Edición del martes, 05 febrero 2019, página 34 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del martes, 05 febrero 2019, página 34\n34 LAVANGUARDIA CULTURA DIMARTS, 5FEBRER 2019 LLÀTZER MOIX BarcelonaE lrecinte industrial de Fa bra iCoats es caracteritza pels seus volums de maó vermell portant. Quan van rebre l’encàrrecd’aixecar un centre escolar dins del seu períme tre, Brullet iDeLunavan optar per aquest material.Lanormativa, però, que ara impedeix construir edificis de més de dos nivells amb maó, els va obligar acombinarlo amb una estruc tura de formigó. No ho van amagar: aquesta combinació propicia alafaça na del carrer Segre una afortunada composició en quèsónvisibleselsdosma terials, sense pretensions i amb un bon ritme de fi nestres.Lafaçanaoposada, orientada al’oest ienfron tadaaladeFabraiCoats,és diferent:protegeixlesclas ses amb un brisesoleil d’unapeça,fetambdeployé d’acer galvanitzat, que li dona escala iatenua la in solació, ique de passada li permet acollir una espaio sa balconada correguda de més de quatre metres de profunditat. L’edificis’ai xeca sobre pòrtics de for migó, que alliberen super fície per aespais adapta bles, interiors oexteriors, i converteixl’escala d’emer gència, situada en un dels extrems del bloc, en un es pai de transició agradable i folgat,adequattambépera la trobada. El projecte d’aquesta obra, pressupostada en menys de 4,5 milionsd’eu ros, data del 2010. Alesho res la crisi econòmica era tan itan intensa que fins a vuitanta equips es van presentar al concurs. El projecte de Brullet iDe Luna va ser un digne ven cedorperdiferentsmotius. El primer, la manera com reconeix la presència de la FabraiCoats, home natjantla sense mimetismes, establint undiàlegqueesbasatantenelrespec tecomenl’autonomia.Elsegon,lama neradesinhibidacomcolonitzalaseva parcel·la,enunacantonadadelrecinte, aprofitantuntrosexteriordelseumur, però alhora marcant territori amb el reixatquedefineixelseupati.Eltercer motiu és la racionalitat de les plantes, tant alabaixa com ales tres superiors, ordenades en dues franges, una per a passadís iuna altra per aaules. Operativades delcurs 20162017, aquesta escola aporta saba arquitectò nicacontemporàniaaunrecinted’aire vuitcentista. Complementa, amb llen guatge actual,lapolítica de recupera cióperanoususosdevenerablescom plexos industrialsque impulsa l’Ajun tament de Barcelona.Ihofaexhibint una experiència iunofici que no estan pas renyits amb la frescor.c DavantdelaFabraiCoats . ElCEIPCanFabra,dissenyatpelsarquitectesManelBrulletiAlfonsodeLuna CRÍTICA D’ARQUITECTURA CEIPCanFabra Arquitectes:Manel Brullet iAlfonso de Luna Ubicació:C. Segre, 56,Sant Andreu. Barcelona BrechtsenseBrecht LabonapersonadeSezuan Autor: Bertolt Brecht Direcció: Oriol Broggi Intèrprets: Míriam Alamany, Joan Carreras, Màrcia Cisteró,Jordi Fi gueras,Toni Gomila,Mercè Pons, Albert Prat, Clara de Ramon, Marc Rius, Xavier Ruano, Clara Segura iRamon Vila Llocidata: TNC(31/I/2019) JUAN CARLOS OLIVARES La bona persona de Sezuan de Bertolt Brecht.Nit en un parc públic. Primera trobada entre Sun,l’aviador sense avió,iXenTe,laprostituta transfor madaenàngeldelssuburbis per obrai gràciadetres déus alarecerca d’una micadebondat. Ella (ClaraSegura) ha aconseguit que ell(Joan Carreras) s’oblididelseupropòsitdesuïcidarse. El principi d’una història d’amor. Ala sala principal delTNC desapareixla inhòspita distància quan Segura iCar rerascreenunmiracled’intimitatamb lapoèticabrechtiana,ladelicadesapel detall de la direcció d’Oriol Broggi ila sumadelsseuspropisgranstalentsin terpretatius. Instant memorable. Fugaçmiratged’unapossiblecomu nió entre el director il’autor. El que per Brechtésunrecés per Broggi és el tot per auna dramatúrgia que sembla una preciosistadesconstrucciódel te atre brechtià iels seusmanaments. Una propostaque buscaipersegueix la identificació ambelpatiment de les criatures d’aquestafaulairònica en torn del triomfd’un sistemadepreda dorsobrel’èticaindividual.Totésvin cle, iquan s’introdueixenefectesde rupturaesfandelamaneraméssuaui distorsionada.Exemple:l’úsdelamú sica. Brechtintrodueix cançons per expulsar elsintèrprets dels seus per sonatgesisubratllar el missatge pam fletari. Com ara La cançó del vuitè ele fant.Untemadel’escena vuitena so bre la traïciódeclasse il’explotació dels treballadors de la fàbrica de tabac queBroggirecicla en una altraescena com aentreteniment cabareter per a uncasament.Amés,inundaelmuntat gedelamúsicaagradabledeJoanGar riga ilaseva cadència de cúmbia. Un musical inesperatsense les arestes socials de Street Scene, de Weill, oel paroxisme melodramàtic –ambbata fabril– de Dancerinthe Dark de Lars von Trier. Broggi s’haabraçatalasedadela faula per explotar el seu propi univers dedelicatssomiejosmil·lenaris.Noes tà escritque sigui obligat combregar amb el teatre de Brecht al segle XXI,i molt menys sense unaperspectiva crítica. Però si es ressuscita la mòmia –esdeveniment extremamentrar als nostres escenaris– hi ha d’haver una motivació poderosa per treure’l de la tomba. Potser donarli noualè al vell cos? Els seus dogmes pot ser que si guinobsolets,perònolasevacapacitat crítica, la seva ràbia, el seu insolent fracàs com aoracle, la seva ironia ex pressionista alimentadaper la part mésfoscadelahumanitat.Unbagatge perfectamentdefensable ambrecur sos ilectures contemporànies. Ono ens quedaràbia ineguits per cridar? En qualsevol cas, desnaturalitzarlo –encaraquehagiquedatbonicielsin tèrprets llueixin– no és l’opció.c CRÍTICA DE TEATRE Josep Maria Ruiz Simon Torna ElliottAbrams L’any 1513Maquiavelvaescriurelasevaobramésfamosa:Elpríncep,quevaacabardedicantaLorenzo diPierodeMedici.El2013,mentreescom memoravaelmigmil·lenidel’efemèride,la revistaForeignPolicevapublicarunarticle que,alamaneradelpensadorflorentí,fin gia aconsellar un políticpoderós sobre comhaviadegovernar.L’articleestitulava “The prince of the White House”, ioferia onze regles per mitjà de les quals Barack Obama, oqualsevol altre presidentdels EUA, podia imposarlaseva pròpia volun tat en política exterior. Com resulta fàcil d’endevinar,l’autorpartiadelaconsidera cióqueaquestobjectiunoerafàcild’asso lir. I, per il·lustrar tant la dificultat com la viabilitat de la qüestió, posava l’exemple del segon mandat de George W. Bush, en què el president, inicialment atrapatper una burocràcia adversa,havia acabat im posant l’audaç pla de contrainsurgència que li havien proposat alguns dels seus consellersper donar ungir alaguerra d’Iraq. La idea segonslaqual el principal obstacleaquès’enfrontavenelspresidents eraelprejudicinodesmentitdel’establish ment que no calia fer gaire cas ales idees ocasionalsiforassenyadesdepolíticsdile tantsaquielselectorshavienposatensitu aciódedecidirplanavasobretotl’escrit. Spinoza va suggerir que El príncep de Maquiavel es podia llegir com un llibre que,totiqueaparentavaferunaaltracosa, oferiales clausper resistir icontrarrestar les tendències tiràniques dels prínceps. Les onzeregles amb què l’articledeFo reignPoliceobsequiavaelspresidentsper quèactuessinsegonslasevapròpiavolun tat,tambéexplicaven,llegidesenfiligrana, com aquells que no compartien l’agenda exterior del president però que ocupaven llocsclaual’equipdegovernoal’Adminis tració podienfrustrar ocapgirar les seves polítiques iescriureliuna nova agenda. Elsanticsdeienqueelsconeixementsrela tiusalescosescontràries(comaralasaluti la malaltia) depenend’una mateixa cièn cia. IElliott Abrams, que era l’autor de “The prince of The White House”, és un veteraníssimidestacatrepresentantd’una família política,ladels neoconservadors, quedesdeladècadadelssetantas’haespe cialitzat en les dues branques d’aquell art quepermettantdomarelpríncepcomdri blar els sectors rivals de l’establishment contraris ales noves polítiques d’un prín cepquejahaestatdomat. Faencaranoduessetmanes,elsecretari d’EstatMikePompeoelvanomenarenviat especial dels EUA aVeneçuela amb l’en càrrecdeportarhilademocràcia.Abrams d’enviat especial per aVeneçuela amb JohnBoltoncomaConsellerdeSeguretat Nacional! Els que no els recordin poden buscar els seus perfils biogràfics iviatjar pel túnel del temps pels escenaris més foscos de la políticaexteriorsestatuni denca. Els neoconservadors tornen ator nar. Al nou Príncep de la Casa Blanca ja li han rehabilitat l’edifici de la seva política exterior. Amb una doctrina Monroe re decorada que ha de servirdevestíbulper tornar,desdel’“Americafirst”,finsalave llaagendaneocon. Spinoza va suggerir que ‘El príncep’ oferia claus per contrarestar les tendències tiràniques dels prínceps


