gens fàcil, com tampoc ho ha estat per a ell seguir endavant. És cert que continua amb la seva feina i que està feliç al costat de la dona i de la filla petita. No obstant això, mai no s'oblida d'Álex i precisament per això ara l'ha recordat públicament.\nAlessandro Lequio ha explicat que passar Nadal sense el seu fill és molt dur. | GTRES\nNadal no és el mateix des que no hi és, el troba a faltar i per aquest motiu no ha dubtat a compartir una imatge inèdita a Instagram amb ell. Es tracta d'una instantània on tots dos apareixen esquiant, agafats de la mà i amb la bandera italiana de fons. Imatge que l'ha acompanyat simplement de dos hashtags: #alessforever i #lequiocity.\nOnada de reaccions a la publicació d'Alessandro Lequio\nMolts seguidors de Lequio que no han dubtat a deixar de manifest que els agrada la seva publicació. D'altres li han escrit missatges d'afecte i ànim.\nAixí, li han deixat comentaris com «Molt amor i orgull es veu a totes les imatges amb ell. Sembles fantàstic, transmets amor per la teva família sempre i això ja diu molt de tu. Feliç 2022».\nDe la mateixa manera, es pot llegir: «Preciosa imatge Quina pena que s'emportin persones tan encantadores! Un petó al cel».\nÁlex Lequio sempre va tenir el somriure a la boca malgrat patir un càncer. | GTRES\nAltres seguidors del col·laborador de televisió també han dedicat paraules a Álex. Exemples són: «Que bonic que era i serà sempre encara que no estigui físicament!» o «noblidable».\nAna Obregón també pensa en Álex durant aquestes dates tan assenyalades\nCom l'italià, Ana Obregón també ha mostrat la duresa de viure les festes sense el seu fill. Per aquest motiu, també ho ha volgut recordar de manera pública amb unes quantes imatges a Instagram.\nLes ha acompanyat d'un sentit i emocionat text: «Ahir vaig somiar amb aquell Nadal blanc. Quan encara hi eres i el papa t'entretenia mentre jo posava tots els teus regals a l'arbre. Vaig somiar amb el 27è Nadal que em vas regalar plens d'amor i de màgia».\n«I en despertar plena de tristesa, dolor i de ràbia, no entenia per què no hi eres. No entenia per què ens ensenyen a comptar els minuts, les hores, els anys, però ningú no explica el valor dels moments».\nA això ha afegit: «Enteneu que no pugui celebrar Nadal. En realitat no puc celebrar res perquè em falten la meva mare i el meu fill, les dues persones que més estimo al món. Però us vull desitjar a tots un Bon Nadal».\nPer acabar, ha volgut donar un consell als seus seguidors: «Valoreu els moments amb les persones que estimeu. Que mai us passi com a mi, que he de somiar amb aquell Nadal blanc per continuar vivint».\nLa fortuna i el patrimoni que deixa Carlos Marín després de la seva mort\nLa reina Letícia ja ni es molesta a fer el paperot per guanyar-se la seva sogra


Pa amb oli i xocolata: Arròs bullit amb samfaina\ndimarts 08 2013\nL'arròs bullit pot ser una bona opció després de festes i si l'acompanyeu amb llegum, com el pèsol per exemple, podeu tenir un plat complert. Com és ben sabut, la barreja d' arròs i llegum aporta proteïnes vegetals que aniran bé per deixar descansar a l'organisme de greixos saturats.\nIngredients per fer l'arròs\nIngredients per fer la samfaina\nPreparació de l'arròs bullit\nPoseu un pot amb aigua al foc (tres parts d'aigua per cada una d'arròs) amb un polsim de sal i el gra d'all. Quan comenci a bullir afegiu l'arròs, els pèsols i un bon raig d'oli d'oliva (si els pèsols us agraden més "al dente" espereu que l'arròs bulli uns deu minuts abans d'incorporar-les-hi). Remeneu.\nNormalment, com ja sabeu, l'arròs es cou en 20 minuts. Si no us agrada l'all, us recomano que abans de treure'l del foc el retireu amb una cullera perquè si espereu massa es pot desfer i es pot barrejar amb l'arròs.\nPreparació de la samfaina\n1. Renteu i partiu en dos el tomàquet, el pebrot, la ceba i el carbassó. Peleu i partiu en dos la pastanaga.\n2. Poseu tots els ingredients, fins i tot la sal, l'oli i l'aigua al got de la thermomix i talleu durant 2-3 segons a velocitat 5, segons la mida que la vulgueu deixar.\n3. Programeu a 15 minuts a 100º i velocitat 1\nSi ho feu a mà partiu a dauets totes les verdures. Poseu l'oli en una paella i tireu-hi els ingredients i coeu.\nEtiquetes de comentaris: arròs bullit, arròs bullit amb pèsols, pambolixocolata, pèsols, samfaina, the catalan food


El Matalafer, per Vicent Ventura - Castelló Notícies\nInici Autors/res El Matalafer, per Vicent Ventura\nL’equip del matalafer és molt escàs i poques les eines que utilitzen, son lleugeres i fàcils de transportar. Normalment, dins d’un cabàs o de una cartera, un coixinet pels genolls, dos agulles de cosir, una agulla “de tres cantons” o de “fer a l’anglesa”, una agulla de passar veta, un didal de matalafer, un punxó, un capdell de fil de cànem, trenzilla de matalaf, un llapis de grafit, un llapis roig o blau de marcar, una maquineta per fer punta al llapis, unes tisores y dos bastons o garrots de fusta de codonyer.\nEls matalafs de molls son un invent europeu del segle XVIII, però la generalització no va arribar a les nostres terres fins als anys 60 del segle XX, i el de matalafer era un ofici artesà imprescindible per a cuidar del descans de tothom. L’ultim matalafer de Castelló l’he conegut molt bé. Era un home del meu carrer, el tio Eduardo, excel·lent persona, excel·lent veï y artesà fins a la mort enamorat del seu ofici. Encara ressonen als meus oïts els cops de les seues vares sobre la llana, estovant-la davant de la portella de sa casa, amb la seua boina al cap i el cigarret a la boca mentre reomplia els matalafs. Cada poble tenia un o varis matalafers o matalaferes, que les dones eren tan bones com els homes, i la majoria exercien el seu ofici de manera continuada al llarg de tot el any.\nEl treball tenia dos moments ben diferenciats: per una banda, la feina dedicada a la llana, que bàsicament consistia en comprar els vellons de llana en el moment en que s’esquilaven els animals, i netejar-los amb diferents escaldats i després estovar-los. Per un altra banda, la feina dedicada a elaborar el matalaf, bàsicament preparar les teles, farcir-les amb la llana adobada, i cosir les diferents costures per fer el matalaf definitiu.\nActualment, qui utilitza matalafs de llana recorre a les botigues i a algunes bugaderies especialitzades que disposen de maquinaria industrial, i que son molt escasses. L’ofici a canviat molt. Les maquines de centrifugar la llana i les industrials de cosir han substituït el treball manual en totes les operacions que realitzava l’artesà, algunes molt pesades com les de rentar i estovar la llana, en les quals s’invertien moltes hores de dura feina.Fer i desfer. Feina de matalafer. I no era una feina de poc treball, mes be el contrari.\nActualment, qui utilitza matalafs de llana recorre a les botigues i a algunes bugaderies especialitzades que disposen de maquinaria industrial, i que son molt escasses. L’ofici a canviat molt. Les maquines de centrifugar la llana i les industrials de cosir han substituït el treball manual en totes les operacions que realitzava l’artesà, algunes molt pesades com les de rentar i estovar la llana, en les quals s’invertien moltes hores de dura feina.\nLa llana en vellons se comprava bruta del corder i s’escaldava per treure la sutja. Al rentar-la, sempre perd. Per un matalaf de matrimoni en brut, entren uns trenta quilos de de llana, uns quinze en net, o fins i tot divuit si se volia mes alt.\nPer començar, s’estén la tela a terra i després picar bé la llana, per netejar-la i estovar-la fins que queda esponjosa utilitzant els bastons de codonyer (una fusta al mateix temps forta i flexible), d’un metre o poc mes de llarg. Amb ells es pica la llana voleiant-la i deixant-la anar consecutivament, en proporcions cada cop més menudes. Es la feina més pesada, tant per la polseta que desprèn la llana, encara que sia neta, com per l’esforç.\nTreballaven millor al carrer, però a vegades els tocava treballar dins casa, perquè plovia o per una altra cosa… Abans no era com ara, hi havia més deixadesa, més pols a les cases. Cada munt de llana picada, es va col·locant damunt la tela, llistada o adamascada, tot seguint un procés fix, que depèn de cada artesà. Un cop repartida la llana, es desplega per sobre la tela restant i es cus el matalaf: primer s’embasten les costures, després es posen les betes i, per fi, es cusen les diferents costures. Embastar i cosir es fa amb la mateixa agulla; la beta (abans s’utilitzava trenzilla de matalaf) s’enfila a l’agulla de passar beta, una agulla llarga, dobla i en la punta aplanada i acabada en tres cantons, per travessar així la llana més fàcilment.Les bastes del matalaf són provisionals i es fan molt clares, només per treballar millor quan es posen les betes. Cada beta es passa pels ullets i amb els dos caps, que s’estrenyen fort, de manera que les dos cares del matalaf gairebé es toquen, es fa una llaçada ben apretada. Els ullets es cusen en punt de trau, els matalafs de matrimoni duen quatre parells d’ullets per ample i cinc parells per llarg. Les betes i les llaçades es posen per tal de fixar la llana del matalaf perquè no es desplace en el moment de dormir o quan s’estovés el matalaf.\nPer acabar el matalaf, es cusen les diferents costures a punt d’agulla. Primer els dos costats de la tela, en puntades fortes i espesses, i a continuació les quatre puntes del matalaf, que es fiquen endins i es cusen com les costures. Estes dos operacions, requereixen més habilitat que força. I és que travessar la llana és una feina difícil. En cada operació, i abans d’enfilar l’agulla, els matalafers passen l’aguller de fil de cànem per cera nova, per fer-lo flexible perquè així forade millor la tela i passe més bé entre la llana. Tot i això, en algun moment al matalafer li cal utilitzar la força de tota la mà per espentejar l’agulla, és per això que el didal de matalafer no es posa als dits sinó al palmell de la mà, que té‚ forma còncava i que du a l’interior petites incisions circulars, on apuntalar l’agulla.\nEl matalaf està enllestit després de cosir les cantonades. Si és fet a l’anglesa, encara cal cosir el bordó, donant la volta al matalaf. Fer els bordons del matalaf és la feina més entretinguda del matalafer, la que requereix més temps després de la de picar la llana, que és a més a més la més dura. Després de cosir el bordó, una mena d’aresta de tela amb llana al seu interior, de les dues cares del matalaf, amb una agulla especial, només cal donar una puntada a cada cantonada entre bordó i bordó. Són les darreres puntades que es fa al matalaf.\nEncara que avui el farcit de llana ens sembli el més comú, amb aquest equip s’han farcit i cosit, al llarg de molts anys d’ofici, matalafs d’un bon nombre de materials: llana, plomes, suro, pallorfa de espiga de dacsa, escuma, miraguano…\nArticle anteriorL’Ermita de Santa Bàrbara\nArticle següent3a Trobada d’Ausiàs March


