AGENDA DESEMBRE 2018 - Visitpalafrugell\nVine i gaudeix de totes les activitats programades per al mes de Desembre 2018 a Palafrugell (Calella, Llafranc, Tamariu, Llofriu, Ermedàs). Música, ball, pista de gel, Nadal, campanades, teatre, concerts, mercats, visites guiades i molt més!\nAGENDA D’ACTIVITATS DE DESEMBRE 2018\nVOTA EL TEU APARADOR PREFERIT!\nEntra aquí i vota el teu aparador preferit! Passeja per Palafrugell, mira els aparadors decorats per les festes nadalenques i vota l’aparador que més t’agradi! Entraràs en el sorteig d’un menú per a dos persones de la campanya gastronòmica de la Garoinada! Tens temps fins el 6 de gener per votar!! Els comerços que [...]\nAgenda d’activitats Desembre 2018 Vine i gaudeix de totes les activitats programades per al mes de Desembre 2018 a Palafrugell (Calella, Llafranc, Tamariu, Llofriu, Ermedàs). Música, ball, pista de gel, Nadal, campanades, teatre, concerts, mercats, visites guiades i molt més! També ens pots seguir a www.facebook.com/turisme.palafrugell o bé a www.palafrugellcultura.cat AGENDA D’ACTIVITATS DE DESEMBRE 2018 [...]\nDe l’11 de gener al 31 de març de 2019 Un total de 10 restaurants de Palafrugell celebren les jornades gastronòmiques “La Garoinada”, que te com a plat principal la garoina (també conegut com eriçons de mar). MÉS INFORMACIÓ SOBRE LA GAROINADA 2019 Vídeo de la garoinada aquí\nCAP D’ANY A PALAFRUGELL\nLa nit de cap d’any, passa-la a Palafrugell! La nit del 31 de desembre, a partir de les 23.30 h el dj Karloss Selektah estarà a la Plaça del Priorat de Santa Anna, al costat de l’església, per seguir les campanades en directe i entrar al nou any amb una sessió de la seva música. [...]\nNADAL A PALAFRUGELL I PISTA DE GEL\nArriba Nadal a Palafrugell i Pista de Gel Una activitat totalment tradicional, que aquest any celebra la seva 14 ena edició, amb moltes sorpreses i regals per tothom!! A dins la Bòbila, del 14 de desembre al 6 de gener de 2019, tindrà lloc juntament amb la pista de gel, tot un ventall d’activitats totalment gratuïtes, [...]\nCOMPRA A PALAFRUGELL. AQUÍ HO TROBARÀS TOT!\nCompra a Palafrugell. Aquí ho trobaràs tot! Campanya comercial especial 22, 23 i 24 de desembre Descarrega’t aquí EL PROGRAMA COMERCIAL ESPECIAL Del 14 al 24 de desembre, les teves compres a Palafrugell tindran premi!! Vine a Palafrugell, compra i aconsegueix directament i sense sorteigs, vals descomptes de 5€ per bescanviar als comerços i restaurants adherits, [...]\nDe dilluns a divendres de 10.00 a 17.00 h. Dissabtes de 10.00 a 13.00 h i de 16.00 a 19.00h. Diumenges de 9.30 a 13.30 h.\n© 2018 Tots els drets reservats\tCookies Nota legal


Cuina de disseny en blanc amb illa | Punt de Vista Cuina de disseny en blanc amb illa – Punt de Vista\nCuina de disseny en blanc amb illa\nAquesta cuina es troba en un pis al qual li vam fer una reforma integral. Vam aprofitar per ampliar l’espai de la cuina agafant-lo de l’habitació adjacent. D’aquesta manera va quedar una cuina d’àmplies dimensions capaç d’allotjar una illa feta a la mesura dels clients.\nElls són apassionats de la cuina i els agrada molt compartir en família tasques culinàries. Per això l’illa té una zona de rentat i preparació i una zona per menjar 4 persones.\nDarrere de l’illa es van col·locar una sèrie de mobles columna amb tots els electrodomèstics necessaris per a una cuina. També hi vam afegir molta zona d’ emmagatzematge. Completa el conjunt la zona de cocció amb una potent campana decorativa i una petita pica per rentar fruita i verdura.\nEls clients desitjaven una cuina lluminosa, còmoda i funcional amb una estètica que perdurés en el temps. Vam escollir el blanc com a base tant per a mobles com per als fogons. Vam completar el conjunt amb parets en gris verdós que aporten serenitat a l’ambient.\nReforma i ampliació d'una cuina


About: Campanes roges. Vaig veure néixer un nou món\nCampanes roges. Vaig veure néixer un nou món (en rus: Красные колокола. Я видел рождение нового мира, Krasnie kolokola. Ia videl rogdenie novovo mira) és una pel·lícula soviètica de 1982 dirigida per Serhí Bondartxuk. La pel·lícula, de gènere biogràfic-històric pren com a base les memòries del periodista americà John Reed, que relata en el seu diari Deu dies que sacsejaren el món les seves experiències viscudes durant la Revolució d'Octubre de 1917. Seguint la tradició de Serguei Eisenstein, el cineasta Bondartxuk aconsegueix reconstruir amb precisió documental un quadre real, viu i verídic dels esdeveniments que van precedir l'esclat de la Revolució d'Octubre. Per assolir aquest propòsit, conscientment Bondartxuk va elegir a actors desconeguts pels papers principals de la pel·lícula. Per\nCampanes roges. Vaig veure néixer un nou món (en rus: Красные колокола. Я видел рождение нового мира, Krasnie kolokola. Ia videl rogdenie novovo mira) és una pel·lícula soviètica de 1982 dirigida per Serhí Bondartxuk. La pel·lícula, de gènere biogràfic-històric pren com a base les memòries del periodista americà John Reed, que relata en el seu diari Deu dies que sacsejaren el món les seves experiències viscudes durant la Revolució d'Octubre de 1917. Seguint la tradició de Serguei Eisenstein, el cineasta Bondartxuk aconsegueix reconstruir amb precisió documental un quadre real, viu i verídic dels esdeveniments que van precedir l'esclat de la Revolució d'Octubre. Per assolir aquest propòsit, conscientment Bondartxuk va elegir a actors desconeguts pels papers principals de la pel·lícula. Per primera vegada, una pel·lícula va mostrar actors interpretant figures cabdals de la revolució que posteriorment havien sigut prohibits, com per exemple Lev Kàmenev, Grigori Zinóviev o Lev Trotski. (ca)\nCampanes roges. Vaig veure néixer un nou món (en rus: Красные колокола. Я видел рождение нового мира, Krasnie kolokola. Ia videl rogdenie novovo mira) és una pel·lícula soviètica de 1982 dirigida per Serhí Bondartxuk. La pel·lícula, de gènere biogràfic-històric pren com a base les memòries del periodista americà John Reed, que relata en el seu diari Deu dies que sacsejaren el món les seves experiències viscudes durant la Revolució d'Octubre de 1917. Seguint la tradició de Serguei Eisenstein, el cineasta Bondartxuk aconsegueix reconstruir amb precisió documental un quadre real, viu i verídic dels esdeveniments que van precedir l'esclat de la Revolució d'Octubre. Per assolir aquest propòsit, conscientment Bondartxuk va elegir a actors desconeguts pels papers principals de la pel·lícula. Per (ca)\nCampanes roges. Vaig veure néixer un nou món (ca)


ONG condemnen la passivitat d'Alemanya durant les converses de la COP26\nPublicat 13/11/2021 12:39CET\nGLASGOW (ESCÒCIA), 13 nov. (DPA/EP) -\nGrups mediambientals han criticat aquest dissabte la passivitat que ha exhibit Alemanya durant la conferència climàtica de la COP26 que s'ha celebrat durant les últimes dues setmanes a la ciutat de Glasgow.\nL'expert en clima d'Oxfam, Jan Kowalzig, ha acusat els polítics de sucumbir als interessos de la poderosa indústria automotriu d'Alemanya durant la cimera a Glasgow. En declaracions a DPA, Kowalzig va lamentar la falta de voluntat qwue va exhibir Alemanya per unir-se a una aliança per a la transició a automòbils lliures d'emissions.\nAquesta falta de compromís demostra, en la seva opinió, que el Govern alemany està atenent a les necessitats de les grans empreses del motor del país.\nDe la mateixa manera, la líder del moviment Fridays for Future, Luisa Neubauer, ha lamentat que Alemanya ja havia deixat una mala impressió abans de la cimera en presentar un pla de protecció climàtica insuficient davant de les Nacions Unides.\nNeubauer ha demanat als tres partits que estan entaulant converses per a un Govern de coalició al país (Socialdemòcrates, Verds i liberals) que prioritzin l'objectiu de limitar l'escalfament global a 1,5 graus centígrads per sobre dels nivells preindustrials.\nFinalment, el president de l'organització ambiental alemanya BUND, Olaf Bandt, va confessar la seva preocupació pel silenci del candidat a canceller dels socialdemòcrates, Olaf Scholz, sobre polítiques favorables al medi ambient, després de presentar-se com el "canceller climàtic" durant el període previ a les eleccions del setembre.


Domaine du Chalet Chigny-les-Roses França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n26 rue du Chalet, Chigny-les-Roses, Chigny-les-Roses, França, 51500 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Domaine du Chalet és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Rilly La Montagne. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Domaine du Chalet, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, bar.\nL'ambient de Domaine du Chalet es reflexa en cada habitació. piscina privada, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de sauna, piscina coberta, massatge, pistes de tennis, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Domaine du Chalet la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Rilly La Montagne.\nCal que informeu el Domaine du Chalet de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (162) Parelles (86) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (36) Famílies amb infants grans (18) Grups (19)\nAllotjaments a Chigny-les-Roses