Tots els relats de "peres"\nInici > Autors > peres\nTots els relats de peres\nperes - 06-09-2007 - 2266 Lectures - 5 comentaris\nA partir d'ara els nous relats els publicaré amb el meu nom, aquí. més\nperes - 02-05-2007 - 2490 Lectures - 4 comentaris\nUn relat de rerefons bíblic. (Ja vaig escriure una altra narració relacionada amb la mateixa temàtica: En Judes i la Magda) més\nperes - 02-04-2007 - 2202 Lectures - 4 comentaris\nFa setmanes, mesos, que no publicava res, no tinc temps ni per escriure. Això que envio ara, de fet, ho vaig escriure a continuació de l'anterior, però no havia tingut ni un minut per revisar-ho fins avui. més\nperes - 01-01-2007 - 2668 Lectures - 7 comentaris\nNo sóc psicòleg ni res d'això. Només tinc una mica d'experiència. I constato, ara que he rellegit el text, que com la majoria dels assaigs és molt poc pràctic. Jo diria que no serveix per a res, tret de per deixar anar jo mateix una cosa que duia a dins. És, doncs, una teràpia per a l'autor. No hi busqueu solucions de res. Si teniu problemes, no us refieu del que dic aquí i aneu a cal psicòleg. O als pares, si encara els teniu, que sovint en saben prou de la vida i de nosaltres mateixos com per donar-nos un bon consell. O als amics, que segur que en teniu que són bona gent. més\nperes - 30-12-2006 - 2527 Lectures - 3 comentaris\nReflexió... i crida desesperada. més\nperes - 27-11-2006 - 2930 Lectures - 16 comentaris\nSóc plenament conscient del risc que comporta publicar aquest assaig tan políticament incorrecte. Però el fet és que odio els arguments demagògics i crec que no tot s'hi val per defensar el que un pensa. Ara, no conec ningú que s'escapi de recórrer a la demagògia o a l'exageració -jo tampoc-, i és això el que he volgut denunciar amb aquest escrit, oferint els arguments a l'inrevés de com se solen donar, perquè se'n pugui pescar el ridícul que fan. D'alguna manera, doncs, és una autocrítica. Espero que els lectors i lectores que el llegeixin sense passar per aquesta introducció siguin prou intel·ligents per veure-hi... les segones intencions. (Ara, per sort, ja ningú no pega ni tortura els nens, almenys legalment, en el món que en diem civilitzat. És cosa passada. Tant de bo que duri.) més\nperes - 26-11-2006 - 2266 Lectures - 1 comentaris\nHe recreat l'aventura trista d'una dona, a partir d'unes quantes dades arreplegades de la premsa. més\nperes - 08-10-2006 - 2478 Lectures - 3 comentaris\nAssaig sobre una relació difícil, inspirada en un seguit de converses amb una amiga que ha viscut molt de prop una situació similar a la descrita. «Similar» no vol dir igual: vol dir semblant, «que sembla, que s'acosta en la seva figura, qualitats o manera d'esser a algú o alguna cosa» (Diccionari Alcover-Moll), o sigui, que en alguns punts s'hi assembla, en altres no. D'altra banda, he procurat dissimular al màxim les dades perquè ni la meva amiga -a qui he deixat llegir l'original i m'hi ha fet un parell d'observacions que he seguit fil per randa- ni ningú altre no se'n vegi perjudicat. Ho aviso: és una història força trista. més\nperes - 07-08-2006 - 4528 Lectures - 2 comentaris\nContinuació de la conferència. més\nperes - 07-08-2006 - 3316 Lectures - 8 comentaris\nEm van inspirar aquesta conferència uns quants relats que he llegit fa poc a RC: un era de Rosa Nebot, Els ulls del bandoler, un altre de Xàfec, Història d'un navegant, un altre de Salroig, Un peu enrere, molts de Ninel... Són relats que em penso que són molt diferents del meu, però el meu se'm va acudir llavors que llegia aquests altres textos. Em venien al cap flaixos breus quan els llegia -de primer eren flaixos inespecífics, poc lluminosos-, i quan vaig llegir el de la Rosa se'm va acudir la història gairebé tota sencera, amb un munt de detalls. I em sembla que és de justícia dir-ho, perquè no se sap mai en aquest món misteriós de la creació per què et vénen les coses al cap. I com que les més\nperes - 18-07-2006 - 2007 Lectures - 2 comentaris\nUna història casolana més\nperes - 23-06-2006 - 1938 Lectures - 1 comentaris\nTemps estimat: 31 minuts\n«Quan vaig entrar a la vida resultà que tot era diferent de com em pensava. Era com si anéssim amb l'ascensor fins al desè pis, i en sortir de l'ascensor resultés que no hi havia desè pis, no hi havia parets, no hi havia terra, no hi havia sostre, no hi havia res. I l'ascensor ja se n'havia anat.» Nina Berbèrova, El subratllat és meu (títol original rus: Cursiv Moi; trad. Josep M. Güell i Socias), Edicions 62, Barcelona 1995, p. 93. El personatge d'en Rudi va néixer al final de l'estiu passat (2005), que volia escriure un conte d'un nen ingenu i senzill que es perdia en un lloc desconegut i que feia preguntes als adults sobre coses molt òbvies. No me'n vaig sortir, però hi va haver idees que les vaig conservar. Després em van parlar d'això de la Tertúlia Digital i em va venir al cap que podria adaptar-hi el que tenia del Rudi. I, en efecte, així que m'hi vaig posar van començar a sorgir personatges, situacions, diàlegs i idees noves a raig. De tota maner més\nperes - 18-04-2006 - 2234 Lectures - 11 comentaris\nNo sé com m'ha vingut al cap aquesta idea, de vegades em passa tot d'un plegat. Si el relat us agrada no és mèrit meu, és de l'àngel de la guarda dels escriptors aficionats, que me l'ha inspirat. Un dia us parlaré d'aquest àngel tan especial. més\nperes - 13-04-2006 - 2023 Lectures - 1 comentaris\nAquesta també és romàntica, i de fet la vaig començar abans que l'anterior (o sigui, abans que la d'aquí a sota), però mira, al final vaig comença i acabar l'altra i aquesta ni tan sols ara no sé si està acabada o no. Però la dono per bona, ja està bé, tu. més\nperes - 02-04-2006 - 3508 Lectures - 8 comentaris\nUna història d'amor com les d'abans, amb començament i final feliços. (La categoria del relat hauria de ser "romàntica", però no existeix. I "eròtica" no ho és pas. Per això he hagut de posar que és "social".) més\nMissatges del més enllà\nperes - 29-03-2006 - 952 Lectures - 3 comentaris\nCom uns instants d'atzar fan que les coses puguin ser diferents de com són. més\nperes - 02-02-2006 - 1688 Lectures - 10 comentaris\n32 anys després de l'assassinat del Salvador. No me'n puc oblidar. més\nperes - 02-01-2006 - 1527 Lectures - 3 comentaris\nEls veïns de la senyora Helena són una família nombrosa. més\nLa meva feblesa\nperes - 02-01-2006 - 1146 Lectures - 3 comentaris\nEl protagonista d'aquest relat no sé si és un adolescent amb problemes o un adult amb problemes. O totes dues coses alhora. més\nperes - 17-12-2005 - 2575 Lectures - 8 comentaris\nHe anat, potser per darrera vegada, a casa els pares. més\nperes - 17-11-2005 - 1409 Lectures - 4 comentaris\nHe vist la mort sense cercar-la i no m'ha fet por. més\nSe'm va aparèixer com un àngel...\nperes - 30-10-2005 - 868 Lectures - 2 comentaris\nTambé vaig prometre que explicaria aquesta història, quan escrivia sobre la Bet, de manera que aquí la teniu. més\nUna dona prou digna\nperes - 26-10-2005 - 905 Lectures - 2 comentaris\nEl dijous 1 de desembre de l'any 1955, Rosa Lee McCauley Parks, una dona de prop de 43 anys, anava amb autobús per Montgomery (Alabama, EUA). Era modista i dedicava el temps lliure a lluitar a favor dels drets civils d'una part de la raça humana que llavors no els tenia reconeguts com la resta. Aquell dijous, un altre ésser de raça humana, mascle, li va manar que li cedís el lloc a l'autobús. més\nLa Bet, la meva germana\nperes - 04-10-2005 - 1023 Lectures - 2 comentaris\nVaig prometre en un altre relat que explicaria la història de la Bet i ara compleixo la promesa. més\nperes - 16-09-2005 - 878 Lectures - 1 comentaris\nSegona part d'una conferència en un local públic sobre un llarg viatge cap a qui sap a on. Partidaris aferrissats del tabac i abstemis (del tabac), absteniu-vos-en (del relat), si voleu evitar disgustos. més\nperes - 16-09-2005 - 819 Lectures - 2 comentaris\nConferència en un local públic sobre un llarg viatge cap a qui sap a on. Partidaris aferrissats del tabac i abstemis (del tabac), absteniu-vos-en (del relat), si voleu evitar disgustos. més\nLa pobra Helena\nperes - 29-08-2005 - 1500 Lectures - 3 comentaris\nAquests paràgrafs me'ls ha dictat amb molta paciència, curosament, la veïna del davant de casa i jo els he picat amb l'ordinador portàtil. Ella mateixa els ha repassat. M'ha demanat que mirés d'enviar-los «en aquell lloc -m'ha dit- on publiquen coses d'aquestes». Volia dir la web de Relats en Català, ja que de vegades li n'havia parlat. Em fa un cert respecte haver complert aquest encàrrec, perquè ella, a l'últim, m'ha dit: «Tant de bo que vinguin, se m'emportin i em condemnin. Llavors jo també seria santa. I llavors la meva vida, la vida que ells van convertir en inútil, hauria fet algun profit». més\nperes - 19-08-2005 - 1209 Lectures - 5 comentaris\nM'he quedat mirant-la com un enze, encantat. més\nHa mort ma mare\nperes - 06-08-2005 - 1972 Lectures - 13 comentaris\nSe'n va anar fa quinze dies. I jo em faig moltes preguntes. més\nIntercanvi de parella (i II)\nperes - 04-08-2005 - 1165 Lectures - 2 comentaris\nEs desvela el misteri: és un SAGIR. més\nIntercanvi de parella (I)\nperes - 02-08-2005 - 1862 Lectures - 2 comentaris\nNo s'entén res i sembla que no pugui ser. És un miracle? més\nperes - 29-07-2005 - 915 Lectures - 1 comentaris\nAquest relat, que acabo de trobar regirant papers vells, el vaig escriure ara deu fer 17 o 18 anys, potser més. El vaig picar -això ho recordo perfectament- en el primer ordinador que vaig fer servir en la meva vida, un Commodore 64 que ni tan sols no era meu, sinó d'uns amics. Recordo aquell trasto de color marengo. Era un gran avenç respecte al Vic 20. Els números, 20 i 64, eren els Kb de memòria que tenien aquelles andròmines pliocèniques. O sigui que imagineu-vos com anava allò: amb pedals. Però mira, tu: se n'ha conservat un escrit, que vaig imprimir-lo -llavors jo no imprimia res, perquè es deia que amb els ordinadors ja no calia fer servir paper, i ho anaves desant tot... en cassets!