Exposició "Anarcorganismos: Ecosistemas futuros" de Ginés Vicente - LOBLANC\nUn projecte expositiu format per pintures i escultures en fusta. Quan entrem a una exposició de Ginés Vicente ens traslladem a un univers personal, paral·lel o futur, creat per una gran imaginació que es nodreix de dues fonts fonamentals, la merament artística, i en el seu interès per la literatura de ciència ficció que li inspira a crear mons, personatges i escenes completament nous als nostres ulls.\nEl títol de la sèrie “Anacorganismos” es refereix a tots aquests elements orgànics, meitat vegetal, meitat mecànics, que l’artista crea.\nEn les pintures de gran format, amb baix cromatisme, els elements que conformen l’obra abigarran l’espai, no deixant amb prou faenes cap buit. Les escultures estan treballades en diferents tipus de fustes, són poliformes, són organismes que semblen vius i en moviment, alguna cosa en comú amb les pintures de l’artista.\nL’exposició representa una bocanada d’aire fresc extra-terrestre, una temàtica original i la presentació del gènere de la ciència Ficció fora de la literària o del cinema.\nInauguració el dissabte 1 de desembre de 2018 a les 20:00 en Angel Castany Art Space, ACAS. Plaza Sant Joan, 1. Elx.\nDurada fins a a el 17 de gener de 2019.\nHorari de dimecres a dissabte d’11:00 a 14:00. Altres horaris prèvia cita.\nPreviousLas citas en el Teatro Principal de Alicante: danza y teatro\nNextLa regidoria de joventut de Finestrat organitza l’espectacle de Màgia “Impossible” per al diumenge 30 de desembre\nLa Cinemateca de Fundació Mediterráneo serà gratuïta tots els dilluns maig dins de Vive Alacant


Lloguer fotomatòn per a casaments i esdeveniments\nLloguer de Fotomatòn per a casaments i esdeveniments noces i celebracions a tota Catalunya.\nEl Fotomatón en lloguer s’un element que permet immortalitzar els seus records. Se’l factor perfecte de diversió en qualsevol esdeveniment ja sigui privat o d’empresa.\nS’un element nou que aconsegueix dinamitzar els esdeveniments. Aconseguint una major interacció entre els presentes.Comptar con un Fotomatón en lloguer per a noces i esdeveniments ofereix una manera única i divertida per a fer de la seva celebració un dia inoblidable.\nEl Fotomatón aconsegueix ser punt culminant de qualsevol celebració. Els selfis somni sempre un moment inoblidable per als qui el realitzen i compartir-lo en un lloc de diversió, al costat de tus amics, tu família o tus companys de treball passa a ser el moment divertit de la velada.su presència permet als assistents tenir records inoblidables que podran imprimir.\nEl Fotomatón ofereix l’oportunitat als organitzadors d’obsequiar als assistents con aquestes fotografies impreses, sent un obsequi únic i inoblidable.Característiques del Fotomatón en lloguer per a eventos.\nFotomatòn per a casaments i esdeveniments\nEl Fotomatón ofereix una interfície senzilla i intuïtiva. Ja que es compon por una pantalla tàctil 4k mitjançant la qual els seus convidats podran realitzar-se la seva fotografia i seleccionar si desitgen imprimir-la o no i el nombre de còpies a imprimir d’aquesta. l’organització de l’esdeveniment podrà seleccionar el formato de les fotos (entre 10×15, 15×20 i 5×15) i el nombre màxim de còpies a imprimir de cada fotografia. Les imatges del Fotomatón poden incloure el logotip de l’empresa o de l’esdeveniment.\nA més el Fotomatón s’un element de diversió i distensió per a tota mena d’esdeveniments. Com a esdeveniments d’empresa, estands de feria, campanyes publicitàries i de màrqueting en centres comercials, festes nadalenques… Aconseguint captar l’atenció dels presentes i aproximant-los a la seva informació en esdeveniments corporatius.\nLes fotografies podran ser impreses en el mateix moment por els presentes, enviades a les xarxes socials per a compartir o por correu electrònic com a record de l’evento.\nSb Service som especialistes en el lloguer Fotomatòn per a casaments i esdeveniments i d’interactius tàctils de gran formato i programació, audiovisuals a Catalunya.\nRealitzen el lloguer Fotomatòn per a casaments i esdeveniments en ciutats com Barcelona, Girona, Lléida, Tarragona, Sabadell, Tarrassa, Reus, L´hospitalet, Cornella, tota Catalunya.\ntota Catalunya i la resta de Espanya.… Si desitja conèixer més sobre el nostre Fotomatón en lloguer per a esdeveniments i noces no dubti a contactar-nos. L’informar-nos de les característiques i tarifes del lloguer del Fotomatón per a esdeveniments corporatius.\nConsulti’ns, sense compromís, sobre les nostres tarifes i serveis. En el nostre YouTube i Instagram podrà conèixer els nostres muntatges amb audiovisuals i interactius tàctils.\nEstratègia SEO desenvolupada per PosicionandoT.