Máquina de doblegar de estirabots CNC, màquina automàtica que fabrica estirabots per a la venda\nMàquina de doblegar els estreps té un altre nom anomenat estrep machine. Aquesta màquina s'utilitza amb una àmplia gamma en la indústria de la construcció i la construcció. Màquina de fer estirabots fins a cert punt, és una mena de doblegadora de barres, però té algunes funcions que no té la màquina doblegadora normal. El doblador d'estirrup pot doblegar la barra, armar-se, reforçar la barra i l'acer dins de 180 º de diferents formes segons diferents paràmetres, per exemple, un triangle, un quadrangle, un pentagrama, un polígon i un anell. A més, aquesta màquina també pot doblar els metalls en forma de “U”. És per això que les màquines de doblar estreps també s’anomenen eines de flexió en U.\nEs tracta d’equips de processament d’acer integrats amb funcions de redreçament, plegat i tall. Per tant, les barres d’acer es poden processar en diversos angles i radi utilitzat per a la construcció, com ara triangle, quadrangle, pentagrama, anell, molts altres polígons, etc.\nSomose automàtic màquina de fer estreps està controlada pel sistema CNC. Es tracta d’una sola màquina que inclou funcions de redreçament, flexió de estreps i tall de barres d’acer. Pot aconseguir endreçar, doblegar i tallar el filferro i les barres rectes automàticament en lloc de 20-30 treballadors. Això redueix en gran mesura la mà d’obra i estalvieu els costos, per la qual cosa la màquina automàtica bidireccional d’estirador per a venda és molt utilitzada a la indústria de la construcció i a les fàbriques de processament de barres d’acer a gran escala. A més, els plegadors automàtics bidireccionals fan realitat la doble flexió de flexió, cosa que millora l'eficiència de producció per a les plantes de fabricació d'acer. En general, hi ha diferents estreps posteriors utilitzats en la construcció d’edificis. Per exemple, es necessiten diferents longituds de tall dels estreps, diferents tipus d'estirabots. No importen els estreps en la construcció, les màquines dobladores automàtiques bidireccionals de Somose sempre tenen la capacitat de satisfer les vostres necessitats. Sens dubte, l'elecció de la màquina doblegadora d'estrebús CNC Somose és triar la millor qualitat, preu i servei.\nModel de 2 Dobladora automàtica de estreps\nL’equip adopta un sistema de control programable de PLC, que pot processar barres i costelles d’acer, i completar automàticament els passos per endreçar, dimensionar, doblegar i tallar les barres d’acer. Pot doblegar barres d’acer amb un diàmetre màxim de 10mm i produir contínuament qualsevol producte de forma plana. Indústria de la construcció, grans plantes de processament d’acer i altres camps. A més, s'ha millorat l'equip després de diverses vegades de producció, i pot satisfer les necessitats reals de processament i producció de l'acer.\nCapacitat de processament d’una sola línia Barra d’acer rodona (HPB300): Φ4 - 12 [mm]\nBarre de costella (HRB400): Φ4-10 [mm]\nCapacitat de processament de dues línies Barra d’acer rodona (HPB300): Φ4 - 10 [mm]\nBarra de nervadura (HRB400): Φ4 - 8 [mm]\nPeces processades ≤ 2\nAngle de flexió màxim ± 180 °\nVelocitat màxima de flexió 800 ° / seg\nTemperatura de treball -5 ℃ ~ 40 ℃\nForma de processament d'acer 200 tipus\nPrecisió de longitud ± 1mm\nPrecisió de l’angle ± 1 °\nVelocitat màxima de tracció 60m / min\nPotència mitjana 5kw / h\nAlçada de la distància entre eixos de la flexió 1180mm\nEquips d’energia 22kw\nDimensions de la màquina 3280 * 1000 * 1800mm\nPes de la màquina 1550kg\nModel de 3 màquina de fabricació d'estirpes CNC\nAquest equip pot processar barres i costelles d’acer (es poden processar a 13 m), amb un abast d’aplicació més ampli i funcions més completes.\nL’ús d’estructura d’alimentació integrada de filferro de major precisió.\nUsant sistema de control programable de PLC, alta precisió, petit error.\nAmb la funció de doblegament bidireccional, podeu processar diverses peces diferents.\nUn gran espai d’emmagatzematge, pot processar més de 500 especificacions diferents de la peça.\nDispositiu d'alimentació sincrònica de fil doble de corró, el cable és senzill. Fàcil d’utilitzar i fàcil d’aprendre.\nDisseny de pendents d’enginyeria, sense trastos, alta eficiència de processament.\nCapacitat de processament d’una sola línia Barra d’acer rodona (HPB300): Φ4 - 14 [mm]\nRebar de costellada (HRB400): Φ4 - 14 [mm]\nCapacitat de processament de dues línies Barra d’acer rodona (HPB300): Φ4 - 12 [mm]\nVelocitat màxima de flexió 1000 ° / seg\nForma de processament d'acer 500 tipus\nVelocitat màxima de tracció 75m / min\nAlçada de la distància entre eixos de la flexió 1380mm\nEquips d’energia 28,5 kw\nDimensions de la màquina 3550 * 1150 * 2020mm\nPes de la màquina 2000kg\nLa màquina de plegar CNC Somir sempre ha liderat el desenvolupament de la indústria, amb els assoliments tecnològics internacionals més avançats i una sèrie de patents d’invenció bàsica. Desenvolupament i producció d'una gamma completa de flexionadores CNC Stirrup i suportant una sèrie d'equips auxiliars per satisfer les necessitats de diferents clients de tot el món. Mecanisme de flexió del disc per evitar la col·lisió d'estreps, aconseguint que la velocitat de passada arribés al 100%; l'estructura de cisalla s'utilitza dividida en múltiples facetes amb un disseny de ganivets per millorar la vida útil. Control de sortida de pols d'alta velocitat 100K / S, control en temps real en bucle tancat d'un servoaccionament d'alta precisió, producció d'alta velocitat, alhora que garanteix un alt grau de precisió de processament.\n1. La màquina de doblar Stirrup té una tecnologia avançada de la màquina de doblar rebar que s’introdueix des d’Europa, d’alta eficiència, també de gran resistència i dissenys humans són segurs i fiables, moltes unitats tenen patents per a la invenció;\n2. Diàmetre únic de filferro 5-13 mm, cables dobles 5-10 mm; mecanitzat de precisió i ràpida;\n3. La màquina de fer estrebades té una alta precisió de control de PLC, la pantalla LCD és fàcil d’operar, té una biblioteca gràfica poderosa, és capaç de comunicar-se amb programari de gestió;\n4. La base de tall de fixació està separada amb un tallador de fixació, el tallador mòbil té quatre costats de treball per canviar fàcilment, aquest disseny augmentarà l'eficiència i reduirà el cost, això també té patent per a la invenció;\n5. S'ha incrementat la potència del motor de la màquina dobladora de filferro, el gabinet de control elèctric és estable treballant amb l'ajuda de la unitat de temperatura constant;\nModel de 4 màquina doblegadora de tirants CNC model\nLa nostra màquina de doblar automàtica de barres d’acer CNC-Model 4 ha estat dissenyada pels nostres enginyers que tenen més de 10 anys d’experiència pràctica.\nTé una capacitat de procés completa, que pot doblegar una barra d’acer a 180 º.\nPot doblegar un diàmetre màxim de barres d’acer de 4-12 mm.\nEs treballa amb una sèrie de processos automàtics d’alimentació, allisament, doblegament i tall del material ininterromput.\nAquest producte s’utilitza àmpliament en la indústria de la construcció, la gran planta de processament de barres d’acer, el ferrocarril d’alta velocitat, l’autopista, la construcció de conservació d’aigua, etc.\nEquips d’energia 26kw\nDimensions de la màquina 3480 * 1050 * 1800mm\nPes de la màquina 1700kg\nModel 5 de màquina automàtica de fabricació d'estrep a CNC\n1. Panell tàctil automàtic CNC\n2. Processament complet de l'alimentació de barres d'acer, el redreçament, la flexió i el tall\n3. Doblar més de 500 tipus segons el seu disseny\n4. Funcionament segur, alta eficiència i alta precisió\nBarre de costella (HRB400): Φ5-10 [mm]\nEquips d’energia 30,5kw\nDimensions de la màquina 3550 * 1080 * 2020mm\nPes de la màquina 2450kg\nEstructura del model 2\nEstructura del model 3\nModel de 4 Estructura\nModel 5 Estructura\nEquips de producció de màquines flexionadores de barra d'acer totalment automàtica, amb funció de redreçament, màquina polivalent.\nUtilitzant un control intel·ligent, podeu processar diverses mides d'una varietat de quadrats, formes, diamants, polígons, etc.\nDes de la matèria primera de la barra de fil fins al producte estrepitós un cop format, es pot processar acer de gran resistència laminat en calent de gran resistència en calent.\nAlta eficiència en la producció, que equival a 20 a 30 mà d'obra.\nLa màquina doblegadora d’acer és pràctica, només hi pot operar una persona, estalviant molta mà d’obra.\nEstalviant matèries primeres, en el treball es modelen contínuament gairebé sense pèrdues de capçal d’acer.\nPetita petjada, estalviant l’àrea de treball per redreçar i tallar l’àrea de treball, pot funcionar en zones estretes.\nEl cost de protecció reforçat de màquines de cèrcol plegat i el cost del consum d'energia és molt baix. Comparació entre la màquina formadora de plegaments automàtics i la producció semimecànica manual tradicional: seminomànic manual tradicional (rectificació-plegament-cisallament-formant)\nPer què escollir la màquina automàtica de fabricació d’estrep Somose CNC\nPrimer de tot, La màquina de plegar estreps Somose compleix les normes internacionals. Les nostres màquines de plegat automàtiques amb estreps han superat la certificació CE, ISO, ROHS. Ens comprometem a oferir als nostres clients plegadors d'alta qualitat tot el temps.\nEn segon llocSomose compta amb un grup d’enginyers professionals. Poden oferir qualsevol suport que necessitin els clients tant a casa com a l'estranger. Oferim un servei postvenda excel·lent per a un arrebossador d'estrebades.\nTercer, independentment de la compra de la nostra màquina de doblar els estreps, oferiríem un preu molt just. Està segur que podràs permetre-te tots els tiradors automàtics de Somose. Gaudireu d'un servei més excel·lent si sol·liciteu el nostre arrebossador de barraques.\nFinalmentCom a fabricant de dobladors d'estirab CNC, podem personalitzar plegadors d'estirabots amb el logotip i el disseny dels clients. Això ajudarà aquells clients que vulguin desenvolupar la seva pròpia marca d’estrep per fabricar la màquina.\nMecanisme de redreçament multi-corrons, sense danys a les barres d’acer, millor efecte d’allisament\nSistema de corbat\nExpansió i durabilitat pneumàtica. L’angle es pot ajustar arbitràriament i es poden produir estreps de diverses formes i mides.\nLa tecnologia intel·ligent de pantalla tàctil i el sistema intel·ligent d’identificació de falles són còmodes i ràpids\nPoder fort per mantenir l’eficiència del treball, fàcil d’utilitzar, sense esforç\nLes especificacions de cablejat són justes, el recorregut és clar i l’aplicació senzilla


Estrena amb ofici abans del clàssic - Empordà\nL'Spar Girona es trobarà demà el Perfumerías Avenida a les semifinals de Copa després de desfer-se de l'Estudiantes gràcies a una bona defensa, que deixa les madrilenyes en sis punts al darrer quart, i a l'encert en el triple Reisingerova rep un cop fortuït i és dubte per al proper partit\nJORDI ROURA. GIRONA/VALÈNCIA 05.03.2021 | 06:30\nReisingerova només va poder jugar set minuts per un cop de pilota. alberto nevado/feb\nReisingerova només va poder jugar set minuts per un cop de pilota.\nAraújo va ser la màxima anotadora de l'Spar Girona (16).\n«Són un equip d'Eurolliga, ens ha passat factura el tema físic i el partit se'ns ha acabat fent llarg». És una de les reflexions al final del partit d'ahir del tècnic de l'Estudiantes, Alberto Ortego, i possiblement reflecteix de manera força fidel el que es va veure a la Fonteta. L'ofici de l'Uni, la seva defensa, el triple d'Araújo quan més ho necessitava l'equip, la falta que sap treure Vasic, el talent de Palau, o les aparicions d'Eldebrink, Elonu i Gray, van poder superar l'empenta, el cor i la fe de les madrilenyes, que a més a més, van tenir dues baixes de pes: Jana Raman i Leslie Knight. La semifinal de Copa està servida, i aquesta vegada, més cara que mai, amb un clàssic contra el Perfumerías Avenida que demà (13.00) reeditarà les quatre últimes finals, on l'Uni sempre s'ha hagut de conformar amb el subcampionat.\nNo ho va tenir fàcil, l'equip gironí, però tampoc es pot dir que patís o tingués problemes per assegurar la victòria. Sempre va anar per davant i quan pitjor ho va passar, quan l'Estudiantes es va posar a 4 al tercer quart (46-42 després d'un triple de Burani), va resoldre la papereta en un vist i no-vist amb dos llençaments d'Araújo i Gray també des de 6,75, i tres tirs lliures de la base americana, que ahir reapareixia després de la lesió, amb el temps esgotat, per tornar a dominar de 10 a l'inici del darrer quart (59-49). La rigorosa quarta personal de Vasic (abans ja s'havia carregat també Elonu i Julbe havia rebut una tècnica), es van poder quedar en anècdota. No ho és, en canvi, el debut de Júlia Soler a la Copa: 2 punts en sis minuts.\nDesprés, al darrer quart, el partit ja va fer baixada. L'Estudiantes, per la seva davallada física, es va estimbar contra el mur de l'Uni i les diferents defenses plantejades per Julbe. Les madrilenyes es van quedar amb només sis punts i l'Spar, que tampoc estava per tirar coets, amb 14, en va fer prou per acabar guanyant per la màxima diferència de 18. I sí, Ortego, el tècnic de l'Estudiantes, també tenia raó quan deia que el partit havia sigut «una muntanya russa», perquè l'Uni sempre va anar per davant, i malgrat que el rival se li va apropar, sempre va saber com acabar-se'n desempellegant. Amb el mèrit de fer-ho sense Reisingerova, que va rebre un fort cop de pilota i amb prou feines va estar set minuts en pista (i el que és pitjor, segons Julbe és dubte «per a tot»), amb Elonu i Vasic molt condicioandes per les faltes, i amb Eldebrink refent-se d'un fort cop al cap per una caiguda fortuïta. Quasi res.\nVa ser, encara que el tècnic de l'Spar veiés un partit «lleig i poc vistós», un duel on l'equip gironí va saber treure en cada moment el recurs necessari. I aquí emergeix la figura de María Araújo, 16 punts (4/6 triples) i 8 rebots, que va exercir de líder cada cop que se la va necessitar. A l'inici del segon quart, i després que l'Uni hagués arribat a dominar ja de 12 (19-7) en el primer, l'Estudiantes es va posar a 4 (19-15), i un triple de la gallega més un bàsquet de dos en la següent jugada, va tornar a ampliar l'avantatge (24-15) dins d'un marge de seguretat. Clau va ser també el seu tir de tres, amb 49-44, per tornar a esvair dubtes al tercer quart (52-44), o el que finiquitava pràcticament el partit a poc menys de cinc minuts del final (66-53), abans que Eldebrink disparés l'avantatge final fins els 18 punts per un Spar Girona que va acabar amb 11/24 triples, per només 5/19 el conjunt madrileny.\nAhir l'ofici va ser suficient per eliminar l'Estudiantes. Demà farà falta alguna cosa més per donar la campanada i desfer-se d'un Perfumerías Avenida que aquesta temporada no ha perdut cap partit i que, a més a més, també serà el rival a l'Eurolliga d'aquí un parell de setmanes. Recuperar l'esperit de la bombolla de Schio, revifar aquell equip que va tenir la mà al coll de l'Ekaterinburg i que va sobreviure al cara o creu contra les italianes, serà determinant. Això, i poder disposar de tota la plantilla, Reisingerova inclosa. Mentretant avui es completen els partits de quarts. A 2/4 de 6 de la tarda, Gernika-Tenerife, i a 2/4 de 9 del vespre, València-IDK Euskotren. En principi, per Teledeporte, si el waterpolo o l'atletisme no ho impedeixen.