-, vaig imprimir-lo, deia, justament perquè l'ordinador no era meu. El relat, la veritat sigui dita, no m'agrada gaire i he estat a punt de llençar-lo, però llavors he pensat que no hi perdíem res si el publicàvem aquí i que tenia una mínima gràcia. I així tindríem a RC un testimoni arribat dels temp més\nperes - 08-06-2005 - 2352 Lectures - 6 comentaris\nUn missatge que va circular fa una temporada per internet més\nMonzó vs. Susanna\nperes - 30-05-2005 - 1045 Lectures - 1 comentaris\nUna conversa que no pot ser i que, a més a més, és impossible més\nLa Tele m'ha salvat\nperes - 25-05-2005 - 1276 Lectures - 1 comentaris\nDedicat a tots els que acusen la televisió de ser un trasto inútil. més\nperes - 21-05-2005 - 1179 Lectures - 1 comentaris\nEl diumenge al matí, cap a les nou o quarts de deu, abans que es llevi tothom a casa, surto al carrer, compro un diari i me'n vaig al parc que hi ha més o menys a prop. Un dia, ara fa dues setmanes, feia poca estona que m'hi estava i va venir un home. Va seure en un banc a uns trenta metres del meu, no ben bé davant per davant però sí a la vista. No em va mirar i jo vaig fer veure que no l'havia vist. Però cridava l'atenció. Anava molt empolainat, o més ben dit, anava molt clàssic o, com es deia abans, "de diumenge", i no com ara, que anem tots amb parracs i suadores. Semblava una persona amb responsabilitats. Va treure un full de paper de la butxaca de l'americana i va començar a mirar-se'l i remirar-se'l, ara per davant, ara per darrere. Fins i tot d'on era jo, podia veure que el paper era atapeït d'escriptura feta a mà, escriptura neta, rectilínia si més no vista de lluny. Jo, que continuava llegint el diari, més o menys, hi feia una llambregada de tant en tant, no podia evitar-ho. més\nperes - 17-05-2005 - 1598 Lectures - 1 comentaris\nEspero que no es molestarà ningú per aquesta història, però per si de cas faig una explicació prèvia i així assegurarem que això no passi. I és la segona vegada seguida que trobo convenient fer una introducció, de manera que una altra vegada dono les gràcies a RC per pensar en les nostres necessitats abans i tot que les hàgim de menester. Doncs bé, espero que ningú no pensarà que aquest relat és masclista, o una cosa d'aquestes. La Remei no és una ploramiques. Potser en aquesta descripció la pobra surt una mica caricaturitzada, però si és així és per culpa meva. La Remei és una dona forta, us ho asseguro. El que passa és que té una mala temporada, pobreta, està molt cansada, està malalta, es troba molt sola i de vegades té tanta necessitat d'esplaiar-se que ho fa amb el primer amb qui topa. Si la coneguéssiu, segur que no veuríeu aquest relat amb cap mena de prisma pejoratiu. Si la impressió que en treieu no és prou bona és culpa meva, no ho carregueu a les espatlles de la pobra dona més\nperes - 07-05-2005 - 5370 Lectures - 13 comentaris\nAixí com normalment aquest apartat de la introducció em fa més aviat nosa -tanta que li he dedicat fins i tot un relat un pèl foteta-, en aquest cas haig d'aplaudir un cop més els responsables de RC per haver-lo previst, perquè avui i ara tinc necessitat de fer una presentació d'aquest relat. És un relat que tenia mig embastat de feia temps i que he acabat gràcies als ànims d'alguns i algunes relataires que últimament m'han recordat de manera molt amable que aviam si feia el favor de comportar-me i de ser seriós, que havia de continuar escrivint, després d'una època d'esterilitat... i molta feina. El relat del Carmel va sortir justament els mateixos dies que m'animaven a tornar a publicar, però aquell l'hauria publicat igualment aleshores, perquè ja el tenia gairebé enllestit. I l'anterior a aquest d'avui, el de l'adsl, no té cap mèrit, va ser només l'exabrupte d'un dia de fúria. Però aquest sí, aquest el dec als i a les relataires de què parlava, perquè el tenia només començat i no sa més\nperes - 03-05-2005 - 889 Lectures - 2 comentaris\nRelat de por, sèrie B, per gentilesa de la Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona (des d'ara CEPB, em nego a fer-los de franc la propaganda de la marca comercial) i Ya.com, una operadora de telefonia. més\nperes - 27-04-2005 - 1762 Lectures - 5 comentaris\nOn s'explica com vaig descobrir jo solet, en una nit, què havia passat a l'Esvoranc del Carmel i per què se'n parlava tant. més\nLa deessa casta (fragment)\nperes - 20-02-2005 - 1922 Lectures - 1 comentaris\nFragment del que podria ser el capítol 2 del fulletó inèdit "La deessa casta", on es narra el primer assalt del cavaller Lluís a la torre de vori d'una deessa inaccessible. més\nHomes que ploren al desert\nperes - 20-01-2005 - 2166 Lectures - 12 comentaris\nEn Fabrizio és estirat a terra. Tot de dunes blanques al voltant, onades perfectes de sorra neta, unes palmeres al fons, un panorama preciós, idíl·lic, imposant en la seva grandesa, si no fos que en Fabrizio... més\nTres retalls de fa 125 anys\nperes - 31-12-2004 - 1232 Lectures - 3 comentaris\nReflexions sobre el pas del temps arran d'uns vells retalls de premsa més\nUn conte molt i molt trist\nperes - 17-12-2004 - 1381 Lectures - 4 comentaris\nDedicat a Pilar Manjón, mare d'en Daniel, un noi de 20 anys que va ser una de les víctimes mortals de l'atemptat de l'11 de març del 2004 als trens de la rodalia de Madrid. més\nNo podia viure\nperes - 11-12-2004 - 1250 Lectures - 4 comentaris\nSembla que va ser l'últim Nadal sense ella. més\nperes - 10-12-2004 - 1049 Lectures - 6 comentaris\nAixò, una fórmula antiga per arribar-hi. més\nperes - 07-12-2004 - 1483 Lectures - 5 comentaris\nAl mateix punt on se situa el relat "La cangur assassina" va morir un noi, just el mateix dia que vaig enviar l'altre relat a RC. més\nLa cangur assassina (relat PC)\nperes - 05-12-2004 - 867 Lectures - 1 comentaris\nEl senyor Miraprim ho ha vist i ho ha sentit, però no ha pogut evitar la desgràcia. Si hi ha accidents és perquè la gent els busca, assegura. més\nVale número 1\nperes - 21-11-2004 - 2230 Lectures - 3 comentaris\nVa de soroll eixordador, de greix, d'asfalt, de velocitat esbojarrada, de diners a raig fet, de multinacionals, de cautxú socarrat i de ruixades de xampany més\nParla la Trini\nperes - 14-11-2004 - 1207 Lectures - 1 comentaris\nLa Trini és la mare de la Noèlia, una noia de 20 anys estudiant d'esteticista, del barri de la Grípia de Terrassa, desapareguda el mes de juny de l'any 1998. més\nperes - 30-10-2004 - 701 Lectures - 7 comentaris\nPer mi és un misteri més\n"El entierro del conde de Orgaz" (III i últim) El pintor i l'amant\nperes - 11-10-2004 - 1261 Lectures - 4 comentaris\nOn s'expliquen uns quants detalls interessants del quadre i la manera com El Greco va aconseguir que hi eixís la seva amant sense que s'hi vegi cap dona. més\n"El entierro del conde de Orgaz" (II) Els 450.000 maravedisos\nperes - 09-10-2004 - 2141 Lectures - 2 comentaris\nOn s'explica qui, com i per què va encarregar el quadre i quant va pagar a El Greco el senyor rector de Santo Tomé més\nperes - 06-10-2004 - 4400 Lectures - 5 comentaris\nOn s'explica com és que un català va ser fet presoner pel rei espanyol i un quadre d'El Greco li va salvar la vida a Toledo més\nperes - 03-10-2004 - 2492 Lectures - 1 comentaris\nInterludi vol dir intermedi, més o menys. O sigui, una mena de pausa. més\nperes - 23-09-2004 - 4994 Lectures - 9 comentaris\nHistòria de com fou que Judes va perdre la virginitat amb la Judit o la Rebeca més\nperes - 14-09-2004 - 772 Lectures - 5 comentaris\n"Guanyaràs el pa amb la suor del teu front" (Gènesi III, 19) més\nperes - 07-09-2004 - 4293 Lectures - 3 comentaris\nJo tenia vuit anys, si és que els tenia. Ens van obligar, als tres ganàpies que quedàvem al poble, Prudencio, Lucinio i jo, que tornéssim a enterrar ben enterrats els cossos d'uns afusellats que els llops havien tornat a treure a la superfície. Eren uns deu o dotze... més\nAhir vaig llegir una frase\nperes - 04-09-2004 - 1281 Lectures - 1 comentaris\nEl rerefons d'una frase misteriosa d'Anne Morrow Lindbergh. més\nUna dona de la neteja\nperes - 01-09-2004 - 1271 Lectures - 3 comentaris\nUna dona de la neteja llença a les escombraries part d'una obra de la Tate Britain més\nperes - 17-08-2004 - 738 Lectures - 4 comentaris\nResum de la meva vida en cinc versos. més\nAllò més difícil de publicar\nperes - 16-08-2004 - 933 Lectures - 1 comentaris\nAllò més difícil de publicar un relat en català a Relats en Català és emplenar l'espai de la Introducció (Màx. 4.000 caràcters) més\nperes - 13-08-2004 - 2013 Lectures - 1 comentaris\nUn record gairebé irracional que implica una dependència física. més\nLa Blanca s'ha perdut\nperes - 12-08-2004 - 709 Lectures - 3 comentaris\nI un personatge la busca desesperadament. més\nM'acuso de ser tafaner\nperes - 02-08-2004 - 867 Lectures - 5 comentaris\nHi ha gent que dina per 1,20 euros més\nCompte amb les lliçons\nperes - 02-08-2004 - 690 Lectures - 2 comentaris\nLa noia castellana de les enquestes més\nQui és Bru de Sala?\nperes - 02-08-2004 - 1671 Lectures - 6 comentaris\nHi ha articulistes als diaris que no sé sap què han fet a la vida per pontificar de la manera com ho fan més\nElogi del pacifisme\nperes - 02-08-2004 - 1003 Lectures - 3 comentaris\nAssaig contra les guerres, totes les guerres, fins i tot les "justes". més\nJutjar a partir d'un fet\nperes - 02-08-2004 - 695 Lectures - 2 comentaris\nCal anar amb compte amb les aparences: de vegades, dels fets que observem al voltant nostre no en coneixem el context i podem jutjar-los de manera injusta més\nperes - 02-08-2004 - 1061 Lectures - 3 comentaris\nHistòria (real) de les notes musicals més\nperes - 02-08-2004 - 658 Lectures - 2 comentaris\nUn mes sense trobar un mort ajagut a la cantonada més\nperes - 02-08-2004 - 1216 Lectures - 4 comentaris\nDavant l'alternativa, burro - gat, trio el gat. més