Procediment de sol·licitud i assignació - Facultat de Ciències de l'Educació - UAB Barcelona\nCom sol·licito una plaça?\nQuè s'ha de fer per sol·licitar una plaça NO coordinada per la Facultat?\nCal contactar amb el responsable que apareix a la "Information Sheet" de l'apartat de Destinacions, o bé el contacte disponible si l'estudiant ha buscat el centre a títol individual, i plantejar la possibilitat de l'intercanvi. Prepareu un correu electrònic, sempre en l’idioma de l’empresa o en anglès, en el qual expresseu la voluntat de dur-hi a terme l’estada de pràctiques. En el correu electrònic heu d’adjuntar també un currículum (als països europeus normalment seguint el format Europass), i també una carta de presentació.\nCaldrà que el centre o institució t'empleni el document d'acceptació i després concertar una entrevista amb el/la coordinador/a d'intercanvis de la titulació,per donar-li informació sobre el centre de pràctiques i que et signi el Document de conformitat. Amb aquests dos documents podràs fer la sol·licitud de mobilitat en els terminis disponibles i sempre tenint en compte quan vulguis iniciar l’estada. Et pot resultar útil el “Recomanacions per cercar pràctiques o feina internacionals”.\nQuè s'ha de fer per sol·licitar una plaça coordinada per la Facultat?\nA la Facultat coordinem la mobilitat a les següents institucions estrangeres:\nMunich (Alemanya): Kindertagesbetreuung der Landeshauptstadt München (KITA)\n►1.Procés de selecció a la Facultat. ENTREVISTES.\nAquest procediment es duu a terme durant el curs previ a l’ intercanvi:\n- 1a convocatòria: al març/ abril. L'alumnat que vulgui fer les pràctiques a l'estranger el curs 2021/22 ha de sol·licitar l'entrevista del 18 al 28 de març de 2021\n- 2a convocatòria: al setembre/octubre i sempre que quedin places vacants. Dates per sol·licitar entrevista encara per determinar.\n(La sol·licitud només estarà activa en els periodes determinats)\nCALENDARI D'ENTREVISTES A LA FACULTAT I DOCUMENTACIÓ A ENTREGAR\nDestí i coordinador/a\nDocumentació a lliurar per mail al coordinador/a\n• Carta de presentació en què s'exposi la motivació i l’ interès a participar en aquest projecte. Cal fer-la en català i a mà.\n• Currículum Vitae (indiqueu si teniu o no coneixements de francès)\nEl coordinador o la coordinadora del programa contactarà amb els alumnes registrats per concertar l'entrevista.\nLa data límit d'entrevista serà el 16 d'abril.\nBrussel·les Xavier.Pascual@uab.cat • Currículum Vitae en anglès\n• Certificat de llengua Anglesa, nivell mínim de C1\n• Acreditació del nivell de Francès si és el cas\n• Carta, en anglès i escrita a mà, explicant perquè creieu que heu de ser seleccionats i exposant la motivació i l’ interès a participar en aquest programa.\n• Curriculum vitae escrit en anglès. Feu-hi constar totes les vostres dades de formació, dades laborals i interessos o habilitats personals. Necessitem documentació de les dades (còpies de contractes, còpies de títols que certifiquin el vostre coneixement de la llengua anglesa o d'altres llengües, còpia d'altres títols de formació tipus curs de monitors, cursos creu roja, certificats d'escoles de música, etc.)\n• Fer Sol·licitud de centre/projecte\n• Carta de presentació en què s'exposin la motivació i l´interès a participar en aquest projecte (podeu adjuntar el document a la sol·licitud i no caldrà enviar-la per e-mail)\n• Carta de presentació en què s'exposin la motivació i l’ interès a participar en aquest projecte. Cal fer-la en anglès.\n• Certificat acreditatiu del nivell de llengua Anglesa\nXerrada informativa amb els responsables a la UAB i l'ajuntament de Munich el proper dimarts 27 d'abril de 14h a 15h. Per assistir cal omplir el següent formulari i, uns dies abans, rebreu la invitació a TEAMS: https://bit.ly/365vH2q\n►2. Publicació dels candidats admesos\nL’Oficina d’Intercanvis publica la llista de candidats admesos a la web de la Facultat i envia un e-mail informatiu als estudiants seleccionats. En el termini d'entrevistes de vacants els alumnes reben la comunicació d'admissió per e-mail.\nLlistat candidats admesos 1a convocatòria (pendent de publicació)\n►3. Sol·licitud de plaça en els terminis establerts per la convocatòria de pràctiques del Servei d'Ocupabilitat\nUna vegada superada l’entrevista, haureu de sol·licitar plaça i ajut, en els terminis establerts en la Convocatòria UAB Exchange Programme Traineeships o Erasmus+ pràctiques. Per sol·licitar la plaça haureu de complimentar les dades requerides al formulari on-line que trobareu disponible a la web del Servei d'Ocupabilitat i adjuntar la documentació requerida.\n►4. Resolució de l'adjudicació de places i ajuts\nConsulta la web del Servei d'Ocupabilitat on trobaràs publicades les resolucions dels programes de beques Erasmus+ Pràctiques i UAB Exchange Programme Traineeships en els terminis establerts en el seu calendari.\nPràctiques a la Bressola (Catalunya Nord)\nLa Facultat té un conveni amb l'Associació d'escoles laiques catalanes La Bressola de la Catalunya del Nord on els alumnes dels Graus en Educació Primària i Educació Infantil poden fer un dels Pràcticums de la titulació. La Bressola és una xarxa de 8 escoles (creada el 1976 i des de llavors amb creixement constant), repartides per les comarques del Rosselló, el Conflent i la Cerdanya, implicada en la innovació pedagògica i compromesa amb la llengua i la cultura catalanes, que duu a la pràctica la immersió lingüística en català amb una metodologia activa, participativa i oberta a les innovacions. Els estudiants de pràctiques s'impliquen plenament en els processos d'aprenentatge i en totes les activitats escolars. Podeu trobar informació a http://www.bressola.cat/\nTitulació Places Curs Practicum a realitzar Durada i període Quan s'ha de sol·licitar\nGrau en Educació Infantil màxim 5 2n 102021 Practicum II 6 setmanes entre gener i febrer a concretar segons calendari acadèmic del curs maig de 1r curs (assignació places disponibles) o octubre de 2n curs (places vacants)\nGrau en Educació Primària màxim 5 3r 103701 Practicum II 6 setmanes entre gener i febrer a concretar segons calendari acadèmic del curs maig de 2n curs (assignació places disponibles) o octubre de 3r curs (places vacants\nEl total d'alumnes que seran seleccionats seran 7 d'entre els estudiants d'Infantil i Primària.\nCoordinador: Xavier Pascual\nPràctiques a escoles del Regne Unit\nAquestes pràctiques es realitzen en escoles públiques de primària de les àrees de:\n1) Richmond-upon-Thames / Kew / Kingston (Londres).\n2) Northallerton (prop de York).\nRequisit indispensable: Bon nivell de comprensió i expressió en llengua anglesa.\nMés informació: "Are you ready to go to England?"\nEstudiants que poden optar a les places:\nTitulació Places Pràcticum a fer Curs Durada i període Quan s'ha de sol·licitar Programa\nGrau Educació Primària 10 Richmond\ncompartides GEI i GEP 103701\nPracticum II 3r\n7 setmanes aproximadament, entre gener i febrer, a concretar segons calendari acadèmic del curs Maig de 2on curs (assignació places disponibles) o octubre de 3r curs (places vacants) UAB Exchange Programme Traineeships\n102062 Pràcticum IV 4t Maig de 3r curs\n1 Northallerton 102062 Practicum IV (alumnes menció)\n103505 Practicum V (generalistes) 4t mínim 2 mesos (60 dies) Maig de 4t curs per cursar-les en un 5è any (no es matricula el practicum corresponent a 4t) Erasmus+ Pràctiques\nGrau Educació Infantil 10 Richmond\ncompartides GEI i GEP 102021\nPracticum II 2n 7 setmanes aproximadament, entre gener i febrer, a concretar segons calendari acadèmic del curs Maig de 1r curs (assignació places disponibles) o octubre de 2n curs (places vacants) UAB Exchange Programme Traineeships\nCoordinadora: Dolors Masats i Maria Mont\nPràctiques a Amèrica Llatina\nPer poder realitzar aquestes pràctiques cal haver aprovat totes les assignatures de la titulació, excepte les pràctiques a cursar a Iberoamèrica i el TFG (que és pot cursar posteriorment).\nEls estudiants que trien aquesta opció de pràctiques han de fer una estada obligatòria de 6 mesos en el centre de destí. L'horari de les pràctiques i els dies de lleure s'hauran d'adaptar als horaris i al calendari de cada centre. Només és possible realitzar un practicum.\nEstudiants que poden optar a les places\nTitulació Practicum a realitzar Quan s'ha de sol·licitar Durada i periode\nGrau en Educació Infantil 102019 Practicum IV Maig de 4t curs\nL'alumne no ha de matricular el practicum corresponent de 4t curs, sinó que ha d’allargar la carrera per fer les pràctiques i matricular-les al 5è any. 6 mesos\n1r semestre: juliol-desembre\nGrau en Educació Primària 102062 Practicum IV\n103505 Practicum V\nGrau en Educació Social 101680 Practicum II - Maig de 3r curs o octubre de 4t curs si es vol marxar al 2n semestre del 4t curs (les optatives de 4rt son de 1r semestre)\n- Maig de 4t curs si es vol marxar a partir de juliol del 4t curs. En aquest cas l'alumne no ha de matricular el pràcticum corresponent a 4t curs, sinó que ha d’allargar la carrera per fer les pràctiques i matricular-les al 5è any. 6 mesos. Estades de 4t curs:\n- de febrer/març a juliol/agost\nEstades en un 5è curs:\na determinar amb el coordinador i el centre escollit\nGrau en Pedagogia 103687 Practicum II\nPaís Localitat Centres Informació Places Titulacions\nArgentina Chaco Instituto de nivel terciario CIFMA Web 2 Ed.Primària\nColòmbia Barranquilla Univoluntarios\nUniversidad del Norte Web 2-3\nMèxic Puebla Centro Universitario de Participación Social de la BUAP Fitxa del centre\nTestimoni alumne 2 Ed.Social\nNicaragua Estelí Fundación CRISTAL Fitxa del centre\nEd.Primària menció NEE o generalista\nVínculos Fitxa del centre\n(si són 4 alumnes han de ser en diferents períodes)\nInici finals de gener/principis de febrer o abril/maig\nCamoapa Fundación Civil Hogar Luceros del Amanecer\n4 (una plaça per a cada\nPerú Cusco Asociación Qosco Maki Fitxa del centre\ninici agost o setembre Ed.Social\nC.E Progresa Amantani Fitxa del centre\nTestimoni alumne 2-4\ninici a febrer/març o juliol/agost Ed.Infantil\nMantay Fitxa del centre\nMoyobamba RBC de Sant Martin Fitxa del centre\nPiura Manitos Creciendo y aprendiendo felices Fitxa del centre\n2 Manitos Jugando\nEls estudiants que marxeu a fer les pràctiques a Amèrica Llatina heu de tramitar el visat al consolat del país on aneu, per això necessiteu una carta d'admissió al centre de pràctiques (us la facilitarem des de la Facultat) i el passaport vigent. Trobareu informació al web del Ministerio de Asuntos Exteriores\nVicedegana de Internacional: Georgeta Ion\nPràctiques a Brussel·les\nPràctiques a l' European School of Brussels II (Woluwe-Saint-Lambert)\nRequisit indispensable: Acreditar un nivell mínim de B2 d'Anglès i superar una entrevista. Es valoraran coneixements de Francès.\nGrau en Educació Primària 2 3r 103701 Practicum II 4 setmanes entre gener i febrer a concretar segons calendari acadèmic del curs maig de 2n curs (assignació places disponibles) o octubre de 3r curs (places vacants)\nBlog informatiu sobre les pràctiques creat per la primera promoció d’alumnes que van participar en el programa:\nPràctiques a Tailàndia\nPràctiques a l' Minmahaw (Migrant learning center)\nGrau en Educació Primària, Infantil i Doble Grau Per determinar 5è Extracurriculars Mínim 30 dies maig de 4t curs\nGrau en Educació Social Per determinar 4t o 5è 101680 Practicum II 6 mesos\n- Maig de 3r curs o octubre de 4t curs si es vol marxar al 2n semestre del 4t curs (les optatives de 4rt son de 1r semestre). Estada d'abril a octubre.\n- Maig de 4t curs si es vol marxar en un 5è any. En aquest cas l'alumne no ha de matricular el pràcticum corresponent, sinó que ha d’allargar la carrera per fer-lo i matricular-lo al 5è any. Estada de juliol a desembre.\nGrau en Pedagogia Per determinar 4t o 5è 103687 Practicum II 6 mesos\nCoordinador/a: Georgeta Ion\nPràctiques a Munich (Alemanya)\nVols fer les teves pràctiques de 4t curs a Munich (Alemanya)? INFORMA'T❗❗❗ 📢 Xerrada informativa amb els responsables a la UAB i l'ajuntament de Munich el proper dimarts 27 d'abril de 14h a 15h. Per assistir a la xerrada cal omplir el següent formulari i, uns dies abans, rebreu la invitació a STEAMS: https://bit.ly/365vH2q\nMobilitat a través del programa erasmus pràctiques al servei Kindertagesbetreuung der Landeshauptstadt München (KITA). Més informació\nEstar a l'últim any de la carrera\nDisposar d’un nivell B1 d’Alemany\nSol·licitar una entrevista amb el coordinador de mobilitat del Grau en Ed.Infantil\nSuperar una entrevista amb les responsables del KITA\nL’Ajuntament de Munic ofereix un contracte de pràctiques de 6 mesos (de juliol a novembre) en un dels seus centres (Kinderkrippe -0-3 anys-;Kindergarten -3-6 anys-; Haus für Kinder -0-6 anys).\nDe Juliol a Agost es fan 12 hores per setmana i un curs gratuït d’Alemany (nivell B1).\nDe Setembre al Novembre es fan 26 hores per setmana de pràctiques remunerades (400€/mes que se sumarien a la beca Erasmus) i un altre curs gratuït d'Alemany (nivell B2).\nAl finalitzar l'estada de pràctiques es facilita als alumnes un contracte d’educador/a a l’Ajuntament de Munich.\nTitulació Curs Practicum a realitzar Durada i període Quan i com s'ha de sol·licitar\nGrau en Educació Infantil i doble Grau Cal allargar la carerra un semestre més 102019 Practicum IV GEI 6 mesos, de juliol a novembre\nCal establir contacte amb el coordinador/a d'intercanvis i/o l'Oficina d'intercanvis del centre per informar-te de les dates d'entrevista i procediment.\nLa sol·licitud oficial es fa al maig del 4t curs, però previament has d'haver fet la entrevista i estar seleccionat.\nEls alumnes interessats NO han de matricular al 4t curs (o 5è curs els alumnes de doble grau) el practicum que cursaran a Munich, sinó que el matricularan un cop superades la resta d'assignatures (al juliol del 4t curs o del 5è curs els de doble grau).\ncoordinador d'intercanvis de GEI (intercanvis.geipes@uab.cat) o be Oficina d'Intercanvis (intercanvis.educacio@uab.cat)