Els bisbes parlen de la vida cristiana en temps de Quaresma | Catalunya Religió\n(GIEC) Els bisbes de Catalunya centren els seus escrits dominicals a parlar d’una Església acollidora, de Jesús, el motor de la nostra pregària, d’acompanyar Jesús i els germans que pateixen, de l’avui de Déu, de la fe posada a prova, de Jesús, el Fill de Déu, de sant Josep, de creure de tot cor, de la transfiguració del Senyor i de ’40 dies per la vida’.\nL’arquebisbe de Tarragona, Joan Planellas, recorda que des de fa unes setmanes que glossa el document publicat el mes passat pels bisbes de Catalunya, Esperit, cap on guies les nostres Esglésies? Diu que hi constaten com «l’acolliment ha de ser una de les notes característiques de l’Església i dels seus pastors» i que “convé que l’Església es distingeixi per la seva capacitat d’acollida de tota persona, especialment si es troba en dificultats”. Afirma que “acolliment vol dir rebre algú que es presenta, especialment admetre’l a la nostra companyia”, que “es tracta d’una actitud humana, no pas exclusiva dels cristians, però que per a nosaltres té unes motivacions profundes” i que “l’acollida no ha de limitar-se a un tret que sigui merament de la comunitat”, sinó que “és cada una de les persones, les pedres vives que edifiquen la comunitat, que han de ser acollidores”. Recorda que els bisbes afirmen en el seu document que «tothom qui s’acosti o entri a les nostres parròquies i comunitats ha de poder sentir l’escalf del Bon Pastor, que comprèn i coneix les persones que troba o que el venen a trobar», així com que a tots “ha d’arribar l’acolliment de l’Església, mare de misericòrdia”. Expressa diverses necessitats d’acollida, com ara “proporcionar espais destinats a trobades de joves per al diàleg i la pregària”, “l’acollida d’immigrants promovent la seva integració a la societat”, “la cordialitat que ha de mostrar la persona que obre la porta, atén el despatx i el telèfon d’una casa de l’Església” o “l’adopció d’un infant disminuït”. Finalment, diu que “amb aquests gestos i accions ens manifestem fills del Pare del cel, perquè, com diu el Salm, «el Senyor escolta el pobre que l’invoca, i el salva de tots els perills» (34,7)”.\nEl cardenal Joan Josep Omella, diu que “la Quaresma és un temps privilegiat per caminar cap a Aquell que és font de tot amor”, que “si ens deixem acompanyar per Déu, experimentarem que Ell és sempre al nostre costat”, però que “no podem accedir directament al Pare si no és a través de Jesucrist”, “el mediador i el model de la nostra pregària”. Recorda que “el Senyor va aprendre a resar com els jueus del seu temps”, que “el seu cor estava amarat de la Sagrada Escriptura” i que “sovint sent la necessitat d’anar a un lloc apartat a pregar”. Afirma que “la pregària és el motor de la vida de Crist”, que “abans de prendre una decisió important, Jesús la consultava amb el seu Pare”, que “el Senyor prega també quan descobreix amb alegria que Déu estima entranyablement els més pobres” i que “Jesús prega davant les situacions difícils, en els moments de dubte i incertesa”. Afirma també que “quan sent al cor una tristesa profunda, Crist demana ajuda al seu Pare” i que “fins i tot, les darreres paraules de Jesús abans de morir són paraules dels salms”. Expressa que “pregar és posar-se en les mans de Déu amb tota confiança, com els nens en braços dels seus pares”. Finalment, implora que “en aquests dies de Quaresma sapiguem demanar al Senyor: ensenya’m a pregar” i diu que “a partir de llavors Jesús es convertirà, com per als seus primers deixebles, en el nostre mestre de pregària”.\nL’arquebisbe d’Urgell, Joan Enric Vives, diu que “viure la Quaresma en dies de pandèmia reclama acompanyar espiritualment el Senyor en els seus sofriments, ja que els està patint en els seus germans, que hem d’acollir nosaltres, com a germans nostres” i que “hem de ser sensibles als patiments sanitaris i materials, psicològics, espirituals i socials que infligeix la pandèmia a la humanitat”. Demana que “acompanyem Jesús en els seus sofriments”, “Ell “que es va fer no res, fins a prendre la condició d’esclau… s’abaixà, i es féu obedient fins acceptar la mort, i una mort de creu“”. Recorda que “Jesús va patir de moltes maneres i al llarg de tota la seva vida”, que “va viure les dificultats d’un pobre que “no té on reposar el cap“”, que “va patir les temptacions i els dubtes humans”, que “va aprendre amb sofriments a obeir” i que “va patir la soledat, la incomunicació i la incomprensió dels que l’envoltaven”. Recorda també que Jesús “va ser mal vist per les autoritats”, que “el van trair per diners” i que “va ser injustament condemnat, torturat i clavat a la Creu”. Es pregunta “com va viure el sofriment Jesús, perquè l’imitem” i respon que “amb interioritat i pau”, “amb una única i gran intimitat amb el Pare”, “amb silenci actiu” i “amb solidaritat cap als qui pateixen i els pecadors”. Manifesta que Jesús “pateix amb sentit, ja que dóna valor redemptor al sofriment i la creu” i que “està salvant el món”, sobretot, “amb un gran amor”. Finalment, diu que “podem assumir els nostres propis sofriments i viure’ls com un sacrifici que podem oferir, en els quals podem “gloriar-nos””, que podem “acompanyar amb amor els qui pateixen a prop nostre” i que podem “acompanyar el Senyor, aprenent de la mà de la Mare de Déu, Mare dolorosa, forta i silenciosa al peu de la Creu, perseverant, plena de fe i de confiança en la Resurrecció”.\nEl bisbe de Sant Feliu de Llobregat, Agustí Cortés, demana que visquem la Quaresma “molt conscients de la gran crisi humana de la pandèmia”. Afirma que “ens hi ajudarà oportunament un missatge que trobem a la Carta als Hebreus”, una carta que “s’adreça a cristians que es veuen exposats a una prova difícil” i en la qual “l’autor, els cita el salm 94(95): “Per això, com diu l’Esperit Sant a l’Escriptura: ‘Avui, quan escolteu la seva veu, no enduriu els cors com en el temps de la rebel·lió, el dia de la prova en el desert, quan van posar-me a prova els vostres pares i em temptaren; tot i haver vist les meves obres’”. Manifesta que “l’autor del Salm 94(95) recorda la crisi del poble en ple desert, allí on Déu els havia posat, camí de la llibertat” i que “l’autor de la Carta als Hebreus, segle I, identifica una crisi semblant en els seus interlocutors, quan estan temptats de queixar-se i protestar davant de persecucions i sofriments”. Expressa que “la humanitat va canviant d’ànim, de voluntat, d’idees i de projectes, mentre que Déu roman” i que “aquest és el fonament últim del gran missatge: “escoltar AVUI la seva veu””. Destaca que això vol dir que Déu “continua parlant i cridant, sigui com sigui la situació que vivim”, que “parla en la situació concreta, en la història, en el moment que vivim, sobretot en el moment de crisi” i que “Ell fa sentir la seva veu esperant-ne resposta”. Finalment, afirma que l’avui de Déu “ha estat un continu creixement d’amor fins a l’extrem”, que les seves obres d’amor són “en l’Èxode l’alliberament de l’esclavitud” i “en temps de la Carta als Hebreus, la seva obra definitiva: el Misteri Pasqual, la vida, mort i resurrecció de Jesucrist” i que “al nostre temps aquest mateix esdeveniment brilla il·luminant el gran “avui” de l’Esperit, per tal que escoltem la seva veu en plena crisi i hi sapiguem respondre”.\nEl bisbe de Terrassa, Josep Àngel Saiz, diu que “anem avançant pel camí de la quaresma, bo i fent experiència de les restriccions i limitacions en el diversos àmbits del nostre dia a dia des de fa més d’un any”, que “comprovem com es fan presents les dificultats, els sofriments i les proves en la nostra vida d’éssers humans i de creients” i que “experimentem que la nostra fe és posada a prova de diferents maneres”. Recorda que “Déu va posar a prova la fe d’Abraham d’una manera més inesperada”: “Li demana que sacrifiqui Isaac, el seu fill únic, el fill de les promeses”. Recorda també que “Abraham confia en Déu, i fins i tot està disposat a sacrificar el seu propi fill i, amb ell, el seu futur, perquè sense aquest fill les promeses de Déu no servirien de res, tot acabaria en un no res” i que “quan arriba el moment, una ordre vinguda de dalt el deté, perquè Déu no vol la mort sinó la vida”. Manifesta que “Déu vol que l’home estigui disposat als sacrificis més grans i no es reservi res quan és ell qui li ho demana” i que “l’amistat amb Déu no cerca els sacrificis humans, sinó que li oferim el millor que tenim: la capacitat d’estimar i de construir un espai d’amor, guiats pel senyor, Déu misericordiós”. Reconeix que “al llarg de la nostra vida ens trobem amb proves, foscors, sofriments, contradiccions”, que “Abraham ens dona exemple d’una confiança total en Déu” i que “el secret es troba en l’abandó total a la providència del Senyor, que, enmig de les vicissituds del món present, no ens abandona, sinó que es manté al costat nostre”. Finalment, diu que també nosaltres “en aquest temps de quaresma, som convidats a fer confiança quan la nostra fe sigui posada a prova”.\nEl bisbe de Vic, Romà Casanova, diu que “la qüestió sobre qui és Jesús és de màxima importància per als cristians”, que “de la seva divinitat depenen la veritat i la profunditat de la seva paraula i de les seves accions” i que “si ens restés solament com un personatge de la història, si la nostra relació amb ell fos només amb un home que ens ha deixat unes bones frases i uns bons exemples, certament que això seria bo per a nosaltres, però ens quedaríem tot just a la perifèria de qui és Jesucrist”. Afirma que “la fe cristiana ens diu que Jesús de Natzaret és el Fill de Déu”, que “Ell és la segona persona de la santíssima Trinitat que es va fer home en el si virginal de Maria” i que “és veritable Déu i veritable home”. Manifesta que “llegint els evangelis i els altres llibres del Nou Testament apareix amb claredat la filiació divina de Jesús”, ja que “la seva relació amb el Pare es fa palesa en molts moments: en la seva concepció virginal, en l’episodi del Nen perdut i retrobat al temple, en el baptisme al Jordà, en la seva manera de parlar del Regne de Déu, en el seus miracles, en la seva relació amb Déu, única i confiada”. Demana que ens adonem bé del que diem: “«Jesús», «el Fill»” i que “són inseparables la humanitat i la divinitat”. Finalment, remarca que necessitem Jesús “tal com és, ja que així és per a nosaltres, com ell mateix va dir, el camí, la veritat i la vida (Jn 14,6)”, que “en la seva humanitat (el camí), s’ha fet present la plenitud de la divinitat (la veritat), perquè en ell nosaltres tinguem la salvació (la vida)” i que “en ell, el Fill, nosaltres som fills de Déu”.\nEl bisbe de Tortosa, Enric Benavent, recorda que “el passat 8 de desembre, solemnitat de la Immaculada Concepció de la Mare de Déu, el papa Francesc anunciava la celebració d’un any dedicat a sant Josep, recordant que fa 150 anys el beat Pius IX el va declarar Patró de l’Església Catòlica”. Comunica que aquests diumenges, desglossarà la seva figura. Diu que els textos evangèlics l’esmenten en poques ocasions, però que “ens ofereixen suficients dades per a comprendre la grandesa de la seua fe i la importància de la seua missió en la Història de la Salvació”. Afirma que “la seua figura resulta propera a la majoria dels cristians que viuen la fe d’una manera discreta, sense cap afany de protagonisme, sense fer coses externament cridaneres i que passen desapercebuts”, però que “el fet d’estar en un segon pla, no significa que la seua tasca fóra secundària als ulls de Déu, que havia pensat en ell per a una missió única, complementària i en certa manera semblant a la que havia de realitzar Maria: ser l’espòs de la Mare del Senyor i assumir la responsabilitat de ser el seu pare humà”. Recorda que “quan Déu escull algú per a una missió especial mai l’obliga, sinó que demana el consentiment, posant així a prova la seua fe” i que “a Josep se li demana un acte de fe: en el moment de major desconcert de la seua vida, Déu li demana que aculla a Maria i al xiquet que ella ha concebut per obra de l’Esperit Sant”. Finalment, diu que “Josep va viure una fe plena perquè tota la seua vida va ser una obediència de Déu” i demana que “aprenguem d’ell que la grandesa de la fe no es mesura per les aparences externes, sinó per l’autenticitat de l’obediència a la voluntat de Déu en la vida de cada dia”.\nEl bisbe de Lleida, Salvador Giménez, diu que “constantment parlem de les qüestions importants de l’ésser humà” i que “en converses de cafè, escoltant una conferència o llegint un llibre afloren les preguntes vitals de cada persona”. Afirma que “posem sovint a debat els plantejaments sobre la fe, la religió, l’Església o la coherència de la vida cristiana” i que “això, als creients, ens obliga a donar raó del que sustenta la nostra vida, a purificar les nostres motivacions, a repensar o demanar disculpes per les nostres limitacions o incoherències i a tractar d’anunciar amb goig la nostra fe”. Manifesta que “per a molta gent que coneixem o que ens trobem pel carrer la fe és una qüestió fonamental” i que “se la prenen molt seriosament, s’esforcen per adherir-se a Jesucrist, es lamenten de les seves pròpies incorreccions i els agrada ser tractats sense cap mena de discriminació”, així com que “la fe els ha enriquit la seva vida, que es concreta en un gran servei als altres, sobretot als qui més sofreixen i tenen necessitat d’atenció”. Expressa que “creure és un acte autènticament humà”, que “no és contrari ni a la llibertat ni a la intel·ligència de la persona posar la confiança en Déu i adherir-se a les veritats revelades per Ell” i que “creure és també un acte eclesial”. Diu que “volem manifestar la nostra joia per aquest suport fonamental que ens impulsa a ser solidaris amb els qui més sofreixen i que trobem al llarg de la nostra vida. Finalment, diu que la fe “no és una característica de persones febles o incultes”, que “no està reservada només per a determinades èpoques o moments de la nostra vida” i que “ens acompanya sempre, ens fa viure alegres i esperançats i augmenta la nostra caritat”.\nEl bisbe de Girona, Francesc Pardo, diu que “de la preocupació a la transfiguració” “va ser l’experiència de tres deixebles de Jesús” i “pot esdevenir també la nostra pròpia experiència en la vida”. Afirma que “el fet de la transfiguració, que significa «més enllà de la figura», s’esdevé en un moment de gran preocupació per a aquells deixebles del mestre”, ja que “Jesús els comunica que al final haurà de sofrir molt, que serà rebutjat pels líders religiosos del seu poble, que morirà i que ressuscitarà”. Recorda que “tot seguit, en companyia dels apòstols més íntims, Jesús puja a una muntanya alta i allà es produeix la transfiguració” i que “per uns moments apareix amb tota claredat i lluminositat tota la veritat sobre Jesús, en companyia de Moisès i d’Elies” i “s’anticipa la glòria de la Pasqua en l’inici del camí cap a la creu”. Manifesta que “nosaltres seguim Jesús, l’hem d’escoltar, però també necessitem viure i descobrir en qui creiem en el camí fosc i dur de la vida cristiana” i que “tenim necessitat de moments de transfiguració”. Expressa que “ara vivim moments de goig i dolors, de pors”, que “portem a sobre els problemes, i el camí cristià sovint també se’ns fa difícil” i que “també tenim Jesús, que se’ns fa present per mitjà de signes humans, l’Església –la parròquia–, els sagraments, la pregària, les persones…” i que “precisament per això necessitem moments de transfiguració”, moments com “la pregària personal i de tots junts”, “l’Eucaristia”, “una conversa a fons amb algú que ens escolta i ens ajuda a veure-hi més clar”, “fer-se proper per acompanyar, servir, sostenir en situacions doloroses”… Finalment, diu que “per això la veu del Pare ens indica com podem viure ja la glòria de la salvació en la duresa del camí, escoltant Jesús i fent-n’hi cas”.\nEl bisbe de Solsona, Xavier Novell, recorda que mai ha deixat de denunciar “el genocidi més greu i terrible de la nostra humanitat: l’avortament”, que ha mirat de no quedar-se inactiu i ha promogut petites iniciatives per “ajudar les embarassades pressionades per la família, els metges o les circumstàncies socioeconòmiques a avortar”, que ha maldat per “facilitar la guarició de les que han comès aquest gravíssim pecat perquè Déu té poder per restaurar la destrucció interior que provoca l’avortament i que maliciosament la nostra societat silencia” i que també va impulsar “un signe a favor de les famílies generoses amb la vida”. Afirma que “sempre hem de pregar per les embarassades”, però que la iniciativa ““40 dies per la vida” ens mostra que quan és tot un poble el que prega i dejuna i els seus joves ho fan davant dels centres sanitaris on es practiquen avortaments, succeeixen miracles”. Expressa que ““40 dies per la vida” s’inspira en els nombrosos exemples bíblics en què Déu s’ha valgut de quarantenes de conversió per transformar la història”. Finalment, diu que “aquesta quaresma tota la nostra diòcesi ha de pregar per la vida dels nonats” i que “hem de pregar perquè els nostres joves creixin en l’amor veritable, siguin responsables dels seus actes, també quan s’equivoquen” i demana que “preguem i dejunem amb fervor per la fi de l’avortament al nostre país”.