Sentit humà dominant | Psicología y Sociología | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nSentit humà dominant\nEscrito el 25 de Diciembre de 2015 en catalán con un tamaño de 8,52 KB\nSENSACIÓ,PERCEPCIÓ I ATENCIÓ:\nÈsser humà animal predador i té gran capacitat cerebral per descodificar elements visuals.Aprendre per un èsser humà es presatr atenció visual als estímuls.\nes tota l'energia física,mecànica,tèrmica,química i electromagnètica que arriba als receptors sensorials: ex: la llum.\nDIFERÈNCIA ENTRE SENSACIÓ I PERCEPCIÓ:\nla sensació es la detecció de qualsevol estímul per part dels sentits i dels sentits interns (moviment,equilibri,dolor o malestar) sense que el cervell li hagi donat encara un significat. En canvi la percepció es quan donem significat a les sensacions i sabem que són.\nceèl·lula nerviosa especialitzada en captar estímuls físics,químics...I convertir-los en impulsos nerviosos que arriben al cervell i aquest els interpreta. A més son els responsables de convertir els estímuls en potencials d'acció (impulsos nerviosos elèctrics) que recorren les neurones i arriben al cervell. Cada receptor està preparat per a respondre a un determinat tipus destímul i els senstits estan plens d'aquests receptors.\nÉs la tranformació en infirmació cognitiva de les sensacions quan el cervell processa les sensacions que arriben als receptors sensocials,es organitza i els hi dóna un significat. Segons la cultura,l'estat d'ànim,la personalitat,l'esperiencia percebem d'una forma o d'una altra.\nactivitat conscient que inhibeix les interferències i orienta els sentits i la resposta cap els estímuls que són importants. Varia segons circumstàncies.\n2.1.FASES DEL PROCÉS PERCEPTIU:\ncada sentit disposa d'un/s recpetor o cel. Sensibles a un tipus d'energia (estímul)/ 2.-Transducció:\ncapacitat del cos en trasformar un tipus d'energia en una altra diferent. Els receptors converteixen una energia que capten en energia nerviosa o impulsos nerviosos. / 3.-Transmissió:\nquan l'energia d'un estímul s'ha convertit en impuls nerviós i viatja a través dels nervis cap el cervell./ 4.-Processament de la informació:\nEl cervell rep els impulsos nerviosos els descodifica i els hi dona un significat.\n2.2.CLASSIFICACIÓ DELS ÒRGANS DELS SENTITS:\nreceptors que recullen estímuls del món exterior al nostre cos:\nCapta estímuls químics que estan en l'aire.Els receptors estan en el bulb olfactori que a través del nervi olfactori arriba al cervell. A més és un sentit molt primitiu i estpa conectat amb la memòria i per molts animals és el sentit dominant;\nCapta estímuls químics que combinats donen sabor. Les cèl·lules receptores són les papil·les gustatives i es troben a la llengua. Hi ha 4 sabors;\nmolt utilitzat en la comunicació afectiva. Els receptors es troben a la pell en les diferents capes que són la externa (epidermis) la intermitja i la prpfunda (dermis que nota el dolor);\nsentit dominant dels humans que permet l'oricnetació dels humans els receptors es troben als cons i bastons i estan a la retina.\nParts de l'ull:\npupil·la que s'obre o tanca segons la quantitat de llum, l'iris que es la part de color que envolta la pupila,el cistali que és la lent que permet l'enfocament dels objectes,la retina que és la capa interna de l'ull on es projecten imatges i el nervi òpític que tranmet els impulsos nerviosos al cervell;\nsentit fonamental en la comunicació.\nNo captem tots els sons i la orella té varies parts: kla orella externa on hi ha el ti`pà, la mitjana on hi ha el martell,la enclusa i l'estrep i la interna on hi ha la códea que és el nervi auditiu.\nreceptors que ens donen informació de l'interior del nostre organisme i de la seva situació quan fem un moviment. N'hi ha de dos tipus: els cinestèsic que ens informa de la posició relativa del cos durant el moviment i equilibra la tensió muscular i els receptors estan repartits per tot el cos i el vestibular que informa de la posició del cos i el cap respecte el terra i els receptors estan a l'oïda interna.\nper activar els sentits es necessari estímuls amb una intensitat mínima o màxima determinada. Hi ha uns llindars per sobre dels quals no podem captar l'estímul. S'anomena llindar mínim a la intensitat més baixa de la que es necessita per tal de que un estímul pugui exciutar un receptor sensorial.\nL'individu no els sent però el so existeix.S'anomena llindar diferencial a la diferencia d'intensitat de l'estímul necessaria per notar un increment o una disminució davant un estímul previ.S'anomena llindar màxim a la intensitat de l'estímul a partir de la qual si augmenta d'intensitat l'estímul no notem cap canvi i no hi ha aigment de sensació.\n4.TEORIES SOBRE LA PERCEPCIÓ:\nAssociacionisme de Wundt:\nsegons ell la percepció és com un mosaic de percepcions. No obstant la percepció es més complexa que la suma de totes les seves parts.\nEscola de Gestalt:\nmitjans del s. XX i van estudiar les lleis que regien la percepció visual. La llei "figura-fons" deia que totes le simatges que veiem ressalten un fons. Una altra anomenada "llei de tancament de la figura" deia que l'èsser humà visualment capta una figura innacabada té tendencia a acabar-la/ Teoria cognitiva de Neisser: com varia la nostra percepcó segons la cultura,el sexe i l'escola.\n5.FACTORS QUE INFLUEIXEN EN LA PERCEPCIÓ:\nles coses intenses ens criden més l'atenció./Rpeticó:\npermet que recordem millor però arriba un moment rn que ja no estem atents/Grandària:\ntenim tendència a possar atenció a allò més gran/Novetat:\ntenim tendència a presar més atenció a allò que és nou./Atenció:\ndepen de la persona i es variable./Interessos:\nles persones seleccionem aquelles estñimuls pels quals estem interessats/Motivació:\nestat emocional quan captem alguna cosa/Cultura:\nconjunt d'aprenentatge que es transmenten de generaió en generacó.\nincapacitat de percebre estímuls per un canal sensorial determinat. Hi ha una lesió en la zona cerebral./Il·lusions perceptives:\ndeformacions d'estímuls percebuts que ho té tothom i es normal i poden ser la manca d'antenció i que es deuen a la deformació del que percebem degut al nostre estat d'ànim i lpareidòliqües que són pròpies de la imaginació/Al·lucinacions:\npercepcions d'estímuls que no existeixen degudes a una anormalitat o una malaltia cerebtal o el fet de prendre droges. Segons la causa poden ser fisiològiques que és que hi ha una manca de descans o Oníriques que són produides per una lesió al dervell o be per la gent alcolica. /Malalties mentals:\nl'esquizofrenia provoca sovint al·lucinacions audities i les depressions greus que provoquen alucinacions.\nel sentit huma dominat es qui rep tota la informasio captada pels sentits sentit dominant humà cual es el sentit huma dominant considerem que el sentit humà dominant és


El Joventut de Badalona, a prop de l'extinció\nEl Joventut de Badalona es troba al límit de l'extinció. Els problemes econòmics que ja han fet trontollar les estructures de l'històric club català de bàsquet s'han vist agreujades en els últims dies. Els deutes econòmics, especialment amb Hisenda, han remogut el club i ara busquen una solució definitiva.\nEl club badaloní ha informat a través d'un comunicat que el proper dijous hi haurà una reunió amb el Patronat de la Fundació Badalona Capital Europea del Bàsquet, en la qual es prendran les mesures que facin falta. "El consell d’Administració del club es reunirà per tal d’adoptar les mesures pertinents i informarà de les decisions preses al respecte", han afegit des de la Penya després d'una primera reunió aquest dimarts.\nL'alcaldessa s'apropa al club\nDolors Sabater, alcaldessa de Badalona, ha informat en els últims dies de la greu situació que està vivint el club de la seva ciutat. "Lamento molt la difícil situació actual, i el mal que ha fet la nefasta i opaca gestió dels governs anteriors", afirmava en una de les seves piulades.\nTambé explicava que "el contracte de patrocini 'Badalona és futur', de 5M€ a 4 anys és completament legal, transparent, vigent i està dotat pressupostàriament i signat". Sabater ha confirmat després de la reunió que l'Ajuntament "no s'ha fet enrere" en el patrocini, però que no es poden concretar els terminis exactes.\nLes mostres de suport no s'han pogut evitar i jugadors en actiu del club o que han passat per la Penya ja han mostrat els seus ànims. Sergi Vidal, Guillem Vives o Rudy Fernández, tres exemples.\nFutbol Tebas 'es queda' i cobrarà 1,2 milions d'euros de la Lliga Bernat Aguilar\nPresos polítics Al vicepresident del Senat belga li retornen una carta adreçada a Turull a Estremera El Nacional


PASSEU...LA PORTA ESTÀ OBERTA!: 2009\nDeixeu-nos informar que després d'unes setmanes pendents de la segona gran notícia de la temporada, finalment dimecres passat vam conèixer el sexe del nostre bebè: serà una NENA!\nFa unes tres setmanes la "punyetera" no es va voler mostrar i tot i tenir tota la família pendent del seu gènere vam haver d'esperar a que una "eco" més clara -segons el ginecòleg- mostrés la seva "guardioleta". Les "porres" sobre el seu sexe han sovintejat i podem dir que no hi ha hagut massa unanimitat. De fet, des de Manresa i de la nostra posició de pares, hi havia molt escepticisme sobre si seria un nen o una nena. L'únic que teníem bastant clar era el seu nom: per a mi el nom de nena i per a la Irene el nom de nen. Però...us haureu d'esperar una mica per tal de conèixer-lo. Ah, només una pista: serà molt maco...!\nPublicat per Unknown a 11:50 2 comentaris:


10 dotacions dels Bombers treballen per localitzar i salvar l'operari a la urbanització de Ca l'Esmandia\nper Marta Romera / ACN 22/01/2022 20:10h\nUn home ha quedat sepultat aquest dissabte al migdia per una esllavissada de terra en una finca de Cànoves i Samalús (Vallès Oriental), segons han informat els Bombers de la Generalitat. L'avís del succés s'ha rebut a les 12.47 hores en un dels carrers principals de la urbanització de Ca l'Esmandia.\nSegons les primeres informacions, un mur de contenció d'uns tres metres ha cedit i ha colgat un operari que estava treballant a la zona. Una desena de dotacions dels Bombers s'han desplaçat al lloc per mirar de localitzar i salvar el treballador, del qual es desconeix el seu estat.\nEl subcap de guàrdia dels Bombers de la Generalitat, Roger Llinàs, ha explicat en declaracions a TV3 que l'accident s'ha produït quan uns operaris estaven excavant una rasa enganxada a un mur per fer uns treballs d'impermeabilització. Segons ha comentat, no haurien assegurat la rasa a mesura que guanyaven profunditat i el treballador, que en aquells moments estava a una profunditat d'entre dos i dos metres i mig, ha acabat quedant sepultat. Així mateix, Llinàs ha comentat que el rescat s'ha de dur a terme mitjançant un treball manual i «molt lent» i que es tracta d'una feina de formiga.\nL'accident és de caràcter laboral\nPer la seva banda, l'alcalde del municipi, Josep Cuch, ha comentat que l'accident és de caràcter laboral i l'ha desvinculat de les conseqüències del temporal Glòria, just fa dos anys. Precisament, aquesta setmana els veïns de Cànoves i Samalús afectats pel temporal han denunciat que dos anys després les companyies d'assegurances i el Consorci de Compensació han rebutjat fer-se càrrec de les conseqüències de les esllavissades al voltant de quatre habitatges «ignorant que la causa primària del corriment de terres de Ca l'Esmandia va ser la pluja».\nA més, també criticaven que l'Ajuntament hagués adoptat una actitud «distant» i «de no-intervenció». Segons els veïns, les intenses pluges van causar l'ensorrament de tres cases de la urbanització de Ca l'Esmandia i danys greus a un quart habitatge, que va quedar amb una part dels fonaments desfalcats. Davant aquest escenari, l'Ajuntament va demanar als veïns que abandonessin casa seva per la inestabilitat del terreny.\nPreocupant: Una noia declara haver estat violada per excompanys de classe a la Noguera\nBarcelona Bombers Catalunya