Cresta de Salenques: ORIENTACIÓ- ESTRATÈGIA – TREBALL D'EQUIP – RESISTÈNCIA...\nORIENTACIÓ- ESTRATÈGIA – TREBALL D'EQUIP – RESISTÈNCIA...\nEl dissabte 14 d'abril de 2012, l'equip FARRA-CAR format per l'Iñaki Pérez i en Txema Colomer vàrem participar a la II Rogaine Parc Natural de Collserola. 3a prova puntuable de la Copa Catalana de Rogaine.\nL'iñaki i en Txema satisfets de com anat la cursa\nEl Rogaine és una modalitat esportiva de les curses d'orientació en la que els participants ens hem de desplaçara peu, amb l'objectiu d'aconseguir una màxima puntuació passant pels controls en un temps màxim i en ordre lliure.\nEls equips participants vàrem tenir un temps màxim de 6 hores, durant les quals teníem com a objectiu intentar aconseguir el màxim de punts. El mapa de Collserola, amb una escala 1:20.000, es lliurat per l'organització 15 minuts abans de la sortida. El cronometratge de la cursa es realitza amb el sistema SPORTIDENT, és una mena de llapis de memòria que un cop arribes a un control l'has de passar per damunt i automàticament s'emmagatzema en la memòria el número de control i els punts que has obtingut.\nEl recorregut no és prefixat i cada equip, decideix l'ordre de pas d'un total de 45 controls. Pràcticament cap equip pot arribar a fer els 45 controls i és per això que cal triar quins controls són els que més favorables, i que ens donaran més punts, per fer en un temps màxim de 6 hores. Tots els equips que arriben fora de temps, penalitzen restant punts.\nNosaltres varem escollir fer el màxim de controls que estaven més a prop de la sortida/arribada i vàrem obviar els controls que estaven situats als extrems del mapa i que eren de major puntuació.\nCada control està senyalitzat sobre el terreny amb una balisa d'orientació, que consisteix en una tela de tres requadres i de forma triangular de 30 x 30 cm.\nEl primer equip va fer 34 de 45 controls. 203 punts. En un temps de 6h03:14. Nosaltres vàrem quedar classificats els 25 de la general de 99 equips i els 11 classificats de la nostra categoria. Passant per 27 de 45 controls. Obtenint una puntuació de 134 punts en un temps de 5h50:25 i fent 34,13 quilòmetres i 1732 metres de desnivell positiu.\nPublicado por Txema Colomer en 13:13\nEtiquetas: Orientació, Rogaine, Trail Running\nUbicación: Vallvidrera, 08017 Barcelona, Espanya


Grups CREC: amistat, valors i compromís | FEDAC Amílcar Grups CREC: amistat, valors i compromís - FEDAC Amílcar\nGrups CREC: amistat, valors i compromís\nEls grups CREC són l’esplai de la FEDAC: un espai humà i cristià on animadors i joves viuen una experiència d’amistat i integren valors que els comprometen amb la societat. Els grups CREC formen part de l’àrea de Recerca i Sentit de la FEDAC.\nMitjançant els elements simbòlics, l’educació en el lleure i el voluntariat, els grups CREC afavoreixen la reflexió, la introspecció i el creixement personal i cristià dels nois i noies que decideixen participar-hi voluntàriament i lliurement.\nEls grups CREC formen part de l’àrea de Recerca i Sentit de la FEDAC, i potencien els valors i les actituds humanes propis del carisma de la fundació.\nL’Equip d’Animadors/es, integrat per professors/es, alumnes i exalumnes, es reuneix habitualment per tal de programar i coordinar les sessions quinzenals de cada curs.\nAl llarg del curs, es realitzen sortides amb la resta de centres FEDAC i al mes de juliol s’organitzen unes colònies d’estiu.\nTots/es els animadors/es tenen trobades amb educadors/es FEDAC al llarg del curs per tal d’actualitzar i incrementar la seva formació. A més a més, els alumnes menors de divuit anys, tenen l’opció de realitzar una formació dirigida a ser futur animador/a CREC.\nVoleu conèixer a l’Equip dels grup CREC de la nostra escola? En el següent vídeo descobrireu quins són els monitors/es que enguany estaran a càrrec dels diferents grups i que compartiran amb tots vosaltres quin són els seus somnis i les seves inquietuds, ja que tenen present el llegat de les escoles FEDAC:\n“Un somni neix dins teu per crear un món millor, creu en ell!”\nAnimeu-vos a compartir aquesta experiència amb l’Elena, el Pol, el Carlos, la Judit, l’Aida, la Maria i l’Arnau!


Montclar s'endinsa en un cap de setmana de festa major amb protagonisme musical | NacióBerguedà\nMontclar s'endinsa en un cap de setmana de festa major amb protagonisme musical\nLa vila acull el gruix d'actes amb un programa protagonitzat pels concerts, els vermuts musicals i l'animació infantil\nper Pilar Màrquez Ambròs , Berga, 2 d'agost de 2019 a les 17:44 |\nActuació musical del grup Jises & the funkytects. | Promocional\nLa Festa Major de Montclar ocuparà l'activitat d'aquest cap de setmana amb molta música i actes per a totes les edats. La festa inclourà concerts, vermuts musicals i espectacles i animació infantil. Aquest divendres, hi haurà havaneres amb el tradicional cremat de rom amb el grup Xarxa. Dissabte, la jornada s'encetarà al migdia amb un vermut musical a càrrec d'Aquell Parell. Seguidament, es farà un dinar popular i la sobretaula estarà protagonitzada per Steve Smyth, cantautor anglòfon que des de 2011 combina gires per terres australianes amb gires per la península ibèrica.\nA dos quarts de 5 de la tarda la música continuarà a la bassa amb Alba Careta i Ferran Jaumira i, a les 6, serà el torn de Jises & the funkytects. A la nit, hi haurà concert i ball amb Cafè Trio, mentre que, de matinada, els més joves podran gaudir del grup de versions Allioli i dels berguedans PD Nanfu & Salasxic.\nLa tradicional missa solemne obrirà el diumenge a la 1 de la tarda i, tot seguit, hi haurà un vermut de germanor. A les 7 de la tarda, hi destaca l'espectacle infantil amb Jaume Barris, i la botifarrada popular, que s'acompanyarà amb la música en directe amb Capinàs.\nDurant la nit i matinada de dissabte hi haurà servei de transport gratuït entre l'aparcament i la plaça del Poble, que es troben a una distància d'un mig quilòmetre. A més a més, durant el cap de setmana hi haurà un inflable per als més petits.\nL'alcaldessa de Montclar, Raquel Sala, ha explicat a NacióBerguedà que serà un cap de setmana musical en què s'han programat diferents estils de música i per a totes les edats. "La paraula clau és, sens dubte, la música", ha assegurat. El dia fort serà dissabte perquè es fan activitats des del migdia i fins a la matinada. "Aquest és el primer any que, de 9 del vespre a 2 de la matinada, hi haurà transport gratuït entre l'aparcament i la plaça del poble per portar la gent i per tornar-la. Al poble no es pot aparcar i habilitem uns camps per fer-ho, d'aquesta manera facilitem l'accés de les persones que ens visiten", ha afegit també Raquel Sala.\n"El de festa major és sempre un cap de setmana en què a Montclar hi venen persones d'altres punts de la comarca però també de fora", ha afirmat l'alcaldessa. Els actes es fan a l'aire lliure però en cas de pluja es traslladaran al local social.\nConsulta aquí el programa d'activitats de la Festa Major de Montclar.\nFires i festes, Festa Major de Montclar, Montclar, Berguedà, Ajuntament de Montclar


II Corrent entre zombis\ndimarts, 25 d'octubre de 2016 02:08\nMoment de la sortida de la cursa zombi del febrer\nCursa de zombis a La Sentiu\nCoincidint amb la celebració de Tots Sants, l’entitat veïnal munta, la segona edició d'aquesta divertida carrera. La primera es va fer el passat mes de febrer\nL’Associació de Veïns de La Sentiu prepara, per aquest 1 de novembre, la segona edició de la cursa de zombis titulada “Carrera entre zombis - Halloween Run Gavà”, una activitat que a més de divertir té una clara vocació benèfica ja que es recolliran diners i aliments per a la Plataforma Gavà Solidària.\nEs tracta d’una carrera popular d'obstacles pensada per a tota la família i per a tots els públics, ja que a més de l'esportiva suma la lúdica. El repte de l'associació és “reunir a centenars de persones entre corredors, zombis, voluntaris, persones anònimes, que a més de passar-ho bé participen en una acció solidària”.\nEn aquesta cursa els corredors, que poden anar disfressats, tindran quatre tires subjectes a la cintura que es denominen “vides” i hauran de creuar la meta amb almenys una cinta, esquivant els zombis que aniran apareixent durant l’itinerari i que intentaran prendre-les. El recorregut es podrà realitzar corrent o caminant, no es podrà sortir de la ruta establerta, i el temps màxim serà d’1 hora i 30 minuts. En apuntar-se es lliurarà una bossa amb informació i el plànol del recorregut, samarreta, informació comercial i dorsal.\nLa sortida es farà a les 09.30 hores del matí des de darrere del parc dels Bombers, i s’han dissenyat tres distàncies de 2, 5 i 10 quilòmetres pel bosc de La Sentiu. La organització precisa que hi haurà premis per als tres primers corredors masculins i femenins, pels tres zombis millor caracteritzats, i pel qui aconsegueixi prendre més vides al corredors. Al final es repartirà refrescs, aigua i fruita. La carrera estarà amenitzada amb grups de percussió i es realitzarà una sessió d'escalfament a càrrec de la professora de zumba de l'associació per començar en forma.\nL’activitat compta amb la col·laboració del Club Atletisme Gavà, la Casa de Aragón i dels ajuntaments de Gavà, Castelldefels i la Diputació de Barcelona.\nDarrera actualització de dimarts, 25 d'octubre de 2016 13:25