Un nou mecanisme de regulació cel.lular al descobert - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nUn nou mecanisme de regulació cel.lular al descobert\nLes proteïnes són les encarregades de dur a terme les funcions cel.lulars. I per a fer-ho és molt important la seva forma: cada forma fa una funció. Però el coneixement actual del genoma ens diu que tota la varietat necessària de formes per a la gran quantitat de funcions de la cèl.lula no està codificada en els gens. El DNA proveeix proteïnes "menys específiques" que són "retocades", un cop ja formades. Aquestes modificacions poden consistir en afegir a la proteïna un sucre, un lípid, un grup fosfat o fins i tot una altra proteïna i qui les fa són els enzims. Investigadors de la UAB han publicat a The Journal of Biological Chemistry un nou mecanisme observat en l'enzim que afegeix la proteïna SUMO a un grup de proteïnes que participa en processos tan importants com la transcripció o la reparació del material genètic.\nEn aquesta època de creixement exponencial en el coneixement de la regulació i de la composició genètica dels éssers vius, i concretament del funcionament de les seves cèl.lules, s’ha arribat a la paradoxa de l’existència d’un baix nombre de gens codificants (aproximadament uns 30000 en humans) malgrat la gran diversitat de funcions cel.lulars que existeixen. Aquesta gran diversitat de funcions cel.lulars està executada per l’acció de proteïnes, de les quals només un nombre massa reduït està codificat en el nostre genoma.\nUna manera de diversificar les funcions proteiques en les cèl.lules és mitjançant les modificacions post-traduccionals, en què canvis produits directament sobre proteïnes permeten modular la seva activitat a dins de les cèl.lules. De modificacions post-traduccionals, anomenades així perquè tenen lloc després de la traducció o síntesi proteica, n’hi han de molt diverses: simples com les fosforilacions (addició d’un grup fosfat), o de més extenses com les glucosilacions o lipidacions (addició de cadenes de glúcids o lípids, respectivament). En el nostre grup de recerca estudiem la modificació post-traduccional per addició d’una altra proteïna, anomenada SUMO. Aquest procés es coneix com SUMOilització.\nSUMO és una proteïna de baix pes molecular (uns 80 aminoàcids) que és capaç d’enllaçar-se a certes proteïnes cel.lulars a través del seu extrem C-terminal formant un nou tipus d’enllaç anomenat iso-peptídic. Actualment es coneixen més de 300 proteïnes susceptibles de ser SUMOilitzades i que participen en importants processos cel.lulars, des de la transcripció gènica fins a mecanismes de reparació del material genètic. Una de les principals característiques d’aquesta modificació post-traduccional és que és reversible: existeix una família de proteïnes, anomenades proteases, que són capaces de revertir aquest procés i alliberar SUMO de la proteïna que està modificant, canviant d’aquesta manera novament la seva activitat cel.lular.\nRecentment ha estat publicat un treball del grup de recerca de la UAB on han descrit els mecanismes que tenen a veure amb la regulació del funcionament d’aquetes proteases de SUMO. Més concretament han identificat una regió en aquestes proteases de SUMO que és capaç de distingir entre les dos varietats de SUMO que existeixen, SUMO1 i SUMO2. Aquesta propietat permet a les proteases de SUMO decidir si actuen alliberant SUMO1 o SUMO2 de la proteïna modificada i revertir la seva activitat.\nLa capacitat de diferenciació de les dos varietats de SUMO per part d’aquesta família de proteases és nova i és molt important a l'hora d’activar o inhibir certs processos que tenen lloc dins de les cèl.lules i que estan regulats per aquestes varietats de SUMO.\nEn aquest treball es barregen estudis funcionals realitzats en tubs d’assaigs de modificació de proteïnes per SUMO amb estudis estructurals realitzats per cristal.lografia de proteïnes i de difracció de raigs X utilitzant la llum de sincrotró.\n"Swapping Small Ubiquitin-like Modifier (SUMO) Isoform Specificity of SUMO Proteases SENP6 and SENP7".Alegre KO, Reverter D. J Biol Chem. 2011 Oct 14;286(41):36142-51.


Què bonic és Badalona – Tartatatin\nDes de que visc a Barcelona cada vegada que vaig a Badalona la trobo més i més maca. De fet, abans de marxar ja sabia que hi volia tornar, però no volia perdre’m l’oportunitat de passar una temporada a la capital i sentir el plaer d’anar a treballar en bici o d’anar a sopar i al cinema sense preocupar-me per com tornar a casa.\nAra que sóc forastera, m’agrada arribar a Badalona en tren, contemplant el paisatge, sense les corredisses dels passadissos del metro, sense portes que s’obren i es tanquen en qüestió de segons.\nA Badalona tots els elements són de gran ciutat, però a una escala més petita, més humana. Les cases del centre solen ser d’una o dues plantes, els comerços petits, i les distàncies abarcables. La platja marca un límit claríssim, i és una entrada d’aire i de llum que arriba a tots els carrers i que s’esmuny a dins de les cases.\nAquesta setmana han començat les festes de maig, i avui he anat a veure el dimoni abans que dimarts, vigília de Sant Anastasi, el cremin. Hi havia la Rambla tan lluminosa com sempre plena de puntaires, observades per un bon grapat de curiosos que intentàvem desxifrar la combinació secreta amagada en els boixets.\nTinc ganes de tornar-hi per quedar-me, però de moment no vull renunciar a tot el que m’ofereix Barcelona. Algun dia la balança es decantarà cap a l’altra banda. És qüestió de temps.\nLes benzineres són cosa d’homes


24 de mayo de 2022 16:58\n1.1 Cookies utilitzades en aquest lloc web\n1.2 Desactivació o eliminació de cookies\n2 Notes addicionals\nUna cookie és un petit fitxer de text que s’emmagatzema al vostre navegador quan visita gairebé qualsevol pàgina web.\nLa seva utilitat és que la web sigui capaç de recordar la seva visita quan torneu a navegar per aquesta pàgina.\nLes cookies solen emmagatzemar informació de caràcter tècnic, preferències personals, personalització de continguts, estadístiques dús, enllaços a xarxes socials, accés a comptes dusuari, etc.\nSi voleu consultar més informació sobre què són les cookies, què emmagatzemen, com eliminar-les, desactivar-les, etc., us preguem que us dirigiu a aquest enllaç.\nCookies de sessió: per garantir que els usuaris que escriguin comentaris al bloc siguin humans i no aplicacions automatitzades. D’aquesta manera es combat el correu brossa.\nEn el cas de les cookies de Google Analytics, aquesta empresa emmagatzema les cookies en servidors ubicats als Estats Units i es compromet a no compartir-la amb tercers, excepte en els casos en què sigui necessari per al funcionament del sistema o quan la llei obligui a aquest efecte. Segons Google no desa la vostra adreça IP. Google Inc. és una companyia adherida a l’Acord de Port Segur que garanteix que totes les dades transferides seran tractades amb un nivell de protecció d’acord amb la normativa europea. Podeu consultar informació detallada en aquest enllaç. Si voleu informació sobre l’ús que Google dóna a les cookies us adjuntem aquest altre enllaç.\nerror: Alert:¡¡¡ El contenido está protegido !!!