Mix 9 kombutxes de gustos 250 ml\nMix 9 kombutxes gustos variats 250 ml\n3 Citric Ginger, 3 Nabius i Caléndula, 3 Natural Roibos\nMix per prendre kombutxes de gustos variats, per alternar o perquè cadascú prengui la que més li agrada. La kombutxa artesana La Maràndula rica en probiòtics naturals, es pot conservar a la nevera sense obrir durant 3 mesos, ja que el fred alenteix el procés de fermentació. Beu kombutxa en els teus aperitius i converteix-los en saludables i refrescants.\nProducte fermentat sense pasteuritzar, elaborat de manera tradicional. Ingredients de proximitat i de cultiu sostenible. Un producte pensat per a la consciència ecològica i la salut interior. Apta per a vegans, sense lactosa, sense conservants ni colorants i respectuós amb el medi ambient, som sostenibles.\nRic en enzims digestius\nPack 6 Natural Roibos 250 ml\nMix variat kombutxes i...\nNabius i calèndula\nMix 3 gustos kombutxa 750ml\nMix variat kombutxes i xucruts\nPack 6 Nabius i Calèndula...\nPack 3 Nabius i Calèndula...\nPack 3 Cítric Ginger 750 ml\nXucrut de pastanaga i nap\nDegustació La Maràndula 4...\nKimchi de Ravanets\nXucrut del Bosc amb Bitxo


La Medalla de Corea de les Nacions Unides[modifica]\nLa Medalla de les Nacions Unides[modifica]\nMedalles de les missions de manteniment de la pau[modifica]\n1 1948– UNTSO Orient Mitjà 6 mesos La cinta té el fons blau Nacions Unides amb una franja blanca prop de cada punta, els colors bàsics de les Nacions Unides.\n2 1949– UNMOGIP Índia, Pakistan 6 mesos La franja central de la cinta té diversos tons de verd, en representació de la serralada de l'Himàlaia i la vall del Kashmir i les franges blanques al costat del verd representa les muntanyes cobertes de neu. Hi ha dues franges en blau Nacions Unides a les puntes.\n3 1950–1955 Guerra de Corea Corea 30 dies La cinta té el fons en blau Nacions Unides amb una sèrie de 8 franges blanques. Són els colors bàsics de les Nacions Unides.\n4 1956–1967 UNEF I Egipte, Israel 6 mesos El color sorra del fons de la cinta simbolitza el desert del Sinaí, mentre que la franja central en blau clar representa les Nacions Unides. Les dues franges als costats representen la regió, amb la franja blau fosc representant el canal de Suez i la verda per la vall del Nil\n5 1958 UNOGIL Líban, Síria 6 mesos La cinta té un fons blau Nacions Unives amb una franja blanca prop de cada punta, els colors bàsics de les Nacions Unides (el mateix disseny que per UNTSO, el número 1)\n6 1960–1964 ONUC Congo 3 mesos Originàriament, la medalla es concedia amb el mateix galó que per a UNTSO (1) amb la barra CONGO. Al 1963 es modificà amb una franja central en verd, representant l'esperança de la nova nació, així com la conca del riu Congo. Així doncs, la franja central verda flanquejada per les franges blanc-i-blaves simbolitza els esforços de les Nacions Unides vers la nova nació.\n7 1962–1963 UNSF, UNTEA Nova Guinea i Indonèsia 3 mesos La cinta bàsica és blau Nacions Unides amb tres franges centrals de color verd fosc, blanc i verd clar. El verd fosc representa la jungla i els pantans, el blanc indica la neu que cobreix les muntanyes i el verd clau indica les platges de corall de la regió-\n8 1963–1964 UNYOM Iemen 2 mesos El centre de la cinta té diversos tons de marró indicant les muntanyes seques del Iemen, les franges més clares en groc i or representen el desert, i les franges blaves de les puntes indiquen les Nacions Unides.\n9 1964– UNFICYP Xipre Primer 1 mes, després 3 mesos La cinta està dividida en 3 segments igals de blau clar i blanc, els colors bàsics de les Nacions Unides i de les seves diverses operacions de manteniment de la pau. Les bandes estan separades per franges més estretes de blau marí fosc simbolitzant la Mediterrània.\n11 1965–1966 UNIPOM India, Pakistan 3 mesos La franja central té diversos tons de verd en representació de la serralada de l'Himàlaia i la vall del Kashmir i les franges blanques al costat del verd representa les muntanyes cobertes de neu. Hi ha dues franges en blau Nacions Unides a les puntes. És el mateix galó que es concedí per UNMOGIP, el número 2.\n12 1973–1979 UNEF II Egipte, Israel 3 mesos La franja central en color terra simbolitza el desert del Sinaí; i les dues barres en blau clar a les puntes representen les Nacions Unides. Les dues línies en blau fosc al centre representen el canal de Suez.\n13 1974– UNDOF Alts del Golan 3 mesos La franja central en blau clar amb una línia vermella al mig representa la zona de separació patrullada per les Nacions Unides. Les franges en negre denoten les roques volcàniques dels Alts del Golan, amb les franges blanques simbolitzant la neu del mont Hermon. Les franges en borgonya de les puntes indiquen els cards de la regió.\n14 1978– UNIFIL Liban 3 mesos Els colors de la cinta representen les banderes de les Nacions Unides (blau clar i blanc) i del Líban (vermell, blanc i verd)\n16 1988–1991 UNIIMOG Iraq, Iran 3 mesos La banda central més ample blau clar representa les Nacions Unides. Les franges de la punta esquerra (vermell-blanc-verd) són per la bandera d'Iran, mentre que les franges de la dreta (vermell-blanc-negre) són els de la bandera d'Iraq.\n17 1989–1991 UNAVEM I Angola 3 mesos La franja blau cel i les franges blanques representen la presència de les Nacions Unides a Angola; mentre que els colors groc, blanc i vermell són els de la bandera d'Angola.\n18 1989–1990 UNTAG Namíbia 3 mesos Les 5 franges centrals (negre, groc, vermell, verd i blau) són els colors dels 5 Anells Olímpics i signifiquen que països dels 5 continents van enviar tropes pacificadores a aquesta missió. La zona terrosa indica les sorres dels deserts del Kalahari i del Namib, i les franges blau cel indiquen la presència de les Nacions Unides.\n19 1989–1992 ONUCA Amèrica Central 3 mesos Les 5 franges verdes central representen els 5 països participants (El Salvador, Guatemala, Hondures, Costa Rica i Nicaragua); mentre que les franges blanques i blau clar indiquen la presència a la zona de les Nacions Unides. Les puntes en blau fosc signifiquen l'oceà Pacífic i el mar Carib.\n20 1991–2003 UNIKOM Kuwait, Iraq 3 mesos Les amples franges terra representen la gran extensió del desert a Iraq i Kuwait, la franja central blau clar indica l'estreta línia de les Nacions Unides.\n21 1991–1995 UNAVEM II Angola 3 mesos La franja blau cel i les franges blanques representen la presència de les Nacions Unides a Angola; mentre que els colors groc, blanc i vermell són els de la bandera d'Angola. Es tracta de la mateixa cinta que a la missió original, UNAVEM (número 17)\n22 1991–1995 ONUSAL El Salvador 3 mesos Les franges blau fosc i blanc representen els colors de la bandera d'El Salvador. Les puntes en blau Nacions Unides indiquen la presència del grup d'observadors.\n23 1991 MINURSO Sàhara Occidental 3 mesos L'ample franja blanca central representa la gran extensió del desert del Sàhara i les puntes en blau clar representen les Nacions Unides i les seves activitats.\n24 1991–1992 UNAMIC Cambodja 3 mesos Les franges blanques i blau clar representen la bandera de les Nacions Unides, mentre que les barres en vermell, or i blau fosc representen la bandera del Regne de Cambodja i la República Khmer\n25 1992–1995 UNPROFOR Iugoslàvia 3 mesos El color bàsic de la cinta és blau clau amb una barra central en vermell, amb blanc als costats, representant les Zones de Protecció de les Nacions Unides. A l'esquerra, la franja verda representa els boscos de Iugoslàvia i, a l'altre costat, la franja marró representa les seves muntanyes.\n26 1992–1993 UNTAC Cambodja 3 mesos El fons verd del galó representa els camps d'arròs que cobreixen la major part de Cambodja, el vermell i el blau fosc son el principals colors de la bandera de Cambodja, mentre que el blanc i el blau clar són els colors de la bandera de les Nacions Unides.\n27 1992–1993 UNOSOM I Somàlia 3 mesos El fons terra de la cinta representa el desert amb una franja blau cel representant les Nacions Unides, amb franges verdes als costats representant l'esperança.\n28 1992–1994 ONUMOZ Moçambic 3 mesos La franja central en blau Nacions Unides té als costats per franges en blanc representant la pau. Les franges de verd a cada punta simbolitzen el clima tropical de Moçambic.\n29 1993–1995 UNOSOM II Somàlia 3 mesos El fons terra de la cinta representa el desert amb una franja blau cel representant les Nacions Unides, amb franges verdes als costats representant l'esperança. És el mateix disseny que el de la missió original, UNOSOM I (número 27).\n30 1993–1994 UNOMUR Ruanda, Uganda 6 mesos La franja central en blau Nacions Unides té als costats franges més estretes en blanc representant la pau. Les franges en negre, or i vermell, totes de la mateixa amplada, representen la bandera d'Uganda.