Rull anuncia sancions a Adif i a Renfe per la mala gestió ferroviària\nRull anuncia sancions a Adif i a Renfe per la mala gestió de la xarxa ferroviària\nEls maquinistes estan convocats diumenge a una nova jornada de vaga en protesta per la política de contractacions\nL'avaria de dilluns passat a Mont-roig continua afectat el trànsit del sud de la xarxa ferroviària de rodalies\nDissabte, 11/06/2016 | Actualitzat el 28/06/2016 a les 17:44 CEST\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha anunciat que la Generalitat obrirà expedients sancionadors a Adif, l’administrador de les infraestructures ferroviàries, i Renfe per la «gestió inadequada» de la xarxa ferroviària catalana. Els maquinistes de Renfe estan convocats diumenge a la segona de les quatre jornades de vaga previstes per a aquests dies, en protesta per la política de contractació de la companyia. Rull ha qualificat de «negligents» les actuacions d’Adif i Renfe davant d’incidents com el que va tenir lloc dilluns passat a Mont-roig del Camp i que, ara per ara, continua afectant tot el trànsit sud de la xarxa de rodalies.\nAquesta avaria va inutilitzar els sistemes de gestió de trànsit, comunicacions, senyalització i instal·lacions de seguretat. Com que es tracta d’un tram de via única, ha afectat la línia de rodalies R-16 (Barcelona-Tortosa) i tot el corredor del Mediterrani, sense que hi hagi cap previsió de quan es restablirà la normalitat, malgrat la gravetat. «Nosaltres som els titulars del servei i quan hi ha una gestió inadequada, hem de ser capaços d’anar per la via judicial», va explicar Rull, que va atribuir l’incident de dilluns a un «problema de desinversió».\nFINS A CINC HORES DE RETARD\nL’avaria de Mont-roig del Camp segueix provocant endarreriments de fins a cinc hores en les circulacions que donen servei tant al Camp de Tarragona com a les Terres de l’Ebre. Això, segons Rull, és conseqüència de l’existència d’«una xarxa mal mantinguda i sotmesa a uns nivells de desinversió alarmants». «No pot ser que en el tram més congestionat del sistema ferroviari català amb via única, per on circulen mercaderies, l’Euromed, els Talgo i els regionals, no hi hagi garanties davant d’un incident com aquest», ha denunciat el conseller. Rull també ha qualificat d’«inacceptables» els nivells de puntualitat ordinaris (sense incidents) de la zona, que estan per sota del 30%. Per tot això, ha demanat a Adif «un calendari clar i cert de quan es resoldrà». I ha recordat que dels 306 milions d’euros d’inversió previstos entre el 2014 i el 2016 només han entrat en servei el 2%, i que tan sols s’han executat el 25% de les inversions que Adif tenia previstes a Catalunya per al 2015 i el 5% de les de Renfe.\nTemes: Transport públic Adif Renfe Josep Rull Rodalies


Informe Mensual de Comerç Exterior d'Espanya i Catalunya. Agost 2019 - Club Cecot Internacionalització\nInforme Mensual de Comerç Exterior d’Espanya i Catalunya. Agost 2019\nClub Cecot InternacionalitzacióNovetatsInforme de comerç exteriorInforme Mensual de Comerç Exterior d’Espanya i Catalunya. Agost 2019\n5 de novembre de 2019 11 de novembre de 2019 / Per Club Cecot Inter. / Boletin • Informe de comerç exterior/\t0 Comentaris\nSegons dades de la Secretaria d’Estat de Comerç les exportacions espanyoles van arribar als 19.436,3 milions d’euros, un 6,2% menys que l’any anterior mentre que les importacions van arribar als 23.421,2 milions d’euros, un 1,5% menys que l’any anterior.\nA Catalunya, segons la Direcció Territorial de Comerç, les exportacions van descendre un 4,7% interanual, arribant als 4.788,9 milions. En comparació amb el mes de juliol 2019, van descendre un 29,9%. Les exportacions catalanes representen el 24,6% del total exportat a Espanya. Les importacions van augmentar un 5,1% interanual, arribant a 6.739,6 milions d’euros però, van disminuir un 16,5% intermensualment. Les importacions catalanes representen el 28,8% del total importat per Espanya.\nEn el següent enllaç trobareu el document complert


L'Ajuntament de Barcelona demana consultar l'ocupació de les platges abans d'anar-hi\nPublicat 13/6/2020 14:03:04 +02:00CET\nL'Ajuntament de Barcelona ha demanat que es consulti el nivell d'ocupació de les platges de la ciutat --a través de la pàgina web del consistori-- abans d'anar-hi, en començar la temporada de bany amb les mesures de seguretat pel coronavirus.\nSi l'indicador està verd, significa que l'ocupació és de menys del 40%; si està groc, del 40-60%; i si està taronja o vermell, l'ocupació es considera alta, per la qual cosa es recomana anar a altres platges amb menys persones, informa l'Ajuntament aquest dissabte en un comunicat.\nAquesta setmana s'han instal·lat els 18 videosensors per calcular l'ocupació d'aquests espais, i també s'ha desplegat un equip informador a totes les platges per acompanyar la ciutadania i assegurar que es mantinguin les distàncies de seguretat entre persones i grups.\nÉs important no concentrar-se en la zona més propera al mar, sinó que la gent ha de distribuir-se per tota la sorra, i es recorda que no es pot accedir als espigons.\nTambé s'ha engegat el servei de salvament i socorrisme a totes les platges, que funcionarà de manera habitual, i les dutxes també estan en funcionament.\nEl Centre de la Platja --l'equipament municipal d'educació ambiental i informació-- està obert només de forma telemàtica, mentre que el servei de bany assistit es reprendrà quan les mesures de salut pública ho permetin.\nL'espai per a gossos a la platja de Llevant ja està obert al públic, seguint les mateixes mesures d'aforament i seguretat, i, per entrar-hi, un membre de l'equip informador farà la lectura del xip de l'animal.\nSi es desitja accedir a les platges per fer esport entre les 10 i les 18 hores, ha de fer-se en les tres zones de pràctica lliure: a Nova Icària, Bogatell i la Mar Bella --fora d'aquest horari pot fer-se lliurement a totes les platges--.


La Mesa no destitueix Muro i JxCat es queda sol en l'intent de cessar-lo\nEl president del Parlament, Roger Torrent, parlant amb el secretari general del Parlament, Xavier Muro, i el secretari primer, Eusebi Campdepadrós | ACN\nCap grup dona suport a la proposta feta a la reunió i el secretari general aprofita la reunió per defensar-se\nper ACN 18 d’agost de 2020 13:21\nEl secretari general del Parlament, Xavier Muro, no serà destituït del seu càrrec. JxCat ha portat a la reunió de la Mesa del Parlament, tal i com havia anunciat, la seva proposta perquè sigui desposseït del seu càrrec després d'haver-se negat a publicar íntegrament les resolucions aprovades al ple sobre la monarquia per no contradir les instruccions i advertències del Tribunal Constitucional. JxCat, però, no ha aconseguit el suport de cap de les formacions de la cambra i la seva iniciativa ha quedat desestimada sense ni tan sols ser votada, segons fonts de la Mesa. La reunió, celebrada telemàticament, ha estat aprofitada per Muro per defensar el seu paper i exposar els motius legals i d'advertències que el van portar a actuar així.\nLa Mesa s'ha reunit aquest dimarts al matí per videoconferència i, com passa habitualment, hi ha assistit també els partits sense representació amb veu però sense vot. Com passa també sempre, Muro ha estat també a la reunió, i davant la crítica per la seva actuació amb les resolucions sobre la monarquia i la petició de JxCat perquè cessi en el seu càrrec, ha optat per defensar-se. El secretari general ha volgut explicar que ell és el responsable de les publicacions al BOPC i que, segons el seu criteri, la Mesa o els seus membres no podrien substituir-lo en aquesta tasca. I és que Muro, com ja havia defensat anteriorment i també al propi BOPC, considera que és el seu "deure impedir qualsevol actuació que incompleixi les interlocutòries del TC" i els advertiments que el tribunal li ha fet directament.\nFonts de la Mesa han explicat també que després que cap partit hagi donat suport explícit al cessament de Muro, el president del Parlament, Roger Torrent, ha volgut tancar el debat lamentant la situació produïda. En aquest sentit, ha garantit que mentre sigui president se seguiran admetent a tràmit totes les iniciatives dels grups perquè sempre ha mantingut que en un Parlament s'hi ha de poder parlar de tot. Malgrat això, ha denunciat "la persecució del sistema judicial espanyol al dret a la representació política i a la llibertat d'expressió" i ho ha considerat "incompatible amb un sistema democràtic" i que, en aquest cas, a més, "afecta a polítics i també amenaça a funcionaris".\nAixí, Torrent ha dit a la Mesa que creu que els polítics han d'assumir les conseqüències de les seves decisions, "encara que tinguin un elevat cost personal, però no es pot exigir als funcionaris que entomin els costos de la repressió per decisions que prenen els polítics", tal i com apunten les mateixes fonts. "És molt greu que no es publiquin íntegrament resolucions aprovades pel Ple del Parlament, però la culpa de que això passi és del TC que amenaça treballadors públics amb conseqüències penals si desenvolupen les seves funcions", ha reiterat Torrent, tornant a l'argument que ja havia explicat anteriorment.\nJa abans de la celebració de la Mesa els partits constitucionalistes s'havien mostrat completament contraris a la destitució de Muro i li havien donat suport. Des d'ERC i la CUP, tot i ser contraris a que les resolucions no es puguin publicar íntegrament, havien demanat no apuntar als treballadors del Parlament i ja havien manifestat la seva incomoditat amb la petició de JxCat. Des de la CUP, però, sí eren favorables a que els membres de la Mesa assumissin una eventual publicació íntegra dels textos malgrat el criteri dels tècnics per l'avís judicial.