Vivim en temps d’exageració – Fórmula 1 en Català\nVivim en temps d’exageració\nPublicat 16 de novembre de 2016 Actualitzat 14 de febrer de 2021 per F1 en CatalàCategories:General\nTres dies després de la cursa de Brasil, el regust que ens ha quedat és el de l’actuació de Max Verstappen. El jove holandès va avançar a gairebé tots els pilots de la graella, fent un gran paper, i molts (dins i fora del pàdoc) han opinat que el pilotatge de Verstappen està al nivell d’homes com Ayrton Senna, Gilles Villeneuve o Michael Schumacher.\nQue consti que no vinc a atacar a Verstappen malgrat que hagi sigut crític amb ell en ocasions, sinó que aquesta columna d’avui, aprofitant l’exemple recent del pilotatge de l’holandès, el què vol es posar les coses en perspectiva i destacar un problema del periodisme i de les opinions avui en dia: són molt exagerades i busquen el titular fàcil i cridaner.\nVerstappen, gran, però encara no llegenda. (Copyright: Red Bull Media)\nPer començar, compararé la cursa de Verstappen amb altres grans actuacions sota la pluja dels pilots mencionats. Cronològicament podem començar per Gilles Villeneuve, i el primer gran cap de setmana del canadenc sota la pluja va ser el gran premi d’Estats Units de 1979. Ja als entrenaments lliures va ser 10 segons (!) més ràpid que el seu company d’equip Jody Scheckter i a la cursa acabaria guanyant amb 50 segons d’avantatge. El Ferrari 312T4 podria estar parell amb el Red Bull actual; dels millors cotxes però potser no el millor del moment.\nUn altre dia sota l’aigua que es recorda de Villeneuve és Canadà 1981. Aquell any el Ferrari 126CK amb motor turbo era molt potent però el xassís no era massa bo, i l’Scuderia va quedar cinquena als constructors. Sota la pluja els motors Ford atmosfèrics tenien avantatge degut a l’entrega de potència més dòcil, però el canadenc va acabar tercer. Va ser l’únic cotxe turbo en acabar malgrat haver perdut l’aleró davanter. Si comparem Verstappen amb Villeneuve, l’holandès ni va guanyar la cursa, ni tenia un cotxe com el 126CK ni havia perdut cap peça pel camí…\nEl següent mite mencionat és Ayrton Senna. El brasiler va ser considerat com el gran pilot en mullat de la seva era i diverses curses destaquen en el seu palmarès, però potser les més recordades són Mónaco 1984 i Europa 1993.\nEn la primera, Senna pilotava un Toleman-Hart. El brasiler va obtenir tres podis amb un equip que va quedar setè al campionat i amb el qual Senna va patir la seva única no classificació, així que podem determinar que el cotxe era ben bé mitjanet. Si bé a Mònaco Toleman va poder gaudir dels mateixos pneumàtics Michelin que els campions McLaren, el cert es que quan van aturar la cursa per la pluja Senna (i Stefan Bellof amb el Tyrrell, no ho oblidem) estaven caçant a Alain Prost a un ritme de quatre segons per volta.\nPotser l’actuació de Senna a Donington el 1993 és la més semblant a la de Verstappen. El McLaren aquell any era el segon o tercer millor cotxe, força semblant al Benetton però clarament darrere del Williams. La superioritat de Prost amb el FW15C era tal que va fer la pole en sec traient-li 1.6 segons a Senna (quart), però el diumenge plovia. Malgrat caure al cinquè lloc a la sortida, Senna va avançar tots els seus rivals a la primera volta i no va mirar mai més enrere, doblant a tothom excepte a Damon Hill. De nou, si ho comparem amb Verstappen, l’holandès no va guanyar la cursa ni patia un desavantatge greu de cotxe….\nPer acabar parlarem del Kàiser. Com Senna la dècada anterior, Michael Schumacher va ser el dominador en pluja durant la seva època, i hi ha diverses curses a destacar, però tothom recorda principalment la cursa al Circuit de Catalunya el 1996. Era el primer any de Schumacher a Ferrari i el cotxe era, quan no fallava, més o menys el tercer millor. Williams i Benetton gaudien dels motors Renault si bé és cert que aquell any els Williams FW18 van ser intocables.\nA Montmeló va diluviar aquell any i en condicions en les que avui no deixarien còrrer molts van caure. Schumacher va sortir força malament caient fins al 8è lloc, però a la volta 12 agafava el liderat. Un cop sol va fer un parell de voltes ràpides, 4 segons més ràpides que tothom per marxar, i el Kaiser podria haver arribat a doblar tothom però el motor del Ferrari perdia dos cilindres intermitentment. Tot i això, Schumacher va guanyar amb 45 segons d’avantatge.\nMillors o pitjors que Verstappen sota la pluja?\nVist així, el pilotatge de Verstappen, tot i ser excel·lent, és encara lluny de les gestes d’aquests mites. Si Red Bull l’hagués mantingut a pista, Verstappen hauria estat segon fàcilment i podria haver intentat pressionar Hamilton, però el britànic ho tenia molt controlat i precisament l’error d’en Max va ser quan anava al màxim per reduir distàncies. Amb les errades estratègiques de Red Bull, en comptes de fer dos avançaments per ser segon, en va haver de fer 11 per ser tercer.\nPersonalment penso que Verstappen no va ser ni el millor de la cursa de diumenge; podria ser Lewis Hamilton que va deixar molt lluny al seu company d’equip o podria ser Fernando Alonso, que va fer una virolla a la volta 55 quedant últim i va recuperar 8 posicions per aconseguir l’últim punt. Potser no va avançar tanta gent com Verstappen, però coincidirem en que el Red Bull és ara mateix molt millor cotxe que el McLaren.\nEl que vull dir és que s’usen massa fàcilment paraules com llegenda, mite, el nou Senna, històric, el millor… No tenim prou perspectiva per saber com evolucionarà un pilot ni per comparar-lo amb segons qui. No vull dir que no es puguin fer comparacions, però si penso que a vegades hi ha una moda i l’actual és Verstappen. Com ho va ser Alonso, com ho va ser Hamilton i com ho va ser Vettel.\nAra bé, també hi han els que fan servir aquests adjectius no per grandiloqüència o per moda, sinó per a rebaixar altres pilots. No m’agrada la premsa tendenciosa, i un llegeix, sent comentaris i nota que en tenim uns quants dins de la sala de premsa als quals els va fer mal que Vettel privés a Alonso de guanyar un títol i ara el que es tracta es de minimitzar el que Vettel ha aconseguit. Si per a això cal dir que Verstappen és el nou Senna, doncs perdoneu, però per a mi no és periodisme. És exageració. Però per sort, en aquest esport el cronòmetre dóna i treu la raó.


LA NOIA DEL TREN. HAWKINS, PAULA. 9788416457007 La Memòria ´\nLa Rachel agafa cada matí el mateix tren. Sap que cada dia satura en un semàfor vermell i que des dallà veurà els jardins del darrere duna renglera de cases.\nEn una daquestes cases hi viu una parella que la Rachel no pot evitar mirar cada vegada. Fins i tot els ha batejat, com si els conegués: són la Jess i en Jason. A ella li sembla que tenen una vida perfecta. Tant de bo ella pogués ser igual de feliç que ells.\nFins que un dia veu una escena que la deixa de pedra. Dura només un minut, perquè el tren de seguida es torna a posar en marxa; però nhi ha hagut prou.\nDe sobte tot ha canviat. Ara la Rachel té loportunitat dentrar en unes vides que fins a aquest moment només havia mirat de lluny, i no la pensa deixar escapar. Sha acabat ser només la noia del tren.


El PPCS denuncia «l’espoli de Ximo Puig a l’Hospital Provincial»\nLa secretària general del Partit Popular de la província de Castelló, Elena Vicente-Ruiz, ha denunciat una vegada més "les retallades del Consell en l'Hospital Provincial de Castelló, aquesta vegada després de conèixer que el centre hospitalari porta més de 8 mesos sense cap de psiquiatria".\nSegons Vicente-Ruiz, "lamentem l'espoli de Puig a l'Hospital Provincial, que aquesta vegada afecta a psiquiatria, un dels eixos del centre al costat d'oncologia i oftalmologia". Per a la secretària general del PPCS "els malalts de Castelló són els que més pateixen l'assot i la mala gestió de la consellera Montón i de Ximo Puig".\nAixí mateix, Vicente-Ruiz ha lamentat "les contínues retallades del Consell al cor sanitari de la província de Castelló". "Hem dit, com també ho han denunciat els sindicats, que el Consell està eliminant serveis, amortitzant places i tirant a personal".\nPer açò, des del PPCS "lluitarem perquè es mantinguen els tres eixos de l'Hospital Provincial de Castelló i la salut dels castellonencs".