\n31 1993–2009 UNOMIG Geòrgia 6 mesos El centre del galó és blau Nacions Unides, amb una barra en blanc als costat representant els cims nevats de les muntanyes del Caucas, les franges verdes representen les planes costaneres i els turons, i a les puntes les franges blau marí denoten la mar Negre.\n32 1993–1997 UNOMIL Libèria 3 mesos La franja central blau Nacions Unides amb franges blanques al costat signifiquen la pau. A l'esquerra, una franja en blau fosc representa el litoral de l'oceà Atlàntic, mentre que la franja vermella de la dreta denota el sacrifici de sang humana a la matança.\n33 1993–1996 UNMIH Haití 3 mesos El centre de la cinta té els colors blau fosc i vermell de la bandera d'Haití, i les puntes blau cel i blanc denoten l'amistat. UNSMIH, la següent missió a Haití, usà el mateix disseny (num. 43)\n34 1993–1996 UNAMIR Ruanda 3 mesos La franja central en blau Nacions Unides té franges als costats en blanc significant la pau. El color negre representa la lava volcànica i els famosos goril·les de la regió. El verd és el color de la vegetació local i el vermell representa el terra ruandès.\n36 1994–2000 UNMOT Tadjikistan 3 mesos Les franges blau clar representen les Nacions Unides i els seus esforços per portar a terme els acords de pau establerts i el verd i el blanc representen la flora i la neu que cobreix les muntanyes de Tadkikistan.\n37 1995–1997 UNAVEM III Angola 3 mesos Les zones blau clar i blanques representen la presència de les Nacions Unides a Angola, i els colors groc, vermell i negre són els colors de la bandera d'Angola. És el mateix galó que es concedí per UNAVEM I (número 17) i UNAVEM II (número 21).\n38 1995–1996 UNCRO Croàcia 3 mesos El color bàsic de la cinta és blau clau amb una barra central en vermell, amb blanc als costats, representant les Zones de Protecció de les Nacions Unides. A l'esquerra, la franja verda representa els boscos de Iugoslàvia i, a l'altre costat, la franja marró representa les seves muntanyes. És el mateix galó que es concedí per UNPROFOR (número 25)\n39 1995–1999 UNPREDEP Macedònia del Nord 3 mesos La cinta té franges en blau clar amb una de blanca als costats, representant les Nacions Unides, i el seu objectiu bàsic de pau. Les franges vermelles i grogues indiquen el comandament d'UNPREDEP i la seva missió, així com els colors de la bandera i de l'escut del país (un lleó daurat sobre un camp vermell).\n40 1995–2002 UNMIBH Bòsnia i Hercegovina 3 mesos Originàriament era el mateix disseny que per a UNPREDEP (el número 25), però el disseny finalment canvià. Al nou galó, els colors blau clar i blanc indiquen la presència de les Nacions Unides i l'esperança universal de pau; la franja verda representa els boscos de Bòsnia i Hercegovina a la primavera i el vermell representa l'alba sobre les muntanyes del país.\n41 1995–1996 UNTAES Croàcia 3 mesos El color bàsic de la cinta és blau cel amb una franja central vermella, amb blanc als costats, representant les Forces de Pau de les Nacions Unides. A l'esquerra, la franja verda representa els boscos de Iugoslàvia; i a la dreta, la franja groga representa l'esperança dels camps de blat que creix en els temps pacífics.\n42 1996–2002 UNMOP Croàcia 3 mesos La cinta te franges en blau clar i blanc representant les Nacions Unides i el seu propòsit de pau. Les franges blau fosc representen les aigües que envolten la península de Prevlaka, i la franja groga simbolitza el sol daurat que promet un futur pròsper i en pau.\n43 1996- UNSMIH Haití 3 mesos El centre de la cinta té els colors blau fosc i vermell de la bandera d'Haití, i les puntes blau cel i blanc denoten l'amistat. És el mateix disseny de la missió anterior a Haití, UNMIH (num. 33), però es llueix amb la barra UNSMIH.\n44 1974– UNHQ Servei a la seu a Nova York 3 mesos Aquesta cinta és únicament en blau Nacions Unides i representa el servei a la Seu central de l'ONU aNova York, més que no pas formar part d'una operació específica de manteniment de la pau.\n45 1974– UNSSM Servei Especial 3 mesos Els colors d'aquesta cinta són blau clar i blanc, es colors bàsics de les Nacions Unides, representant el servei al camp sota els auspicis de les Nacions Unides però no en una afiliació permanent a una operació específica de manteniment de la pau. S'afegeix una barra amb el nom del país o Organització de les Nacions Unides.\n46 1997 MINUGUA Guatemala 3 mesos La cinta representa els colors de la bandera de Guatemala amb una franja al centre en blau Nacions Unides.\n47 1997–1999 MONUA Angola Les zones blau clar i blanques representen la presència de les Nacions Unides a Angola, i els colors groc, vermell i negre són els colors de la bandera d'Angola. És el mateix galó que es concedí per UNAVEM I (número 17) UNAVEM II (número 21) i UNAVEM III (número 37).\n48 1997 UNTMIH Haití El centre de la cinta té els colors blau fosc i vermell de la bandera d'Haití, i les puntes blau cel i blanc denoten l'amistat. És el mateix disseny de la missió original a Haití, UNMIH (num. 33), però es llueix amb la barra UNTMIH.\n49 1997–2000 MIPONUH Haití El centre de la cinta té els colors blau fosc i vermell de la bandera d'Haití, i les puntes blau cel i blanc denoten l'amistat. És el mateix disseny de la missió original a Haití, UNMIH (num. 33), però es llueix amb la barra MIPONUH.\n50 1998–1999 UNOMSIL Sierra Leone 3 mesos La franja central en blau clar representa la presència de les Nacions Unides, mentre que les franges en blau, blanc i verd són els colors de la bandera de Sierra Leone.\n51 1998–2000 MINURCA República Centreafricana 3 mesos Les barres blau, blanc, vermell, verd i groc són els colors de la bandera de la República Centreafricana; i al centre té una franja en blau Nacions Unides\n52 1998 UNPSG Croàcia\n53 1999-2002 UNAMET Timor Oriental 3 mesos La cinta té dues franges a l'exterior en blau Nacions Unides, representant la presència de les Nacions Unides al Timor Oriental. A la part de dins hi ha dues franges iguals, en vermell i groc, que representen les brillants i espectaculars albades i postes de Sol del Timor Oriental. El centre de la cinta és una franja en blanc, tradicionalment el color de la pau i l'esperança.\n54 1999– MONUC Congo 3 mesos La cinta té dues franges als costats en blau Nacions Unides, representant la presència de les Nacions Unides al Congo. A l'interior hi ha dues bandes iguals en groc, representant l'albada de la pau i la prosperitat. La franja blau fosc central representa el riu Congo\n55 1999– UNMIK Kosovo La cinta té dues franges exteriors en blau clar, representant la presència de les Nacions Unides. La franja interior en blau fosc simbolitza la presència de la Seguretat Internacional i la cooperació i el suport rebuts d'ella. Les dues franges blanques simbolitzen l'objectiu suprem de promoure la pau per a tots els habitants del Kosovo.\n56 1999–2005 UNAMSIL Sierra Leone 3 mesos La franja central en blau clar representa la presència de les Nacions Unides, mentre que les franges en blau, blanc i verd són els colors de la bandera de Sierra Leone. És la mateixa cinta que la de la missió original, UNOMSIL (número 50)\n57 2000–2008 UNMEE Eritrea, Etiòpia\n58 2002–2005 UNMISET Timor Oriental 3 mesos La cinta té dues franges a l'exterior en blau Nacions Unides, representant la presència de les Nacions Unides al Timor Oriental. A la part de dins hi ha dues franges iguals, en vermell i groc, que representen les brillants i espectaculars albades i postes de Sol del Timor Oriental. El centre de la cinta és una franja en blanc, tradicionalment el color de la pau i l'esperança. És la mateixa cinta que la missió original, UNAMET (número 53)\n59 2003– UNMIL Libèria 3 mesos La cinta té dues franges a l'exterior en blau Nacions Unides, representant la presència de les Nacions Unides a la República de Libèria. A continuació hi ha dues franges en blanc, que representen l'albada de la Pau i el Progrés. Les franges vermelles i blau fosc al centre representen els principals colors de la bandera de Libèria, així com la costa de l'oceà Atlàntic que és el símbol d'unitat per tot el país.\n60 2004– UNOCI Costa d'Ivori Les franges exteriors en blau clar representa la presència de les Nacions Unides al país, i les franges taronja, blanc i verd són els colors de la bandera de la Costa d'Ivori\n61 2004– MINUSTAH Haití 3 mesos La franja central blau clar representa les Nacions Unides. El verd simbolitza el verd del paisatge i el potencial econòmic d'Haití; el blau marí de les puntes simbolitza l'oceà que envolta l'illa de la Hispaniola; i el blanc representa la promesa de pau per a la gent d'Haití.\n62 2004–2006 ONUB Burundi\n63 2005–2011 UNMIS Sudan\n64 2006–2012 UNMIT Timor Oriental\n65 2007– UNAMID Sudan\n66 2007–2010 MINURCAT República Centreafricana, Txad Les barres blau, blanc, vermell, verd i groc són els colors de la bandera de la República Centreafricana; i al centre té una franja en blau Nacions Unides\n67 2010- MONUSCO Congo 3 mesos La cinta té dues franges als costats en blau Nacions Unides, representant la presència de les Nacions Unides al Congo. A l'interior hi ha dues bandes iguals en groc, representant l'albada de la pau i la prosperitat. La franja blau fosc central representa el riu Congo. És la mateixa cinta que per MONUC (num. 54)\n68 2011– UNMISS Sudan del Sud\n69 2012 UNSMIS Síria\n70 2013- MINUSMA Mali\nParticipació en les missions per part de les nacions membres[modifica]\nRepública Txeca X X X X X X X X\nRepública Txeca X X X X X X X X X X X X X X X\nXina X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Medalla_de_les_Nacions_Unides&oldid=22286046»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 nov 2019 a les 08:11.