libreoffice – Apunts de Tecnologia\ntransposar una cel·la\nUn “truc” ràpid:\nCom passar de\nUna cel·la amb a/b/c/d/e\nA una cel·la amb\nÉs dir, com “transposar” una cel·la?\n1. OpenOffice.org / LibreOffice\namb aquesta fòrmula: =SUBSTITUEIX(A1;”/”;CARAC(10))\ns1 = ThisComponent.Sheets.getByName(“Full1”).GetCellByPosition(0,0).String\ns2 = Replace(s1, “/”, Chr(10))\nThisComponent.Sheets.getByName(“Full1”).GetCellByPosition(0,1).String = s2\nUna fórmula pràcticament idèntica: =SUSTITUIR(A1;”/”;CARACTER(10))\ns1 = Hoja1.Cells(1, 1)\nHoja1.Cells(2, 1) = s2\nL’única diferència en el BASIC és la forma d’accedir a les cel·les.\nstsoftlliure\tlibreoffice, ooobasic, OpenOffice.org\tDeixa un comentari 20 febrer 2011 18 Març 2012 1 Minute\nObrir, reemplaçar, desar i tancar amb OpenOffice.org Basic i amb VisualBasic\nAquesta setmana passada un conegut em va demanar el següent: en un full d’excel tenia, en la primera columna un prefix, i en la segona un nom. Es tractava de, per a cada prefix de la primera columna, fer una copia d’un document word a una carpeta de destinació donant-li de nom, el prefix corresponent, més una part fixa. A continuació, calia substituir dins del document, un text determinat pel nom respectiu de la segona columna.\nDe fet, això no és més que la combinació d’un text amb una taula i no és res que no es vingui fent des de temps immemorials. Poc o molt tots els processadors de text disposen d’una opció de combinació per a fer, per exemple, emailings.\nEn tot cas el conegut aquest partia d’un full Excel i d’un fitxer Word i no semblava disposat a investigar en els misteris de la combinació de documents. Així que em va demanar si el podia ajudar. Realment, el problema no acabava d’adaptar-se exactament a la combinació de documents per a correspondència, així que em va semblar que era una bona ocasió per a exercitar-me amb les macros d’Excel i Word.\nDoncs bé, vet aquí l’esquema general de la solució que li vaig donar. Vaig fer una macro amb excel. Va ser necessari incloure les referències als documents de MSWord per a poder utilitzar-ne els objectes. El procés general era executar primer la creació dels documents i, a continuació, la substitució.\nTambé hauria pogut fer-ho tot d’una tacada.\nSuposarem aquest full excel:\npre1 Substitut 1\npre2 Substitut 2\npre3 Substitut 3\npre4 Substitut 4\npre5 Substitut 5\ni el següent doc. word: plantilla.doc\nAixò és un experiment.\nEs tracta de substituir #NOM# per un text que tinc al Calc\nI fer-ne un munt de còpies.\nA continuació, les macros d’Excel en Visual Basic. Primer de tot, ubico la plantilla.doc a la carpeta C:\_fitxers\_\nTambé creo la carpeta de destinació C:\_fitxers\_copies\n‘ Generar els fitxers\nDim sFitxer As String\nDim sPathBase As String\n‘ crea un objecte FileSystemObject\nsPathBase = “C:\_fitxers\_”\nFor i = 3 To 22\nsPrefix = Hoja1.Cells(i, 1)\nfs.CopyFile sPathBase & “plantilla.doc”, sPathBase & “copies\_” & sPrefix & “copia.doc”\n‘ A cada un dels fitxers generats, fa la substitució de #NOM# pel text de la columna 2\nDim wrdApp As Word.Application ‘Object\nDim wrdContent As Word.Range\nDim sSubstitucio As String\nsSubstitucio = Hoja1.Cells(i, 2)\nSet wrdDoc = wrdApp.Documents.Open(sPathBase & “copies\_” & sPrefix & “copia.doc”)\nSet wrdContent = wrdDoc.Content\nFindReplace wrdContent, “#NOM#”, sSubstitucio\nSet wrdContent = Nothing\nSub FindReplace(wrdContent As Word.Range, sOriginal As String, sSubstitut As String)\n‘- FIND & REPLACE\n.Text = sOriginal\n.Replacement.Text = sSubstitut\n.Format = Falsei\nDoncs bé, això mateix es pot fer amb OpenOffice.org (o LibreOffice, si ja heu fet el canvi). El plantejament és molt similar. Creo una macro a OpenOffice.org Calc (el full de càlcul) que copiarà un document d’OpenOffice.org Writer a una carpeta de destinació per cada fila de la columna de prefixes. Per a cada copia, l’obrirà, reemplaçarà #NOM# pel valor corresponent de la columna 2, desarà els canvis i tancarà. Vet aquí el codi:\nsPathBase = “/home/albert/fitxers/”\nmsgbox “Creats els fitxers”\nmsgbox “Substitució realitzada”\n‘ genera els fitxers de plantilla\nSub generarFitxers(sPathBase as String )\nsPrefix = “”\nsPrefix = ThisComponent.Sheets.getByName(“Full1”).GetCellByPosition(0,i).String\nif Not FileExists(“file://” & sPathBase & “prova”) then\nMkDir( sPathBase & “prova”)\nFileCopy sPathBase & “plantilla.odt”, sPathBase & “copies/” & sPrefix & “copia.odt”\n‘ A cada un dels fitxers generats, fer una substitució total\nSub Substitucio(sPathBase as String)\nDim sNomFitxer as String\nDim sUrlNomFitxer as String\nDim sNomNou As String\nDim docWriter as Object\nsNomNou = ThisComponent.Sheets.getByName(“Full1”).GetCellByPosition(1,i).String\nsNomFitxer = sPathBase & “prova/” & sPrefix & “copiaplantilla.odt”\nsUrlNomFitxer = convertToUrl(sNomFitxer)\ndocWriter = starDeskTop.loadComponentFromUrl (sUrlNomFitxer, “_blank”, 0, Array())\nFindReplace docWriter, “#NOM#”,sNomNou\n‘ cerca i substitueix text\nSub FindReplace(objDoc as Object, sOriginal As String, sSubstitut As String)\ndim objReplace as Object\nobjReplace = objDoc.createReplaceDescriptor\nobjReplace.SearchRegularExpression = True\nobjReplace.SearchString = sOriginal\nobjReplace.ReplaceString = sSubstitut\nDestacaria com en OOoBasic, el tractament de fitxers està incorporat al llenguatge, a diferència del VBA en el que cal invocar un objecte FileSystemObject.\nTambé, el diferent accés a les cel·les en OOoBAsic (GetCellByPosition) i en VBA (Cells).\nMolt important: en OOoBasic, degut a que es tracta d’un aplicatiu multiplataforma, és necessari convertir el nom dels fitxers a una forma d’URL neutral. Això es fa amb ConvertToURL.\nLa càrrega del fitxer, en OOoBasic es fa amb StarDesktop.LoadComponentFromURL. En canvi, a VBA faig new Word.Application\nLa cerca i substitució dins del fitxer de text és sensiblement diferent entre OOoBAsic i VBA.\nFinalment, guardar i sortir , en OOoBAsic es fa a partir de mètodes de l’objecte Document (StoreAsURL, per desar, i Close, per tancar. A VBA, en canvi, desar es fa amb un mètode de l’objecdte del document, Save, i sortir, de l’objecte de d’aplicació, Quit.\nstsoftlliure\tlibreoffice, ooobasic, OpenOffice.org\tDeixa un comentari 20 febrer 2011 18 Març 2012 5 Minutes\nJa ha arribat LibreOffice 3.3\nEl que diu el títol del post. Des de fa uns quants dies, que ja està disponible el LibreOffice 3.3 i en català. Recordem que es tracta d’un fork creat per a mantenir-se com programari lliure pur i, d’aquesta forma, evitar que possibles canvis de política d’Oracle, els principals patrocinadors de l’OpenOffice.org , poguessin acabar amb la independència de la suite ofimàtica de referència en el món del programari lliure.\nEn tot cas, estem parlant de l’OpenOffice.org de tota la vida, amb les millores i correccions que caldria esperar d’una nova versió, però sense grans canvis (potser el canvi més evident és que ja no apareix el logo d’Oracle en la pantalla d’inici).\nLibreOffice 3.3, nova versió, nou nom, nova etapa. Però sempre Programari Lliure!\nDes d’aquí el podeu descarregar.\nstsoftlliure\tlibreoffice\tDeixa un comentari 30 gener 2011 1 Minute


El gol de Wu Lei fa esclatar les accions de Rastar a la borsa xinesa - La República Esportiva\nEl gol de Wu Lei al Barça no només li va servir a l’Espanyol per sortir vius del derbi del passat dissabte. Segons informen diversos mitjans xinesos, el grup Rastar, propietat del president perico Chen Yansheng, ha pujat a la borsa un total de 120 milions.\nA més de la gran repercusió mediàtica, el gol també va tenir un fort impacte a les xarxes socials. L’etiqueta #GoldeWuLei va tenir més de 220 milions d’impressions a Sina Webo, l’equivalent a Twitter a la xina.\nD’aquesta manera l’Espanyol aconsegueix un dels objectius amb el fitxatge del pilota d’or xinès, l’esportiu i la seva presència en aquell país.


Els veïns de Santa Bàrbara rebutgen el projecte de la planta de compostatge – Marfanta\nUn veí de Santa Bàrbara votant en la consulta popular sobre la instal·lació d'una planta de compostatge de fems al terme municipal. // ACN.\nEls veïns de Santa Bàrbara (Montsià) han rebutjat la instal·lació d’una planta de compostatge de fems d’aviram a quatre quilòmetres del nucli urbà. En la consulta popular, celebrada aquest diumenge, 448 veïns han votat en contra del projecte, 171 ho han fet a favor i hi ha hagut dos vots en blanc i deu de nuls. Segons dades de l’Ajuntament, hi han participat 654 persones de les 3.183 que estaven cridades a votar i la participació s’ha xifrat en un 20,5%. La plataforma veïnal contrària a la instal·lació ha celebrat el resultat i ha tornat a demanar que es retiri el projecte. El govern municipal s’ha compromès a treballar pel ‘no’, tot i reconèixer que serà difícil aturar el projecte legalment per l’actual estat de la tramitació.\nEmparant-se en la Llei de consultes populars de la Generalitat, l’Ajuntament de Santa Bàrbara ha formulat aquest diumenge a prop de 3.200 veïns del municipi –majors de 16 anys– aquesta pregunta: “Vols que s’instal·li una planta de compostatge i de gestió de residus i dejeccions ramaderes, que estaria situada al punt quilomètric 4,2 de la carretera T-1025 que va de Santa Bàrbara al Mas de Barberans?”.\nEl vídeo de la notícia de Canal 21 Ebre.\nSegons el portaveu de la plataforma veïnal que s’oposa a la planta de compostatge, Enric Lange, la resposta veïnal ha estat clara amb els 448 vots en contra la instal·lació: “La població no vol aquesta planta; això ens dona el coratge per seguir lluitant”. Tot i que reconeix que s’esperaven una participació més elevada, ha assegurat que el resultat avala que la població vol que s’aturi el projecte.\nTambé enviaran al Síndic de Greuges els resultats de la consulta per fer visible la problemàtica. “És molt dur que una població no vulgui aquest tipus d’empreses i que ho pugui fer perquè la llei les autoritzi. Volem que s’aturi el projecte”, ha afegit Lange. El portaveu també ha demanat que els regidors que encara no s’han posicionat públicament sobre la planta ho facin aquest dilluns.\n“Serà difícil frenar legalment el projecte”\nDe la seva banda, l’alcalde de la població, Antonio Ollés, ha considerat que la participació ha estat una “mica curta” però ha celebrat el bon funcionament de la consulta, ja que es tracta de la primera votació popular que organitzen al municipi. Amb tot, Ollés s’ha compromès a respectar el resultat de la votació, però ha advertit que no faran res d’il·legal. “A partir d’aquest dilluns treballarem pel ‘no’, el resultat ha estat clar; el ‘no’ guanya en una proporció de gairebé de tres a u”, ha afirmat el batlle, tot i que la consulta popular no és vinculant.\nTags: AMESABAAntonio OllésEcompost de l'EbreEnrique LangeMedi AmbientMontsiàSanta BàrbaraSocietat\nAixí sona ‘Bonaire 12’, la vida tortosina segons Arturo Gaya\nErcros invertirà 40 milions en els cinc centres de producció a Tarragona i l'Ebre