Taramundi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n43° 21′ 37″ N, 7° 06′ 29″ O / 43.3604°N,7.1081°O / 43.3604; -7.1081Coord.: 43° 21′ 37″ N, 7° 06′ 29″ O / 43.3604°N,7.1081°O / 43.3604; -7.1081\nMancomunidad de los Concejos de Oscos-Eo (es) i Mancomunidad Occidental (es)\nTaramundi és un conceyu, una parròquia i una vila de la Comunitat Autònoma del Principat d'Astúries. Limita al nord amb San Tiso d'Abres i A Veiga, a l'est amb Vilanova d'Ozcos i A Veiga, al sud amb Santalla d'Ozcos i Lugo, i a l'oest amb Lugo. També és la capital del mateix concejo.\nVa ser la pionera a Espanya en turisme rural, arrencant aquest en l'any 1984. Actualment posseïx cases de llogaret, hotels i museus i conjunts etnográficos, entre els quals cap destacar el museu dels molins de Mazonovo, definit com la major exposició de molins per metre quadrat d'Espanya.\nDes del punt de vista geològic el territori de Taramundi té les mateixes característiques que tots els de la comarca, és a dir, el seu sòl pertany al silurià amb gran presència de pissarra, apareixent barrejades amb petites mostres de quarsita i calcària. En les riberes del riu Cabreira es pot apreciar un petit tros de terreny al·luvial, sent l'única zona on apareix aquesta diferenciació del terreny.\nLa seva topografia està conformada per muntanyes trencades i escabroses, barrejades amb diverses valls orientats en totes les adreces i formats pels quantiosos rierols i rierols que banyen el municipi de Taramundi. El concejo representa a una figura gairebé ovalada delimitada per un conjunt de serres i cordales. Així pel nord trobem els vedats de Guiar, i més a l'est la serra de Piedrafita amb unes altures que van des dels 600 als 900 metres. També en la seva part oriental i anant cap al sud albirem la serra d'Ouroso, trobant la cota màxima del concejo amb 1033 metres. En la seva part meridional tenim les serres de Sendiña a l'est i la de Teixedais a l'oest, amb altures superiors als 900 metres. A més de tot aquest conjunt d'accidents muntanyencs situat en les seves zones limítrofes, cal destacar la serra de Eirua, compresa en la seva meitat nord i amb elevacions superiors als 700 metres.\nLa seva xarxa hidrogràfica està composta per nombrosos rierols i rierols que solquen tot el territori i que baixen abundants d'aigües. D'entre tots ells destacarem tres rius. El Ouria, que discorre per la part nord de la serra de Eirua i forma el límit del concejo amb A Veiga i d'aquest amb San Tirso per a arribar a desembocar al riu Eo. Els altres dos rius són el Turia i el Cabreira i banyen la part meridional de Taramundi, rebent al seu pas les aigües de diversos rierols. Ambdós s'uneixen en la localitat de Mall Novo, desembocant també en l'Eo. De la seva climatologia cal dir que Taramundi pertany a una zona juntament amb A Veiga i San Tirso en la qual no es presenten grans diferències de temperatures. No obstant això, en estar una mica allunyat de la costa marina i per la influència de les muntanyes l'hivern es fa més dur que altres zones. Quant a la seva vegetació, en Taramundi encara podem apreciar algunes taques de boscos de castanys, roures, bedolls i algunes zones de pinedes i d'eucaliptus, aquests en les parts baixes de la serra de Guiar. La seva fauna fluvial és la més rica, podent trobar en les seves cabaloses aigües nombrosos exemplars de truchas.\nLa capital del concejo és la localitat de Taramundi, situada dintre de la parròquia de San Martín. És el nucli de població més important dintre de tot el concejo i conserva una gran quantitat i varietat d'elements naturals, arquitectònics i etnográfics que fan d'ella desocupada obligada per a qualsevol turista que visiti la comarca. És aquí on va néixer una classe de turisme molt arrelada actualment, el turisme rural, amb la reconstrucció per a tal efecte d'un complex hoteler en La Rectoral, antiga casa parroquial.\nPaisatge de Taramundi\nLa tendència mostrada pel concejo durant l'últim segle en la seva evolució poblacional poc difereix dels del seu al voltant, mostrant-nos un progressiu despoblament dels nuclis rurals, que posen en perill algunes entitats poblacionals. Afortunadament, en els últims temps una esperança s'obre per a tota aquesta comarca i aquesta no és altra que la implantació d'un turisme rural que animi a reactivar tota la zona, gaudint en ella i amb ella dels seus meravellosos paisatges. Però anem a analitzar les causes que van originar aquest decreixement. Sens dubte l'emigració va tenir una mica que veure en tot el procés, produint-se moviments i sortides, a principis de la centúria passada, cap a llocs ultramarins a les Amèriques, i ja a mitjan segle cap a les zones més industrialitzades de la regió, sent aquestes últimes les quals veritablement van afectar al municipi. Amb tot això l'estructura demogràfica de Taramundi va quedar bastant desequilibrada, presentant una piràmide de població inversa amb majoria de gent de més avançada edat.\nQuant a la distribució de la població direm que aquesta s'agrupa en quatre parròquies que són les de San Pedro de Bres, San Julián de Ouria, San Martín de Taramundi i La nostra Senyora de les Neus en Veigas, sent la cabdal Taramundi, l'única que supera el centenar d'habitants.\nDintre de l'activitat econòmica en la zona cal comentar que últimament el sector primari ha anat perdent pes dintre de Taramundi, si bé encara és el que més ocupació ens oferix amb un 53,6% de la població activa. La majoria de les explotacions locals treballen amb la cabanya bovina, presentant un equilibri entre les quals es treballen per a la producció làctia i la càrnia. També és destacable la presència d'un bon nombre de caps porcins. El sector secundari i de la construcció representa al 21,06% de la població, sent aquesta última activitat la qual ha experimentat un major augment durant aquests últims anys, seguint la tònica general de tota la regió.\nCal no oblidar-se de les alimentàries, desenvolupades recentment amb mesures potenciadores dels recursos tradicionals i típics de la zona. Cal comentar de la mateixa manera la important indústria artesana gavinetera desenvolupada al concejo, que va utilitzar, i segueix usant molins, malls i batanes moguts per la força de l'aigua. Quant al sector terciari, aquest genera a un total del 25,34% de les ocupacions locals, el que representa un augment cada vegada major d'aquest dintre de la repartició de les ocupacions en els tres sectors. Això ve donat per la repercussió del turisme rural en tot el municipi, sent un dels pioners en aquesta classe de gaudi, amb l'obertura dels primers apartaments llogables en les antigues dependències parroquials de La Rectoral.\nMapa parroquial de Taramundi\nEls primers signes que demostren l'existència de vida humana al concejo es remunten a temps epipaleolítics, com ho demostren les restes de les necròpolis tumulars trobats en els contraforts de la Serra d'Ouroso i les forests de Pereira i Navallo. De l'època de dominació romana, queden al concejo diversos topònims com els noms d'O Castro a Ouria i O Castros a Taramundi, que van ser habitats per egobarros, i que van ser fundats per a treballar les explotacions auríferes en la zona.\nDurant el segle passat, i en relació amb aquesta etapa històrica van ser trobades diverses medalles de bronze corresponents a l'època de dominació de l'emperador Neró. De les èpoques de la monarquia Asturiana, de l'alta i baixa edat mitjana, poques coses podem aportar. El més destacable i veritablement més important va ser la pertinença del concejo al poderós i vast territori de Castropol fins al segle xv. Durant aquest temps tots els alcaldes, administradors i jutges dels diferents ajuntaments pertanyents a Castropol es reunien en el camp de Tablado on rebien ordres del poder episcopal. Però tota aquesta dependència de Castropol va acabar amb la desamortització portada a terme pel rei Felip II arran d'haver de sufragar les despeses implicades per les diferents guerres en les quals estava immiscuïda la corona espanyola.\nPer aquesta causa ven als habitants dels pobles les antigues regidories bisbals, consumant-se a Taramundi aquest fet amb la venda en 1584 de les parròquies de San Martín de Taramundi i San Julián de Ouria, adquirint la promesa que mai més seria separat de la corona. Al juny de 1584 es van triar un regidor i tres regidors, dos per Taramundi i un per Ouria, que van elaborar les primeres lleis del concejo, contant per a això amb la participació de diversos veïns comissionats. Algunes d'aquestes ordenances van estar en vigor fins a l'any 1783.\nEl segle xviii ve marcat per una incipient i fructuosa indústria ferrícola, com així ho demostren els sis malls d'espalmar i les fargues reconegudes en el cadastre d'Ancorada.\nEn el segle xix aquesta indústria sofreix un procés de canvi, havent de convertir-se en una producció molt més específica a conseqüència de la moderna siderurgia que s'instal·la en el nord del país. Avui dia encara es treballa en aquesta branca del treball, conservant velles tradicions i elements que fan que Taramundi produeixi uns excel·lents navalla i ganivets, objecte de compra per al turisme.\nFIDALGO, José Antonio. Visita Asturias. Editorial Everest, 1995. ISBN 84-241-3900-3\nFulletó turístic editat pel Principat d'Astúries, Consejería de Educación, Cultura, Deportes y Juventud\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Taramundi\nMuseu dels molins\nPàgina amb nombroses fotos de Taramundi, sota llicència de Creative Commons Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Taramundi&oldid=27371398»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 juny 2021 a les 15:27.


Revisió del 15:47, 5 març 2016\nCorregit: en un data > en una data\nRevisió del 12:50, 16 feb 2016 (modifica)\nm (Corregit: -com àrbitre +com a àrbitre)\nRevisió del 15:47, 5 març 2016 (modifica) (desfés)\nm (Corregit: en un data > en una data)\nEl seu origen fou el cavaller Guido, llombard, al servei dels [[Canossa]]. El seu fill Frogerio fou el primer senyor sobirà de Correggio per donació dels Canossa. Va construir La Rocca que el [] va donar a l'església de San Nicola di Correggio. Posseïa també Ramoscello i Sorbara per la seva dona Valdrada, filla del marques Odó. Va morir abans del [] i va deixar dos fills: Guido I senyor de Correggio, Ramoscello i Sorbara, que va morir sense fills passat el []; i Gherardo I, el seu successor, assessor de la comtessa [[Matilde de Canossa]] (vers []) i mort vers el []. Gherardo va deixar una filla, Agelburga, i un fill, Alberto, que fou senyor de Correggio vers el [], i que va deixar a la seva mort un fill, Gherardo II, senyor i comte (títol personal del que no sap l'origen) de Correggio. Encara vivia el [] i va deixar un fill, Matteo I, senyor de Correggio. A la seva mort abans del [], va deixar dos fills: el petit Corrado, i el gran, Gherardo III, senyor de Correggio, que ja exercia el [] quan va comprar la terra i el castell de Campagnola a Palmerio d'Albricone, el [] va comprar Corte Mantovana, Bosco dell'Argine i part de Corte Nova a la ciutat de Reggio, i el [] va comprar el castell de Montanara; en ununa data no coneguda va rebre Castelnuovo di Sotto com a feu del bisbe de Parma. Va morir a la segona meitat del segle XII i va deixar quatre fills:\n*Alberto II, senyor sobirà de Correggio, senyor de Campagnola, Corte Mantovana, Bosco dell'Argine, Castelnuovo di Sotto, Montanara i part de Corte Nova. El [], junt amb Gherardo IV va donar a l'església dels Sants Quirino i Michele de Correggio Cap de la línia d'Alberto II da Correggio\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/16591724»


ELS LECTORS QUE SI ESTIMEN ELS LLIBRES -336- L’ARQUITECTE DELS PAPERS ESTRIPATS – Vols Llegir?\nELS LECTORS QUE SI ESTIMEN ELS LLIBRES -336- L’ARQUITECTE DELS PAPERS ESTRIPATS\nAmb l’arribada del mes d’abril i amb la Diada de Sant Jordi a la vista, proliferen les presentacions de nous treballs literaris d’autors d’arreu. En el cas de “L’arquitecte dels papers estripats”, la novel·la de l’escriptor anoienc Oriol Solà i Prat, farà diverses parades per la geografia dels Països Catalans.\nI encara abans de la Festa del Llibre i de la Rosa, l’autor explicarà els detalls de la seva primera novel·la a Andorra La Vella, el dilluns dia 20 d’abril; i al nou espai Mont-Àgora de Santa Margarida de Montbui, l’endemà dimarts, dia 21.\nL’escapada a terres noruegues buscant una suposada adreça escrita en un tros de paper que recull d’una paperera de l’aeroport, posarà a prova aquesta relació: a banda de trontollar per la distància, tampoc hi ajuda gens l’assassinat macabre que s’ha comès al barri just abans que ell marxés, amb algun detall peculiar que podria inculpar-lo. Un assaig complet del món dels retalls.\nOriol Solà i Prat (Igualada, 1977). Llicenciat en Comunicació Audiovisual a la Facultat de Ciències de la Comunicació de la Universitat Autònoma de Barcelona (1995-1999). Abans de centrar-se en el món de la Literatura, va fer de locutor radiofònic a Ràdio i Televisió d’Andorra (2003 – 2012). Abans també havia estat corresponsal de Catalunya Ràdio a la comarca de l’Anoia (2000 – 2002), quan estava treballant en els mitjans de comunicació comarcals: primer fent premsa, a la “Revista Vida…” i al setmanari “L’Enllaç dels anoiencs”; després fent tele, a “Televisió Igualada” i també a “Anoia Televisió – Montbui Televisió”. També ha estat columnista al diari digital “anoiadiari.cat” (2009 – 2013). Ja en l’àmbit literari, a banda de publicar “Llunàtics, descabalats o caparruts?” i “Tota una vida de regal” (2014), ha fet diferents contes, poemes i relats breus, alguns dels quals han estat premiats en diversos certàmens catalans.\nArticle/post 1200 – Vols llegir? – volsllegir.cat – Ràdio Nova\n2015anoiaautoedicióbiblioblocbibliotecaigualadaOriol Solà Pratpresentaciótardor 2015