És una opció més econòmica que les cases de vacances, ideal pels amants de la natura, en un país en què es trobaran amb les quatre estacions cada dia.\nUna ruta amb allotjament en cabanes de fusta els permetrà conèixer diverses províncies, especialment aquelles que ofereixen els atractius turístics més interessants. En general hi ha 2 o 3 cabanes per camping. A Holanda la majoria de campings no disposen de piscina i romanen tancats entre octubre i abril.\nSón interessants tant per fer rutes amb bicicleta (pel seu compte i sense transport d'equipatge) com rutes amb cotxe fent excursions als llocs de més interès dels voltants.\nLes cabanes es troben en campings i comparteixen els seus serveis generals de dutxes, wc, restaurant, botiga, etc. N'hi ha a tot el país i nosaltres hem seleccionat les que es troben en campings amb serveis generals més complets.\nCabanes de Fusta Standard\nEs tracta de casetes de fusta d'uns 10 m2 amb capacitat per a 4 persones. En el cas que viatgin més persones, és possible instal·lar una petita tenda al costat, pagant un suplement.\nL'equipament de les Cabanes Standard és:\n- 2 lliteres de 2 persones amb: matalàs, cobrellit i coixí\n- 1 taula i 4 cadires\n- Cuina (elèctrica o de gas)\n- Llum i endoll\n- Estris per escombrar i fregar\nLes Cabanes Standard no disposen de:\n- Vaixella i estris de cuina\n- Mantes i llençols\n- Dutxa i wc\nCabanes de Fusta Plus\nSon una versió més completa que les de tipus standard i, sobretot, més grans (16-18m2) ja que tenen capacitat per a 5 persones i disposen, a més, d’aigua corrent, vaixella, estris de cuina i calefacció.\nL'equipament de les Cabanes Plus és:\n- 2 lliteres i un llit individual amb: matalàs, cobrellit i coixí\n- 1 taula i 5 cadires\n- Aigua corrent\nLes Cabanes Plus no disposen de:\nEls campings que apareixen al mapa d’Holanda i Flandes disposen tots de Cabanes Standard i alguns també de Cabanes Plus. Potser que en alguns casos ens veiem obligats a reservar Cabanes Plus si no hi ha disponibilitat en Cabanes Standard. Això ja s’anirà veient quan anem avançant en la reserva en el benentès que qualsevol canvi que afecti el preu haurà de comptar amb la seva aprovació.\nVeure mapa de situació de les cabanes\nProcés de reserva i tarifes\nEn el moment de fer la reserva l'únic que hauran de decidir seran les zones que volen visitar i a partir d'aquí el nombre de nits que volen fer a cada una d'elles, tenint en compte les següents premisses:\n- La reserva mínima ha de ser de 7 nits, amb una estada mínima de 2 nits per cabana, per exemple (2+3+2). En alguns llocs no es poden fer estades de més de 3 nits.\n- A partir de 7 nits poden reservar tantes nits com vulguin, sempre tenint en compte que l’estada mínima ha de ser de 2 nits , per exemple 3+3+2+2.\n- El preu final s'adaptarà en el cas que hi hagi una combinació de tipus de cabanes (standard i plus).\n- Poden començar la ruta el dia que vulguin, però la reserva de la primera nit s'ha de fer amb un mínim de 15 dies d'antelació.\nEl sistema particular de reserves de Cabanes de Fusta (camping a camping) no permet les pre-reserves i , per tant, ens obliga a demanar una bestreta en el moment d'iniciar la reserva. Per aquest motiu, quan ambdues parts ho tinguem clar, els enviarem el pressupost per tal que ens enviïn la transferència de la bestreta (aproximadament el 25% de l’import).\nA partir d'aquí, nosaltres els farem la reserva en el millor camping que estigui disponible de la zona que hagin escollit i amb el qual treballem habitualment.\nSi una vegada rebuda la bestreta i iniciat el procés de reserva no aconsseguim fer-la per manca de disponibilitat, o els llocs que els hi oferim com a alternativa no els hi van bé, els hi tornarem els diners.\nCabana Standard (màx. 4 pers.)\n425 € (1 cabana x 7 nits)\nNit extra: des de 50 € , depenent de la localització.\nCabana Plus (màx. 5 pers.)\n525 € (1 cabana x 7 nits).\nNit extra: des de 65 € , depenent de la localització.\nVaria entre 0,50 i 1,50 euros per persona per nit segons el caire turístic del municipi. Si s’ha de pagar aquí ja la inclourem a la factura.\nDespeses de reserva (per reserva):\n30 € (amb menys de 30 dies d'antelació, 40 €).\nLloguer de cabana, gas, electricitat.\nEn alguns campings s'ha de pagar el servei de dutxes (amb fitxes) o alguns suplements normals en el servei de camping (dipòsit, fiança de la barrera,etc).\nEXEMPLE DE RUTA PER HOLANDA I FLANDES EN CABANES DE FUSTA\n3 dies: Província de Gelderland (zona Arnhem, Apeldoorn)\nParc Nacional De Hoge Veluwe, Museu Kröller-Müller, Palau Reial Het Loo, Burgers Zoo, Museu a l'Aire Lliure (Openlucht Museum), Airborne Museum (La Batalla d'Arnhem), rutes amb bicicleta.\n3 dies: Província d'Overijssel (zona Zwolle)\nDeventer, Kampen, Ruta amb bici al costat del riu Ijssel, Giethoorn: la Venècia Verda, Urk, vila de pescadors, creuer Urk-Enkhuizen, Orvelte, vila singular de 1830.\n2 dies: Províncies del Nord (Groningen, Frísia)\nPieterburen: hospital de foques, Leeuwarden, Sneek, Illes de Wadden (amb ferri), Harlingen. Creuar l'Afsluitdijk (el gran dic).\n2 dies: Província d’Holanda del Nord\nAlkmaar (formatge), Volendam, Edam, Marken, Zaanse Schans (molins).\n3 dies: Amsterdam i rodalies\nUitdam, Panoràmica amb vaixell, Museu Van Gogh, Plaça del Dam, Barri Vermell, Barri Jordaan, Centre històric, Talla de diamants.\n2 dies: Província Holanda del Sud\nDelft (ceràmica), Gouda (formatge), Kinderdijk (molins), Rotterdam (el port més gran del món), La Haia, Madurodam (Holanda en miniatura).\n4 dies: Flandes\nGant (la ciutat de l'emperador Carles V), Bruges (canals), Anvers (diamants), Brussel·les (capital europea, Atomium, La Grand Place), Lovaina, Malines. Es poden retallar dies d'allà on calgui i afegir-ne allà on sembli d'acord amb les preferències de cadascú.\nSi disposa de pocs dies, l'imprescindible seria:\n- 2 nits a la zona de Gelderland\n- 3 nits a la zona d'Amsterdam, Holanda del nord\n- 2 nits a la zona de Delft, Holanda del sud\nNosaltres els suggerim els campings situats a:\nHaarlo (Standard i Plus)\nUddel (Standard i Plus)\nKropswolde (Standard i Plus)\nHarlingen (Standard i Plus)\nSt. Nicolaasga (Standard i Plus)\nProvíncia de Noord Holland\nCallantsoog (Standard i Plus)\nHippolytushoef (Standard i Plus)\nProvíncia de Zuid Holland\nBrielle (Standard i Plus)\nGant - Bruges (Flandes) (Standard)\nGant - Brussel·les (Flandes) (Standard)\nProvíncia de Noord Brabant\nAlphen (Standard i Plus)\nBeers (Standard i Plus)\nOisterwijk (Standard i Plus)\nAmen (Standard i Plus)\nZeewolde (Standard i Plus)\nCadzand-Bad (Standard i Plus)\nOostkapelle (Standard i Plus)


L’IMAS dedica 300.000 euros anuals a projectes de salut mental – VilaAndratx.com\nL’IMAS dedica 300.000 euros anuals a projectes de salut mental\n11/10/2021 11/10/2021 vilaAndratx\nEl conseller Javier de Juan ha destacat la necessitat de visibilitzar-la a l’acte del Dia Internacional de la Salut Mental organitzat a la Fundació Miró.\nL’IMAS ha participat en l’acte del Dia Internacional de la Salut Mental que se celebra el dia 10 d’octubre i que ha estat organitzat per 3 Salut Mental a la Fundació Miró. El conseller Javier de Juan ha subratllat la necessitat de continuar “visibilitzant la realitat de la Salut Mental” i també de tenir cura d’ella.\nEl lema d’aquesta de l’any 2021 és: ‘Atenció de salut mental per a tots: fem-la realitat?. La Jornada organitzada per 3 Salut Mental en la Fundació Miró, es va dur a terme de 10 a 14 hores amb tallers artístics i formatius, oberts a tothom, però pensats per als seus usuaris i ha reunit a centenars de persones.\nEl conseller de Juan ha aprofitat per agrair la feina feta per les entitats que formen part de 3 Salut Mental i que fa 25 anys que formen part d’aquesta associació: Gira-Sol, Estel de Llevant i la Fundació És Garrover\nA l’acte han participat la consellera de Salut, Patrícia Gómez; el director general d’Atenció a la Dependència del Govern, Gregori Molina; el coordinador autonòmic de Salut Mental, Oriol Lafau; el director general de Benestar Social de l’Ajuntament de Palma, Joan Antoni Salas, i la directora general de Cultura i Comunitat de Cort, Tina Codina.\nL’Institut Mallorquí d’Afers Socials fa feina per garantir la possibilitat de tractar a les persones amb discapacitat que tinguin alguna malaltia mental dins de l’entorn que elles triïn sense necessitat d’ingressar-les en cap centre contra la seva voluntat. El que permet no deixar sense atendre aquelles persones que puguin presentar problemes de salut mental, sigui com sigui la seva situació. L’IMAS dedica anualment 300.000 € en subvencions per a projectes d’atenció integral i promoció de l’autonomia per a persones amb discapacitat associat a un diagnòstic de salut mental.\nEls projectes han de donar resposta a objectius com detectar persones amb problemàtica de salut mental, aïllades i/o no ateses a serveis de la xarxa de salut mental; crear vincle amb la persona iniciant així el seu procés de rehabilitació psicosocial; potenciar les habilitats bàsiques que permetin l’estabilitat personal i l’evolució personal cap a la incorporació a serveis especialitzats i la inclusió social. També ha de contribuir al desenvolupament de projectes de vida a través d’una intervenció planificada i definida en el Pla individual de suports garantint que la mateixa persona és la protagonista; enfortir la generació i configuració de xarxes de suport a les persones en els contextos en què aquestes es desenvolupen; actuar dins l’àmbit familiar, si és necessari, per a millorar la relació amb la persona afectada i modificar dinàmiques familiars inadequades; prevenir i intervenir davant situacions de discriminació i estigma social que es detectin en la intervenció.\n← Subvencions públiques per a promocionar la pràctica individual d’esport local\nEl PP reclama el centro de interpretación de sa Dragonera en Can Fasser →\nLes Illes Balears oferiran la prestació d’ajuda per morir\n12/05/2021 21/05/2021 vilaAndratx\nFrancina Armengol recibe al alcalde de Andratx en el Consolat de Mar\nAbonen 30,6 milions d’euros en ajudes al sector primari de les Illes Balears\nCopyright © 2021 VilaAndratx.com. Todos los derechos reservados.


Kosmopolis - Festa de la Literatura Amplificada de Barcelona | hotel Omm\nKosmopolis, una festa de la literatura amplificada\n¿Preparats per submergir-vos al món de les paraules? Kosmopolis és una festa de la literatura amplificada que se celebra cada any al Centre de Cultura Contemporània (CCCB de Barcelona), situat al barri del Raval, amb una programació contínua. Us recomanem marcar amb una X totes les seves activitats als vostres calendaris!\nCCCB presenta Kosmopolis\nKosmopolis és un festival literari que aposta per un concepte amplificat de la literatura. Mitjançant la contínua evolució de la paraula, contempla i exposa una sèrie d’obres literàries en les seves múltiples formes d’expressió, sigui oral, impresa o electrònica.\nEscriptors, poetes, filòsofs, científics, músics, cineastes, dramaturgs, contacontes, dibuixants de còmic, guionistes, periodistes, actors, bibliotecaris i editors es troben any rere any en aquest festival, alguns d’ells amb reconeixement internacional, com John Irving o la Nobel de Literatura Svetlana Aleksiévich. Tots aquests professionals de la paraula es donen cita per debatre sobre els temes clau de l’actualitat literària.\nKosmopolis va néixer el 2012 amb l’objectiu de fomentar una trobada amb l’art i la llibertat basat en l’antiga consciència, és a dir, amb la idea que som ciutadans del cosmos. En concret, els principis generals d’aquesta edició són:\n– Preservar les literatures orals com a part del patrimoni cultural.\n– La transformació del suport literari: del papir a l’ebook.\n– Estimular les lectures de cànon occidental desconegut.\n– Potenciar els gèneres infravalorats i desconeguts.\n– Servir de nexe per a la contaminació entre disciplines literàries i escriptors.\n– Encoratjar la tradició visionària i lúdica de la paraula escrita.\nQuè podrem veure en aquesta edició de Kosmopolis?\nAmb motiu del 50 aniversari de la Frankenstein de Mary Shelley, el 14 de març se celebrarà la xerrada col·loqui “Frankenstein en el antropoceno”. Els investigadors Dehlia Hannah i Fernando Vidal s’endinsaran en els vincles de la novel·la amb les seves reflexions pròpies i sobre el concepte antropocè.\nEl dia 3 d’abril tindrà lloc una conversa amb Orhan Pamuk, l’escriptor premi Nobel de la Literatura el 2006, on es parlarà de les seves últimes obres.\nViajes en viñetas se celebrarà el dia 20 d’abril i serà la presentació d’un número especial de la coneguda revista de viatges Altaïr sobre el periodisme il·lustrat. En aquest taller s’abordaran els temes de producció, conceptualització, guió i cròniques de viatge de la mà de Pere Ortín, Jorge Carrión i Peter Kuper.\nAquest festival és una de les múltiples manifestacions de la cultura que es cola al calendari d’esdeveniments de Barcelona, i una de les més recomanables, especialment per als amants de les lletres.\nLa seva cèntrica ubicació en un dels espais d’art i cultura contemporànies més importants de la ciutat reforça la rellevància d’un festival que aconsegueix sorprendre i emocionar en cadascuna de les seves edicions. Molt, molt a prop del CCCB, per cert, trobareu dos dels nostres restaurants preferits: Bar Lobo i Luzia.\nAixí doncs, des del nostre hotel Spa a Barcelona us animem a que gaudiu de la literatura d’una forma diferent i al fet que la descobriu de la mà de grans escriptors i professionals d’aquest món.