El vel d'Harmonia: de desembre 2020\nDes del passat 29 de novembre de 2020, al Centre d’Interpretació del Romanticisme a la Masia d’en Cabanyes de Vilanova i la Geltrú, es pot fer una interessant visita comentada a través del canal youtube (la pandèmia obliga a prendre mesures de protecció). La visita, que ha estat treballada durant el confinament, porta per títol Elles. Parlen les dones de la Masia d’en Cabanyes. Un viatge a la seva història oblidada. L’objectiu és fer visibles aquestes dones com a protagonistes de la història d’aquest indret amb carisma neoclàssic, il·lustrat. Dones que hi han viscut o que hi han tingut relació, com l’enamorada del poeta Manuel de Cabanyes, Antònia Ynglada. Mare que va ser del pintor Modest Urgell, era una dona culta, parlava en francès amb el seu pretendent poeta.\nElles sempre hi han sigut. Una altra cosa és que en sapiguem la traça, que n’hi hagi prou memòria, que les cròniques hi hagin posat el focus en unes més que en d’altres, segons el seu protagonisme més discret o més vistós, com Núria de Cabanyes, filla del pintor Alexandre de Cabanyes. Morta de tuberculosi com el poeta, tenia molta traça pel dibuix i es pot ben assegurar que es va perdre una ninotaire excel·lent com ho mostren els dibuixos que d’ella es conserven. Més discreta va ser la seva mare, Pilar Ricart, esposa del pintor Cabanyes i germana del també pintor Enric-Cristòfol Ricart. Pilar Ricart escrivia moltes cartes, segons se sap. Gran corresponsal, tenia inquietuds que la van abocar a estudiar esperanto i a estimar la pedagogia de Maria Montessori en la qual va fer educar els fills. De les dones de les generacions anteriors se’n saben traces perquè marits o germans en van deixar petja escrita, com ara la devoció amorosa que Josep Anton de Cabanyes tenia per la seva dona, Pepita d’Olzinelles, o l’estima que professava a la seva germana Dolors de Cabanyes, que va patir la desgràcia de perdre la seva filleta de manera poc clara. Casada amb un vidu, els fillastres no la veien amb bons ulls i una nova germana potser els hauria fet més prima l’herència. En coneixem la figura pel retrat de Viladomat que es pot veure al Museu Víctor Balaguer. Històries, cròniques, vides amb elles com a protagonistes en un viatge cap al seu descobriment.\n(article publicat a La Fura, 27 de desembre de 2020. A la fotografia, Núria de Cabanyes dibuixada pel seu pare, el pintor Alexandre de Cabanyes)\nPublicat per Teresa Costa-Gramunt a 19:00 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Antònia Ynglada, Centre d'Interpretació del Romanticisme, Dolors de Cabanyes, Masia en Cabanyes, Núria de Cabanyes, Pepita d'Olzinelles, Pilar Ricart\nPublicat per Teresa Costa-Gramunt a 16:12 1 comentari:


Vols barats de Granada-Jaén a Lima des de 490 € a Iberia\nVols barats Perú Lima Granada-Jaén-Lima\nVols barats de Granada-Jaén a Lima (LIM) de Granada-Jaén a Lima Granada-Jaén-Lima, Perú\nConsulta l’oferta de vols de Granada-Jaén a Lima i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Granada-Jaén a Lima.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Granada-Jaén a Lima fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Incrementen els controls al Croscat per acabar amb els visitants incívics - El Gerió Digital\nDes d'aquest setembre els grups que vénen a veure el volcà han de contractar un guia del parc\nDissabte, 12 d'octubre de 2013 11:46h\nUn visitant al Croscat en una de les parets on hi ha una pintada feta rascant amb la mà a la paret © ACN\nLourdes Casademont / Garrotxa / Santa Pau\nEls turistes que visiten en grup el volcà del Croscat de Santa Pau estan obligats a contractar un guia del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa des d'aquest setembre. Fins ara, mestres i monitors podien fer al mateix lloc un curs accelerat de dues hores de formació per ser els guies dels seus alumnes però s'ha decidit suprimir aquesta opció per augmentar el control i millorar la seguretat durant la visita.\nEs vol així acabar amb les actituds incíviques més habituals, com ara deixar missatges a les parets de la greda rascant la paret o accedir a peu a zones prohibides que el que fan és accelerar el procés d'erosió d'una zona natural ja de per sí molt sensible. Cares somrients o lletres inscrites a les parets de les graderes del volcà del Croscat són alguns exemples d'actituds incíviques que es registren a aquesta zona, la més visitada de tot el Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa. També hi ha qui opta per enfilar-se per llocs on està prohibit i específicament senyalitzat com ara a al peu de l'esllavissada principal del volcà, posant en risc la seva seguretat i accelerant el procés d'erosió de la zona. Així ho van fer fa dos anys, els estudiants d'una universitat de Saragossa, precisament de la facultat de Geologia, que van decidir penjar les imatges a Internet per mostrar la seva "proesa".\n"Aquest incivisme és una minoria, però si volem protegir i preservar la zona i prevenir riscos pensem que cal eliminar aquestes actituds o disminuir-ho al màxim", explica el director del parc, Xavier Puig, que recorda que el Croscat és l''emblema" de tot el parc. De fet, aquest volcà va ser l'origen de la protecció de la zona després de les extraccions de gredes i posterior restauració de l'espai, un cop finalitzada l'activitat.\nAquest entorn natural és d'una gran fragilitat, tal com explica el director. "La greda que forma el Croscat és un material molt erosionable amb la seva pròpia evolució natural de despreniments i talusos", que al mateix temps pateix la pressió d'una gran afluència de visitants. L'any passat van passar-hi 13.000 persones en grups organitzats, al marge de les visites individuals, i aquest any les reserves també estan anant a un bon ritme.\nRegular les visites guiades de grups\nLa fórmula escollida des de la Generalitat -que és la propietària de l'espai- per augmentar el control de les visites i la seguretat ha estat implantar des del setembre l'obligatorietat de contractar un guia del parc -n'hi ha un centenar- per poder fer una visita en grup, d'un màxim de vint persones. D'aquesta manera, s'elimina la possibilitat que es donava fins ara a monitors o mestres de formar-se durant dues hores al mateix espai per després fer l'explicació als seus alumnes. Segons els responsables del parc, la "debilitat" d'aquesta modalitat es trobava en què no hi havia un control suficient dels visitants i coincidien massa grups a la vegada, de manera que no es garantia l'ordre, la protecció i la seguretat durant les visites. Ara, en canvi, s'ha establert que no poden coincidir més de sis grups de 20 persones com a màxim. També s'ha creat un registre d'incidències per tal de controlar les actituds incíviques i fer el balanç de la restricció en els pròxims mesos.\nLa mesura ja ha generat algunes queixes. És el cas del centre de lleure Arriant, que des de fa anys que organitza visites al Croscat. Un dels seus representants de la cooperativa, Joan Francesc Borrero, critica aquest nou reglament perquè els exclou i els obliga a contractar un guia del parc quan abans ho assumien amb personal propi prèviament format. Des del parc, asseguren que han rebut molt poques queixes però que estudiaran cas per cas per intentar buscar una solució.\nLa inversió per tenir la zona en condicions\nReparar els danys provocats per les actituds incíviques suposen hores de feina del personal i per tant un cost econòmic que es vol evitar. El manteniment ordinari de la zona requereix un cost de gairebé 60.000 euros a l'any. Al marge d'això, també es van impulsant mesures concretes per millorar els accessos i les instal·lacions. La més recent ha estat la pavimentació del principal accés del Croscat amb un material innovador, format per la mateixa terra del sòl barrejada amb resines que compacten el terreny i l'estabilitzen. Aquesta obra, que s'ha fet durant aquesta setmana, ha tingut un cost de 35.000 euros i el 90% l'ha assumit des del parc i el restant l'ha pagat l'Ajuntament de Santa Pau. El seu alcalde, Josep Companys, explica que les pluges i la freqüentació de visitants havien malmès el camí i ara confien poder-lo tenir en bones condicions.


Denunciaran la Generalitat per “confinar” avis de residències vacunats i negatius de Covid-19 Denunciaran la Generalitat per “confinar” avis de residències vacunats i negatius de Covid-19 – El Món\nDenunciaran la Generalitat per “confinar” avis de residències vacunats i negatius de Covid-19\nLa Coordinadora de Familiars 5+1 lamenta que en canvi es deixi treballar el personal no vacunat\nBarcelona Joan Antoni Guerrero Vall 03/09/2021 11:27 am\nEl col·lectiu de familiars de residències Coordinadora de Familiars 5+1 ha posat el crit el cel per les noves mesures de la Generalitat aplicades a les residències de gent gran. En un comunicat, l’entitat avisa que denunciarà la situació a la Fiscalia Superior de Justícia de Catalunya. Una de les mesures que aquesta organització critica és el fet que en el nou pla de mesures es contempli aïllar durant 14 dies avis de residències que estan vacunats i que han donat negatiu de Covid-19, però que són contacte estret d’un positiu. En canvi, es critica que es deixi treballar personal no vacunat, que hagi donat negatiu, però que sigui contacte estret d’un positiu. Els avis, contràriament, hauran d’estar aïllats a la zona groga, no podran sortir a l’exterior ni rebre visites de familiars.\nEn un dur comunicat, la Coordinadora de Familiars 5+1 ha dit que deixar treballar personal no vacunat “és jugar a la ruleta russa amb els residents”. Quant als avis aïllats, l’entitat considera que seran “presos sense delicte ni condemna”. En conseqüència considera que les mesures de la Generalitat són “il·legals”. “Són presos sense delicte ni condemna”, afirma l’associació. L’entitat creu que confinar persones sanes impedint-los reunir-se amb la família i sortir a l’exterior sense demanar autorització al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) afecta l’exercici del dret fonamental de reunió i al de la lliure circulació.\nEl pla de la Generalitat estipula pels treballadors no vacunats o incorrectament vacunats “es realitzarà tres cribratges setmanals a dies alterns” i “es recomana que dues proves siguin TARs i altra PCR, ambdues amb automostra nasal”. En cas de ser contacte estret de positiu, els treballadors no vacunats “continuaran treballant mentre les proves vagin sortint negatives”. “Durant aquest període caldrà seguir mantenint estrictament totes les mesures de protecció personal (EPI) i vigilant el seu estat de salut durant 14 dies”, agrega el document.\nEn cas de residents vacunats el protocol diu que no caldrà que facin quarantena però “aquests residents no han d’estar en contacte amb els residents no exposats al virus ni amb els residents malalts” de maner que “cal ubicar-los a la zona groga”. Així mateix, el document diu que “durant aquest període de 14 dies la persona no podrà realitzar sortides ni rebre visites, a no ser que el suport o el procés d’atenció a les persones ho aconselli, com per exemple un trasllat urgent a un centre sanitari o en situacions de final de vida”.\nLa Coordinadora 5+1 considera que aquestes mesures suposen el confinament dels avis i que el document confón en dir primer que no caldrà que facin quarantena, però afirmant al mateix temps que cal ubicar els avis a la zona groga i no deixar-los sortir del centre. Fonts de la Generalitat han confirmat a EL MÓN que el protocol que vol denunciar la coordinadora és vigent, però no ha fet comentaris sobre les crítiques.\nCal dir-ho 03/09/2021 1:27 pm\nAra alguns i l'extrema dreta espanyola tothora denuncien per qualsevol cosa... Però qui denunciarà i investigarà els responsables d'edificar, i permetre-ho, en zones inundables i de col·locar obstacles (murs, desguassos massa petits...) en barrancs (barranc de St Jaume i barranc del Llop...), afectats per les barrancades o aiguats del Montsià ?