L'estigma és tot per a elles, els clients mai són notícia (Catalina Serra)\nL'estigma és tot per a elles, els clients mai són notícia\nUna guia de bones pràctiques reflecteix la hipocresia dels mitjans en la informació sobre prostitució\nCATALINA SERRA Palma. 02/12/2013 00:00\n260x366 Tot i que el 76% de la prostitució es fa en espais tancats, la de carrer és gairebé l'única que surt a les informacions. / ERIC GAILLARD / REUTERS Tot i que el 76% de la prostitució es fa en espais tancats, la de carrer és gairebé l'única que surt a les informacions. / ERIC GAILLARD / REUTERS\n"Al segle XVII a França a les prostitutes els marcaven amb un ferro candent la flor de lis, símbol de l'ànima, la llum. Aquest estigma ja no és visible, però continua present. El pateixen quotidianament les dones que exerceixen la prostitució, a l'hora de llogar un pis o intentar escolaritzar els fills", assenyala la periodista Maria Fuster, coordinadora d'una guia de bones pràctiques informatives sobre la prostitució que s'ha presentat a Palma. Aquest document és una iniciativa del Grup d'Estudis sobre Prostitució de les Illes Balears (GEPIB), integrat per diferents entitats que es dediquen al suport i l'atenció de les prostitutes, amb l'Institut de la Dona i la Universitat de les Illes Balears (UIB).\nEs dóna la paradoxa que, quan les entitats socials es posen en contacte amb els mitjans per promoure més sensibilització social, "molts cops es produeix l'efecte contrari", afirma Susana Pulido, coordinadora de la Fundació Amaranta. En la presentació de la guia, Paloma Martín, de Metges del Món, i Mònica Gelabert, de Creu Roja, van explicar casos en què el fet de facilitar informació a un mitjà els havia suposat la pèrdua de confiança de les usuàries. En molts casos perquè se'ls havien fet fotografies sense permís que després sortien publicades. En aquest sentit, la guia recomana demanar permís i sobretot no publicar mai fotografies d'arxiu, ja que, encara que en aquell moment la dona hi hagués donat el seu consentiment, passats els anys podria ser que ja no exerceixi o hagi canviat d'opinió.\nPer fer el document de bones pràctiques, s'han analitzat 158 notícies publicades fins al 2012 en els quatre principals diaris de les Balears, la comunitat on proporcionalment més prostitució es consumeix, segons Metges del Món. De l'anàlisi se n'ha tret com a conclusions que la majoria de cops les fonts són policials, judicials o polítiques, i que només el 5% de les notícies publicades tenien com a font les entitats. A més, no hi havia cap notícia on es donés veu a una prostituta o a un client. Es va detectar que tot i que el 76% de la prostitució es fa en espais tancats, la de carrer és gairebé l'única que surt a les informacions. També crida l'atenció que els homes, especialment els clients, mai no formen part de la notícia, cosa que posa en evidència la doble moral sobre el tema. Espanya duplica la mitjana europea en consum de prostitució i, segons les estadístiques europees, quatre de cada deu homes han estat clients.\nEl decàleg de les bones pràctiques\nLes entitats són les que tenen informació de primera mà.\nContextualitzar els fets\nÉs un fenomen complex i convé aportar estadístiques i dades.\nLa prostitució no és il·legal, el tràfic i l'explotació sí.\nVigilar el llenguatge\nNo fer servir expressions com puticlub , meretriu o puta .\nAtenció amb les imatges\nEs recomana no utilitzar material d'arxiu.\nFomentar el respecte\nEvitar estereotips i prejudicis cap a les persones que exerceixen.\nVisibilitzar els homes\nNo sols els proxenetes, els clients també són una part important.\nSi es pot, aportar telèfons i contactes d'utilitat ciutadana.\nNotícies en positiu\nInformar d'història de la lluita de les dones i també de les entitats.


Talment com illes de coneixement | Territori Obert\n← Turisme sostenible. Realitat o ficció?\nEl paisatge i les seves mirades (I) →\nFa uns dies debatíem amb uns companys la utilitat de museus, centres d’interpetació, monuments musealitzats, etcètera. Si bé és cert que cada poble podria presentar un llistat d’elements patrimonials destacables, és necessari que tots els pobles del nostre entorn tinguin un museu, un centre d’interpretació i una xarxa de monuments musealitzats en base a la mateixa temàtica? Són prous grans les diferències entre pobles propers com per mantenir l’interès per un museu a cada munipici?\nMoltes d’aquestes infrastructures responen a un caprici polític, no és cap secret. S’inauguren centres i equipaments culturals i, molts d’ells queden obsolets passades les eleccions. Responen realment a una necessitat de l’entorn? Quina és la seva relació amb el territori?\nEn molts casos ens trobem amb museus i centres d’interpretació que fan el que poden, carents en el moment de la seva creació d’una planificació adequada ni una reflexió específica quant a la seva adequació, interès i funcionalitat ni cap característica que els faci diferent a la resta de centres de la rodalia. Passat el moment de la foto, entren en decadència i subsisteixen com poden. I els petits centres fragmentats per qüestions polítiques o de recels entre municipis, són talment com illes de coneixement disperses al territori.\nSeria possible, doncs, mancomunar serveis? Utilitzar realment el potencial de la zona per a oferir un equipament de base cultural que permeti el desenvolupament local? Pot el patrimoni fer aquesta funció?\nAquesta entrada s'ha publicat en Cultura, Educació, Patrimoni Cultural i etiquetada amb Cultura, desenvolupament local, patrimoni, territori. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n5 respostes a Talment com illes de coneixement\n8 Desembre 2011 a les 13:25\nLa proposta és totalment assenyada, venim però d’una llarga tradició de ‘regnes de taifes’ , i altrament captius com som del Regne d’Espanya, accions d’aquest tipus, podrien justificar accions violentes. [ Recorda al G.Peces Barba ]. Si coneixes ‘el bestiar local’, la teva proposta és ‘música celestial’, desprès de Nadal, oblidada fins l’any que ve.\n12 Desembre 2011 a les 7:52\nGràcies pels teus comentaris, Antonio. La proposta que plantegem, evidentment, no és l’única possible si bé el marc de gestió actual de moltes institucions i centres patrimonials està resultant afectada pels canvis de l’entorn. L’adequació a la situació actual en molts casos no està resultant, fins al punt que estem veient com molts museus es veuen obligats a tancar. Podem creure o no en la necessitat de fomentar canvis en els models de gestió però si realment no es divulga l’ús social, econòmic i educatiu del patrimoni creiem que tot el sector està abocat al fracàs.\n12 Desembre 2011 a les 13:36\nCal realment repensar aquesta poca planificació en el tema patrimonial, però malauradament tenim els fruits de molts anys d’obrir equipaments sense pensar en la seva gestió i continuïtat. Com a exemple de bones pràctiques en l’àmbit de DEL i patrimoni, la Xarxa de Museus i Equipaments Patrimonials de l’Alt Pirineu i Aran (http://www.museusdelpirineu.cat/) ja fa uns anys que intenta portar endavant un projecte d’iniciatives conjuntes tant en promoció com en serveis compartits pel que fa als centres patrimnials de les sis comarques que conformen l’Alt Pirineu i Aran.\n13 Desembre 2011 a les 0:35\nGràcies pel comentari, Noemí. Certament el treball en xarxa que alguns centres estan duent a terme és molt important. El cas de la Xarxa de Museus i Equipaments Patrimonials de l’Alt Pirineu i Aran, a més, treballen precisament molt els temes de posada en valor, de formació, cooperació, etcètera.\n13 Desembre 2011 a les 0:42\nPer cert, volia afegir que el motiu de la fotografia que presenta el post és la porta d’accés al Museu dels Dinosaures del poble d’Areny de Noguera. Si us hi fixeu veureu que el ciment de terra presenta unes petjades que es dirigeixen cap a la porta. Bé, el cas és que la població conté importants jaciments de petjades de dinosaures i la fució del centre museístic del poble és presentar aquestes troballes, contextualitzar-ne la importància i difondre un discurs d’història de la Terra, anant més enllà i parlant d’extincions passades i actuals, impacte humà i petjada ecològica.\nEm va semblar que lligava molt bé un altre punt més enllà de la planificació i la continuïtat com és el sentit que li volem donar al centre i la seva relació amb el territori.


Com utilitzar senyals de Forex diaris gratuïts – acidlove.net\nHomeAll Posts...Com utilitzar senyals de Forex diaris gratuïts\nUna de les maneres més poderoses de negociar amb rendibilitat el mercat de divises és mitjançant senyals de divises diàries. Els senyals de divisa poden ser un concepte nou per a molts, però té el potencial de fer créixer el vostre compte de comerç de divises a un ritme constant si s’utilitzen correctament. Per descomptat, aquests senyals de comerç de divises han de ser emesos per un proveïdor de senyals de comerç fiable i hàbil, com els líders de divises.\nGràcies a l’experiència de comerciants i analistes experimentats, els senyals forex diaris gratuïts de líders FX han aconseguit resultats consistents i impressionants en una àmplia gamma de condicions del mercat. Aquests senyals de divises són fàcils d’utilitzar i només es poden copiar al vostre compte de comerç de divises.\nSimplement copieu els senyals forex dels líders FX al vostre compte de negociació personal.\nTot i que utilitzar els senyals forex diaris dels líders de efectes és realment senzill, hi ha certs fonaments comercials que cal complir per treure el màxim profit d’aquests senyals (per exemple, una gestió adequada del risc).\nPer descomptat, els comerciants necessiten conèixer-se com utilitzar el nostre terminal de senyals forex, cosa que és molt fàcil. Aquí teniu una breu guia sobre com utilitzar els rendibles senyals de comerç de divises de líders FX que han guanyat 4.907 pips només el 2016.!\nEl primer pas per aprofitar els senyals forex diaris gratuïts de FX Leaders és obrir un compte de negociació amb un corredor de divises fiable. Consulteu els corredors de divises recomanats pels líders de FX per trobar el millor agent per a les vostres necessitats específiques.\nEl següent pas és fer una ullada al nostre terminal de senyals forex on es poden trobar tots els detalls dels nostres senyals forex diaris. El terminal de senyals es pot trobar a la nostra pàgina de senyals forex. Així és el terminal de senyals forex:\nTerminal de senyals de divises de líders FX\nEl terminal de senyals es divideix en dues parts: senyals a curt termini i senyals a llarg termini. Els senyals a curt termini generalment es tanquen en menys d’un dia, mentre que els senyals a llarg termini solen funcionar durant més d’un dia.\nApropem els senyals a llarg termini per examinar el terminal amb més detall:\nTerminal de senyals a llarg termini dels líders FX\nA la primera columna, la moneda en particular Parella o instrument financer apareix a la llista. Sí, els senyals forex diaris dels líders en efectius no només són senyals forex, sinó que també oferim senyals de negociació en matèries primeres i índexs de valors.!\nEl segona columna mostra el fitxer Acció que cal executar (COMPRAR (verd) o VENDRE (vermell)).\nEl tercera columna conté cada senyal de negociació Estat.\nQuan l’estat és ‘Actiu’ significa que el senyal està obert i es recomana als comerciants que segueixin l’alerta i entrin al mercat.\nQuan “Prepara’t” parpelleja, vol dir que els comerciants haurien d’estar preparats perquè el senyal té moltes possibilitats d’activar-se. El “Prepara’t” el senyal pot canviar a ‘Actiu’ o pot desaparèixer.\nPer últim, els usuaris de senyals poden veure “Tancat” a la columna d’estat, el que significa que el senyal s’ha tancat i que ja no està actiu.\nNo oblideu fer una comanda de stop loss a cada operació!\nEl cinquena columna conté cada senyal Agafa beneficis paràmetre que s’hauria d’aplicar a cada senyal de negociació que copieu. Una ordre d’aprofitament bloqueja els guanys tancant automàticament la posició quan el preu l’arriba.\nEl sisena columna és on poden publicar els analistes que proporcionen els senyals Comentaris pel que fa a canvis per aturar la pèrdua o obtenir paràmetres de beneficis per a cada senyal de negociació, així com altra informació aplicable al senyal específic. A l’exemple anterior, el comentari diu “El comerç de l’or en beneficis de 50 pips, mou les parades a un punt d’equilibri”.\nA la setena columna són “Canvieu ara” botons que condueixen els comerciants al nostre corredor de divises més recomanat. Els comerciants que ja tenen comptes comercials poden ometre aquesta funció i començar a utilitzar els nostres senyals de negociació de divises, mercaderies i índexs de valors immediatament!\nCom es tanquen els senyals de negociació\nEls senyals forex diaris gratuïts dels líders FX es tanquen de tres maneres:\nEn arribar a l’ordre de beneficis.\nEn arribar a l’ordre stop loss.\nTancament per part de l’equip d’analistes en cas que certs factors necessitin una sortida anticipada. En aquest cas, s’observarà al quadre de comentaris que el senyal es va tancar manualment, així com a quin preu es va tancar.\nSenyals de negociació i gestió de riscos\nUna gestió adequada dels riscos és vital. La bona notícia és que és molt fàcil. Tot el que es necessita és matemàtiques simples i, per descomptat, disciplina.\nA prova de bales el vostre compte de negociació amb una sòlida gestió de riscos.\nQuan utilitzeu els senyals forex diaris de FX Leaders, l’últim pas que heu de fer és utilitzar el dimensionament de la posició correcte. Quan arrisqueu massa el vostre compte de negociació (per exemple, el 25%) en un únic comerç, les probabilitats poden tornar contra vosaltres, fins i tot quan feu servir els nostres senyals de negociació rendibles. Per contra, arriscant una petita porció del vostre compte de negociació (per exemple, menys de l’1%) en cada senyal de comerç individual, us col·loqueu en la posició perfecta per fer créixer el vostre compte i, al mateix temps, protegir-lo..