Activitats de sensibilització i propostes culturals d’ECOM al Festival de la Diversitat del Consell de Joventut de Barcelona (CJB)\nL’exposició fotogràfica d’ECOM, Vides Diverses, així com el documental que du el mateix nom, s’instal·laran a l’Espai Jove la Fontana el dia 9 d’abril, en ocasió del Festival de la Diversitat, i s’hi podran veure fins el dia 20 d’abril.\nL’exposició fotogràfica, així com el documental ‘Vides Diverses’, són dues propostes culturals d’ECOM que emfatitzen la importància de la diversitat com a valor social i mostren la capacitat i necessitat d’autonomia de les persones amb discapacitat física.\nLa mostra de fotografies estarà instal·lada en un espai de pas a l’ascensor de l’Espai Jove La Fontana i el documental es projectarà cada dia a les 18.30 i a les 19.30 a l’espai de treball del centre.\n9 d’abril: tarda amb activitats per sensibilitzar-se i gaudir\nECOM estarà present, un any més al Festival de la Diversitat, esdeveniment organitzat pel Consell de la Joventut de Barcelona que acosta la diversitat funcional als infants i joves de la Ciutat. L’objectiu és sensibilitzar sobre aquesta temàtica amb dinàmiques i activitats vivencials, així com visualitzar la tasca d’entitats que treballen dia a dia en aquest àmbit.\nECOM, com a entitat especialitzada en l’àmbit de la discapacitat física, com en d’altres edicions, oferirà diverses activitats de sensibilització, com ara un circuit en cadira de rodes o l’activitat ‘Mira com pinto’. A més, altres entitats oferiran també, al llarg de tota la tarda del dissabte 9 d’abril, activitats i tallers per a infants i joves d’entre 6 i 18 anys.\nLa jornada finalitzarà amb música en viu, a partir de les 22 hores, a l’Auditori de l’Espai Jove La Fontana. Els grups que tocaran estan per confirmar.


Leo Messi: 12 gols el 2014 - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesLeo Messi: 12 gols el 2014\nLeo Messi: 12 gols el 2014\nEl crac argentí fa un gol cada 80 minuts des que ha arrencat l’any El 31,6% de les dianes del Barça en aquest temps duen el seu nom\nLeo Messi fa un gol cada 80 minuts el 2014 / FOTO: MIGUEL RUIZ-FCB\nLeo Messi no es cansa de marcar. Des que ha tornat a competir, un cop recuperat de la seva lesió, l’argentí ha signat un total de 12 gols en els 13 partits que ha disputat en aquest 2014. Aquestes xifres es tradueixen en una diana cada 80 minuts i suposen el 31,6% dels gols del FC Barcelona des que ha arrencat l’any. Alexis Sánchez, amb nou dianes, és el segon màxim realitzador culer el 2014. Entre els dos sumen 21 gols, el 55,3% dels gols d’enguany.\nA la caça d’Hugo Sánchez\nLa diana a Anoeta va permetre a Leo Messi encadenar cinc partits consecutius marcant. També va fer que superés Raúl González en la classificació de màxims golejadors en la història de Primera. A hores d’ara, el ‘10’ blaugrana és tercer en aquest rànquing (229 gols), únicament superat per Telmo Zarra (251) i Hugo Sánchez (234).\nEn tot el curs 2013/14 Leo Messi duu 26 gols en 29 partits, fet que suposa una mitjana de 0,90 gols per partit. Són uns números molt semblants als de temporades anteriors: 1,2 gols per partit la 2012/13, 1,22 la 2011/12, 0,96 la 2010/11, 0,89 la 2009/10 i 0,75 la 2008/09.\nIniesta: “Estem a mort amb Martino”\nLa millor ratxa de Messi


Més de 23.700 morts al sud-est asiàtic en el quart terratrèmol més fort dels últims 100 anys\nTres terratrèmols han sacsejat el sud-est asiàtic. El primer, d'una intensitat de 8,9 graus en l'escala de Richter, ha estat el més fort des de 1960 i ha afectat el nord de l'illa indonèsia de Sumatra, mentre que els altres dos, d'una intensitat de 5,7 graus cadascun, han afectat de ple les illes índies d'Andaman i Nicobar. Els efectes més devastadors, però, han estat causats pels tsunamis o onades gegants de fins a 10 metres que s'han format a conseqüència dels moviments sísmics, que haurien provocat la mort de més de 23.700 persones i milers de desapareguts. Les zones afectades són Sri Lanka, Bangla Desh, Indonèsia, Tailàndia, l'Índia i Malàisia.\n26/12/2004 - 00.00 Actualitzat 28/12/2004 - 02.14\nDesastre al sud-est asiàtic, després que un fort terratrèmol i dues rèpliques han sacsejat tota aquesta regió. El primer, d'una intensitat de 8,9 graus en l'escala de Richter, el més intens al món des de 1960, ha tingut l'epicentre a l'oceà Índic, a 250 quilòmetres al sud de la costa d'Aceh, al nord-oest de l'illa de Sumatra. Els altres dos, d'una intensitat de 5,7 graus cadascun, han afectat de ple les illes índies d'Andaman i Nicobar. El nombre de víctimes mortals ja s'eleva a més de 23.700 en tota aquesta zona del sud-est asiàtic. També hi ha milers de desapareguts i més d'un milió de damnificats. L'ambaixada d'Espanya a l'Índia ha informat que, en principi, no hi ha cap espanyol entre els milers de víctimes a la zona de Sri Lanka, l'Índia i les Maldives, tot i que encara hi ha diverses zones on no s'ha pogut fer cap balanç. Els efectes més devastadors han estat causats pels tsunamis o onades gegants de fins a 10 metres que s'han format a conseqüència dels moviments sísmics. La situació més catastròfica es viu a a Indonèsia, la zona més propera a l'epicentre, on l'últim balanç eleva la xifra a més de 4.480 morts. Especialment l'illa de Sumatra ha estat molt afectada i és on es concentren la majoria de les víctimes. A la regió de Sri Lanka, una paret gegant d'aigua ha arrasat la costa oriental de l'illa, situada a uns 1.600 quilòmetres de l'epicentre del terràtremol. Les autoritats situen la xifra provisional de víctimes en 12.000 persones, amb milers de desapareguts, sobretot als districtes de Muttur i Trincomalee, al nord-est. Són zones aïllades, on ni tan sols s'han pogut avaluar els danys causats pel terratrèmol, el més fort dels últims quaranta anys. Enmig d'evacuacions massives a tota l'illa, les autoritats han declarat tot el país zona catastròfica i han demanat ajuda internacional urgent. El sud de l'Índia també és una de les regions més afectades i les autoritats del país ja hi han comptat un miler de víctimes mortals. Al país hi han mort més de 6.800 persones, especialment als estats de Tamil Nadu i d'Andhra Pradesh. La força de l'aigua s'ha endut cotxes i camions i ha arrencat els nens dels braços de les seves mares. Els pescadors també han pagat cara la catàstrofe, amb desenes de cadàvers a les platges i barques desaparegudes. A Madràs, moltes persones han estat sorpreses per l'onada gegant quan feien banys rituals a la platja. A més, les illes índies d'Andaman i Nicobar, al golf de Bengala i a pocs quilòmetres d'Indonèsia, han quedat literalment arrasades pel tsunami, abans d'haver-hi almenys dues rèpliques. Les Maldives, un paradís turístic amb menys d'un metre d'altitud sobre el nivell del mar, han quedat parcialment inundades, i han estat el punt més afectat a l'oest. L'aigua ha deixat dues terceres parts de la capital, Male, submergida i es tem la destrucció de nombrosos complexos turístics de l'arxipèlag. Fonts oficials estimen que uns 22 turistes japonesos haurien mort. També ha quedat molt afectada una zona turística a Tailàndia. A Phuket i a Phi Phi, illes que atreuen milers de bussejadors cada any i que es troben al cim de la temporada turística, ja s'han recuperat 430 cadàvers. Hi ha almenys mitja dotzena de turistes estrangers morts, tot i que els grans hotels per als occidentals són els que n'han sortit més ben parats. L'ambaixada espanyola hi ha enviat una delegació per esbrinar si hi ha espanyols passant les vacances a la zona. A Malàisia, una primera avaluació ha situat la xifra de víctimes mortals en una quarantena de persones, en el que seria el país menys afectat per la catàstrofe. La Creu Roja espanyola enviarà una primera ajuda d'urgència de 36.000 euros, mentre que la Comissió Europea també prepara tres milions d'euros per a l'ajuda més immediata.\nMés de 22.000 morts al sud-est asiàtic per terratrèmols\nTerratrèmol a Tailàndia


La Diada de la cohesió\n25 juny 2021 08:21\nEditorial | 12 setembre 1998\nEl Consell Insular celebra avui el 12 de setembre sense les tensions de l'any passat. La primera edició patí les estirades entre el PSM, que defensava el 31 de desembre, i els altres partits del Pacte de Progrés, favorables a la data que rememora el jurament del Llibre de Franqueses per part de Jaume II. Però enguany, la reflexió més important és que aquesta calma no és casual. Els diferents partits que conformen el Pacte de Progrés han après que és molt més rendible la concòrdia que l'enfrontament constant. Tres anys d'experiència en el govern insular els ha ensenyat que la capacitat de transigir és sempre positiu i rendible en una societat com la mallorquina.\nPer tant, aquesta segona edició ja no només rememora Jaume II, sinó també el desembarcament del seu pare a Santa Ponça, fet que té una significació molt més nacionalista. I a poc a poc, tothom se sent ja identificat amb la data d'avui sense renunciar al gran símbol històric i tradicional que és el 31 de desembre. Així, i una vegada assolit aquest consens tàcit, que també engloba el Partit Popular, que sempre ha defensat la figura de Jaume II, l'important és que la Diada arreli. Por ser que no agradi del tot a ningú, però sí el suficient a tots per lluitar per la seva autèntica significació: articular i enfortir aquesta societat, i donar-li cada vegada més confiança i orgull en les seves pròpies forces.