Arquitectura civil i religiosa — Oñatiko udala\nRecórrer Oñati és repassar un catàleg d'estils artístics, de concepcions urbanes, d'elements històrics, on gairebé no falta res des del gòtic de les talles de les ermites i esglésies i les cases-torre, fins l'art d'avantguarda d'Arantzazu, passant, per descomptat, per una impressionant col·lecció de construccions i retaules renaixentistes i una gens menyspreable quantitat d'edificis civils i religiosos barrocs, sense deixar de costat les aportacions del segle XIX, amb les seves fonts, el seu urbanisme, l'església neogòtica dels Lateranenses, etc. De tota aquesta plèiade de possibilitats podem optar per destacar tres elements: el monestir de Bidaurreta i les places de Santa Marina i dels Furs.\nJuan López de Lazarraga, poderós cortesà dels Reis Catòlics i la seva dona Juana de Gamboa, van decidir construir-se una sepultura digna en la seva terra natal i van fundar per a això el monestir de clarisses franciscanes de Bidaurreta. Construït als inicis del segle XVI es resol en un encreuament d'estils: gòtic, renaixentista i mudèjar; els elements característics d'aquest últim es troben a la zona de clausura: el claustre i sobretot el preciós artesanat del refectori. A l'església trobem el sepulcre dels fundadors, bastant senzill, però també les 218 sepultures d'altres tantes famílies d'Oñati que durant tres segles van inhumar allà els seus morts. Dos retaules cridaran la nostra atenció en aquest temple; el més gran és barroc i sobre la seva fusta sense daurar destaquen tot un munt de sants que emparen una coronació de la Verge situada sobre una balconada volada veritablement efectista.\nEl retaule plateresc, del 1533, pot ser el primer dels renaixentistes que es va llavorar a Guipúscoa, va participar en la seva talla l'escultor d'oñati, en Juan de Olazaran. Dedica el primer cos al Nou Testament i el segon a l'Antic. El seu encant principal rau en el tractament una mica ingenu i maldestre de les talles; així, són inoblidables la creació d'Eva, treta de la costella d'Adam, la desobediència, la serp de la qual posseeix un cap d'humà o el càstig, que recorda l'adagi medieval de "quan Eva filava i Adam llaurava".\nLa Plaça de Santa Marina constitueix un notable conjunt elaborat al llarg dels segles XVI i XIX. Allà es donen cita bona part dels elements característics de l'esperit il·lustrat i burgès, pràctic i afectat d'alguna ostentació, però sòlid i equilibrat: els magnífics palaus barrocs d'Antia i Madinabeitia; el no menys bell de Baruekua, de transició entre barroc i el neoclàssic, que va pertànyer al baró d'Areizaga, sogre del Comte de Peñaflorida i la casa de Moyua, típicament vuitcentista, actual Casal de Cultura, sense oblidar la font i els jardins dels palaus.\nLa Plaça dels Furs suposa, després de la incorporació d'Oñati a la província, la culminació d'un pla urbà que organitzés el plànol fragmentat de la Vila, atorgant una superioritat simbòlica a l'element polític i civil encarnat en l'espai de la plaça i l'Ajuntament que la presideix. Per a això es van haver de cobrir el riu i els bassals que confluïen allà i es van aixecar dos edificis amb arcades, un dels quals condemnava l'absis de la parròquia. Segons la concepció neoclàssica es va construir a la plaça un frontó i es va deixar oberta la perspectiva al sud, només clausurada pels cims d'Aloña.\nEl projecte és de Mariano José de Lascurain, i també va participar en l'obra el futur redactor del Pla de l'Eixample de Donostia, l'Antonio Cortázar. El Consell, obra de Martín de Carrera, resulta, amb el seu afrancesament rococó, molt decorat pel que s'acostuma al país. Al seu costat, se situen la torre i palau de Lazarraga, inicialment gòtica. La part del palau va reformar-se i ampliar-se als segles XV-XVI; pel que la torre de gran sabor medieval, compta amb uns esgrafiats molt castellans i una porta defensiva tatxonada i subjectada amb fleix.


Dubtes de llengua: Xocolate\nContinuant amb el tema de les males traduccions de l'anglés, hom pot trobar la situació aquesta: ai, com trobe a faltar quan era menudet i feia fred i plovia i en arribar a casa de l'escola em feia una xocolata calenta.\nA ma casa, quan teníem aquest oratge i ens abellia fer-nos alguna beguda que ens escalfara, tiràvem mà del xocolate. Diem, simplement, ara ens farem un xocolate i hi mullarem unes valencianes. He pogut sentir en sèries traduïdes al castellà (i alguna en català) que els personatges es fan xocolates calentes, una concepte totalment pleonàstic perquè si ens volem escalfar és evident que el xocolate ha de ser calent. En anglés el nostre xocolate que lleva el fred del cos es diu hot chocolate i com hom ja deu haver comprovat, traduir exactament xocolate calent no és una gran tasca de traducció al fet cultural del nostre idioma.\nNota: al tall del tema, una altra cosa serà si xocolate o xocolata, que ja tractaré més avant.\nPublicat per dospoals a 9:35\nA Tavernes la gent en diu "xicolate". A mi m'agrada molt, sempre que siga del pur, sense llet i amb un contingut de cacau elevat. Fred, calent, ratllat, en pols... llépol que sóc.\n19 de gener de 2010 a les 0:15\nPer falles sempre he sentit "fer una xocolatà" mai calenta, però. És una bona observació. Tanmateix nosaltres mai "mullàvem"; tans sols "sucàvem", fins i tot en castellà. Coses de l'apitxat horrorós de l'horta... Jes\n19 de gener de 2010 a les 12:07\nJa sabem uns quants com ets de llèpol.\nSobre mullar i sucar, el text està en dansa.\nL'apitxat de l'Horta no és tan horrorós com tots dieu i, a més, dóna molt a parlar a tots, per tant... :-)\nJo no crec que dir "xocolata calenta" siga necessàriament fer-ne un ús pleonàstic. Potser ara associem "xocolata" a una cosa calenta, però xocolata n'hi ha de molts tipus.\nEn el cas concret que comentes, potser sí que es fa un ús pleonàstic, però és normal, ja que es pretén enfatitzar "calor" front a "fred".\n26 de gener de 2010 a les 9:02\nEvidentment que siga pleonàstic o no depén de la situació: no ho seria per exemple si diguérem: (en una conversa)\n-Ei, isc ara de la dutxa. Està calenta o freda la xocolata?\n-No patisques, està calenta encara.\n-Que bé, encara em fare la xocolata calenta.\nAra, al que jo vull referir-me és com a concepte: el que nosaltres diem "Anem a ca Valor a fer-nos un xocolate" en anglés hom diria un "hot xocolate". És ací on està la mala traducció de l'anglés de què parle.\nEn valencià no fem la distinció entre xocolate de pastilla i desfet: a tot li diem xocolate. L'anglés sí.\n26 de gener de 2010 a les 9:48\nUs fa una tasseta de xicolate amb ensaïmadetes acabades de fer?\n28 de gener de 2010 a les 16:55\nM'agrada molt el teu blog! Totes aquestes coses de la llengua m'apassionen!\n4 de febrer de 2010 a les 17:01\nM'agrada que t'agrade. Sigues-hi benvingut.\n5 de febrer de 2010 a les 8:35\nPer descomptat que és solament "xocolata" o "xocolate". Però quan és necessari precisar, si per exemple es poden confondre i donar-te una presa de xocolata en comptes d'una tassa de xocolata, és ben genuí "xocolata desfeta" (vegeu el DIEC) o "xocolata cuita".\n6 de febrer de 2010 a les 21:37\nHe entrat al teu blog procedent del del "llèpol" :)) M'agradarà seguir-te.\nEstic d'acord amb l'anònim anterior, ja que sempre he sentit dir "xocolata desfeta", la qual, està clar, pot estar més freda o més calenta.\n14 de febrer de 2010 a les 12:24\nMoltes gràcies per al visita. Sí que és un bon llèpol, sí!\n14 de febrer de 2010 a les 12:44\nAra que hi pense,em sembla que l'adaptació "natural" d'aquest mot a la nostra llengua hauria d'ésser "xocolat", Aquesta pronúncia no deu pareix insòlita en unes quantes comarques.Sospite que sense el fintre castellà, aquest hauria estat el resultat. Jes\n25 de febrer de 2010 a les 21:33\nAquesta era la conclusió a què volia arribar tot partint d'aquest text i el de les lletres, i que per error de càlculs no he penjat encara: que ni xocolate no xocolata, sinó xocolat.\n25 de febrer de 2010 a les 22:10\nA mi tant l'un com l'altre em sonen horrorosos. D'ara en avant sempre diré "xocolat". Jes\n26 de febrer de 2010 a les 12:28\n"xocolata/e desfet/a". Si el mot nos haguera arribat d'una altra llengua que l'espanyol diríem "el xocolat" com en occità "lo chocolat"\n2 d’octubre de 2014 a les 11:54\nCertament, cal reivindicar "xocolat"\n2 d’octubre de 2014 a les 18:14