SC Connecta: de maig 2018\nDarrer dia de Testimonis de 1r\nLa darrera sessió del curs, l'han preparada els nins i nines. Vídeos, dinàmiques i jocs amb l'objectiu de fer del món un lloc millor, de reflexionar per ser millors persones seguint l'exemple de Jesús. I una picadeta per acabar celebrant, tots junts, aquesta petita part del camí de les nostres vides cap a la recerca de nosaltres mateixos.\nDarrer pati de Flors per a Maria\nAcaba maig i, amb ell, els patis de Flors per a Maria.\nDarrer dia d'Amics de Jesús de 6è EP\nAvui han fet un petit berenar i una mica d'avaluació d'aquest curs!\nReflexió, 28 de maig. Maria: Amable\nAquest mes , els nins i nines de l’Itinerari de Fe de l’escola, hem preparat la reflexió. Volem començar amb aquesta petita pregària que ens ha sortit del cor: “Maria, mare Amable, tu no podies ser d’altra manera perquè la teva amabilitat va unida al “carinyo” que ens tens a tots els teus fills”.\nAquesta setmana us proposam preparar un brou d’amabilitat. Per a això necessitarem:\n1 somriure per a cada persona\n500 g de gratitud\n2 curellades d’ànims\n1 litre d’escolta i paciència\n1 polsim de consol\nFicarem la mescla resultant al forn del nostre cor i estarà llesta per a consumir! I, per acompanyar, un bon tassó d’apreci cap als altres.\nSi encara heu quedat amb gana de ser bones persones, us recomanam un trosset de coca de cadena de favors. És molt fàcil: ajudar a algú sense esperar res a canvi i que aquest algú ajudi també a una altra persona.\nLa nostra cadena de favors comença des d’Haití, amb una nina de l’escola de Desormeaux, amb qui fa dos anys que col·laboram, enviant-nos aquest missatge: “En nombre de todos los alumnos os damos las gracias por el dinero que nos habéis hecho llegar. Gracias a él estamos mucho mejor”.\nQuè us sembla si omplim l’escola de favors i amabilitat cap als altres, igual que ho hem fet amb les flors? A devora Direcció trobareu un mural on podreu passar a escriure o a dibuixar què heu fet per ser amables amb els altres i quins gestos han tengut els altres amb vosaltres.\nEls més petits de l’Itinerari, Petjades,\ntambé han contribuït amb aquest dibuix preciós\nFesta de Santa Magdalena Sofia i dia de les Famílies\nAhir acabàrem la celebració del dia de la nostra fundadora amb una eucaristia, una pamboliada i un concurs de coques!\n25 de maig: Santa Magdalena Sofia\nsapiguem escoltar amb el cor\np erquè les seves portes estiguin sempre obertes\na oferir les nostres alegries i les nostres penes\ni a tornar a començar després de cada caiguda.\nDurant el matí ho celebrarem jugant tots junts i, l’horabaixa, celebrant l’Eucaristia amb les nostres famílies. També hi haurà pamboliada i un concurs de coques. Animau-vos-hi!\nPetjades, 24 de maig\nAquesta setmana, com sempre, hem entrat en la capella en silenci. Les nostres catequistes han dit que es nota que som de Petjades, perquè ja hem interioritzat aquesta salutació a Jesús en creuar la porta de la capella... Ja no fa falta que ens ho diguin... Surt de nosaltres!!\nHem parlat de Maria, continuant amb el que hem estat treballant durant tot el mes de maig. Ella ens va ensenyar que és molt important "escoltar amb el cor", això és meditar... ho fem quan deixam que les paraules de Jesús ens omplin per dins... Que ressonin. I hem fet una petita pràctica... Asseguts correctament, hem fet silenci, hem col·locat l'esquena, les mans... hem tancat suaument els ulls i "hem escoltat el silenci" per això ens hem centrat en la nostra respiració, l'aire que entra i surt pel nas.\nDesprés, amb aquesta calma ens han llegit la lletra de la cançó "Todo tuyo soy María" i hem reflexionat sobre el que ens diu, el que més ens ha cridat l'atenció, el que ens ha quedat... Les nostres aportacions com sempre, enriqueixen molt al grup. Les nostres catequistes pensen que com és possible que nins tans petits tenguin un món interior tan ric!!!\nPer acabar hem cantat tots junts la cançó amb molta alegria i ens hem fet una foto de grup davall del mant ben florit de la nostra Mare de Déu que podeu trobar a porteria. Que guapa que està quedant!!\nSanta Magdalena Sofia everywhere!\nTestimonis, 24 de maig\nAvui un grup de Testimonis de l'any passat han vengut a compartir una estona amb nosaltres i, aquest cop, ells s'han encarregat de conduir, amb molt de carinyo, la trobada. Ens han preparat diverses maneres de reflexionar amb l'objectiu d'esforçar-nos per ser millors persones i de transformar el món seguint l'exemple de Jesús. Sempre ens agrada molt juntar-nos amb els més grans o els més petits. Tenir una escola tan grossa és un regal, perquè tenim molt fàcil el poder fer-ho! Hem acabat amb un petit aperitiu i, com no pot faltar enguany, una mica de ball!\nWorship Central: el grup de pop que ho ha petat a l'Aplec de l'Esperit\nWorship Central és una banda britànica, liderada per Tim Hughes i Luke Hellebronth, que composen cançons per lloar, pregar i ballar. Els seus cants tenen una forta inspiració bíblica, i volen ajudar-nos a posar veu aallò que el nostre cor sovint no sap com expressar a Déu: acció de gràcies, pregària, joia, confiança, pau...\nEt convidam a escoltar-los:\nAquest passat cap de setmana, en la festa de Pentecosta, s'ha celebrat a Tortosa el 12è Aplec de l'Esperit, una trobada diocesana de joves. Dos dies d'activitats, xerrades, pregària, música i molts moments per compartir la fe amb altres joves.\nAquí teniu l'himne de la trobada:\nMural de Santa Rosa Filipina amb imatges que recullen la seva vida\nReflexió, 21 de març. Maria: il·lusionada\nAquesta setmana continuam amb els valors de Maria. Era una dona molt il·lusionada per l’espera del seu fill, el Fill de Déu! Il·lusió no és només aconseguir una cosa: és també el temps d’espera per aconseguir-la.\nEls nostres companys de 4t d’EP també han estat esperant amb il·lusió el moment de rebre Jesús. Dissabte passat 41 nins i nines de l’escola varen celebrar la Primera Comunió iniciant un nou camí en la seva amistat amb Jesús.\nI vosaltres què esperau amb il·lusió?\nContinuam fent flors per al mantell de la Verge.\nAquest dimecres us esperam als porxos!\nEtiquetes de comentaris: MES DE MARIA, REFLES\nTestimonis, 17 de maig\nAvui, aprofitant el valor de Maria Reflexiva, hem vist un curt que ens parla de la necessitat d'aturar-nos i pensar. Vivim en un món on la tecnologia ha instal·lat la cultura de la immediates, fins al punt que deixam de valorar les coses. Per això aprendre a escoltar-nos, a sentir a Déu i a connectar amb el nostre interior és tan important.\nPetjades, 17 de maig\nAquesta setmana a Petjades hem dedicat la trobada a fer entre tots una tasca molt especial: el dibuix que acompanyarà la reflexió que tots els nins de l'itinerari de fe de l'escola estam preparant. Hem volgut aportar el nostre granet d'arena i tots hi hem participat. Un a un, en ordre i en silenci, hem anat omplint un full d'idees i petits dibuixos que formen part d'una tasca conjunta que esperam agradi.\nMentrestant, els que esperàvem torn, hem dedicat el temps per tancar els ulls i mirar cap endins, parlant amb el nostre amic Jesús, contant-li el que ha estat aquest curs de Petjades que aviat arribarà al seu final. Alguns hem preferit confiar-li alguna preocupació, sentiment o pensament que ens rondina. Ha estat un moment íntim i alhora compartit.\nLes nostres catequistes diuen que són afortunades i privilegiades de compartir aquest temps amb nosaltres!!!!!


Shooting Apol·lo i Dafne | El Visor - Espai Fotogràfic\nPhotoshooting de temàtica mitològica\nEl proper dissabte 20 de juny El Visor – Espai Fotrogràfic us presenta un nou photoshooting on reviurem el mite grec del deu Apol·lo i la nimfa Dafne. Tu porta la càmera i nosaltres hi posem la resta.\nSegons la mitologia grega, després que Apol·lo, símbol de la bellesa masculina, es burlés de les fletxes d’Eros, aquest va decidir castigar-lo clavant-li una fletxa amb la punta d’or perquè s’enamorés de la nimfa Dafne. Per completar la seva venjança, a ella li’n va clavar una amb la punta de plom perquè es tornés insensible a l’amor. Apol·lo, bojament enamorat, no parava de perseguir-la, però ella el defugia.\nQuan Apol·lo estava a punt d’atrapar-la, Dafne va implorar ajut al seu pare Peneu déu del riu, i aquest la va convertir en un llorer. Apol·lo, trist i resignat, va decidir que, ja que no podia tenir-la com a esposa la convertiria en el seu arbre, fent del llorer el seu símbol.\nTema: Mite d’Apol·lo i Dafne\nModel: Oscar Corral i Agnes OH\nDia: Dissabte 20 de juny a partir de les 11 h\nPreu: 60 € (55 € per a assistents a anteriors photoshootings)\n5 juny 2015 El Visor - Espai Fotogràfic


Tarragona activa un dispositiu especial adreçat als sensesostre a causa de les fortes pluges La República\nTarragona activa un dispositiu especial adreçat als sensesostre a causa de les fortes pluges\nACN Tarragona.-Tarragona ha decidit activar un dispositiu especial adreçat als sensesostre a causa de les fortes pluges. L’Institut Municipal de Serveis Socials de Tarragona, la Guàrdia Urbana, Protecció Civil i […]\nACN Tarragona.-Tarragona ha decidit activar un dispositiu especial adreçat als sensesostre a causa de les fortes pluges. L’Institut Municipal de Serveis Socials de Tarragona, la Guàrdia Urbana, Protecció Civil i Creu Roja han posat en marxa un dispositiu conjunt en previsió del risc d’inundacions i fortes pluges per tal de protegir la salut i la integritat física de les persones sense sostre que es detectin a la via pública. Segons informen fonts municipals, el dispositiu especial de reallotjament informarà i oferirà a totes aquestes persones allotjament a cobert a partir de les diferents alternatives que l’IMSST posa a disposició i, en cas que algú no vulgui ser allotjat, se li facilitaran mantes i aliments calents.\nLa consellera de Serveis Socials de l’Ajuntament de Tarragona, Inés Solé, ha explicat que “en previsió del temporal i dels mesos de l’any en què ens trobem, ja fa dies que treballem de manera coordinada per articular aquest protocol conjunt entre l’IMSST i la conselleria de Seguretat Ciutadana i Protecció civil per donar cobertura i resposta a les persones sense sostre”. Per la seva banda, la consellera de Seguretat Ciutadana, Cristina Guzmán, ha apuntat que “la col·laboració entre departaments i el treball d’entitats i organismes que ens ajuden, obre un important dispositiu de solucions a l’hora d’afrontar aquest tema”.Tanmateix, el protocol Iglú, que depèn de la Generalitat, està previst que s’activi pròpiament el proper dia 1 de desembre en coordinació amb tots els serveis que ja s’activen des d’aquest dimarts a la ciutat.


Benvinguts a la Llar d'Infants Santa Maria\nUs presentem la nostra web de la Llar d'Infants Santa Maria a Olesa de Montserrat. Us donem la benvinguda i esperem que tingueu un bon viatge a través de tots els apartats i continguts que us hem preparat per a que pugueu conèixer la nostra escola.\nNo dubteu en trucar-nos per visitar personalment les nostres instal·lacions i conèixer el projecte educatiu que desenvolupem. Us volem transmetre el nostre desig de col·laborar amb vosaltres en el desenvolupament i creixement del vostre fill/filla.\nEn els següents apartats trobareu tota la informació referent a la nostra escola i les nostres activitats. No dubteu en contactar amb nosaltres per fer-nos arribar comentaris, idees o suggeriments respecte a la web i/o els seus continguts.\nÉs una llar que acull a nens i nenes de mesos a 3 anys, on els oferim la possibilitat de relacionar-se amb nens de la seva edat i amb adults que no són els seus pares.\nÉs l'inici d'una etapa educativa que tindrà continuïtat a l'escola dels "grans".\n... mentre juguem aprenem\n... aprenem jugant\nOn estem Aules de l'escola\nAula polivalent Calendari curs 2015/16\nAccés a l'àrea audiovisual\nAMPA Llar d'Infants Santa Maria\nLlar d'Infants Santamaria Copyright © 2012. All Rights Reserved\nDisseny web: www.llardigital.cat