Oficines en Venda a Gran Via de les Corts, 184 - Renta Corporación\nOficines en Venda a Gran Via de les Corts, 184\nSituades en Gran Via de les Corts, al costat de la Plaça Cerdà, en la via principal d'enllaç amb l'aeroport i el centre de la ciutat. Immillorables connexions amb transport públic, a 2 minuts de l’estació d'FGC, nombroses línies d'autobús i pròximes al metre.\nOficines en venda a la 5ª planta d'edifici exclusiu amb abundant llum natural i vistes panoràmiques. Disposa de 47 places d'aparcament en el mateix edifici. Servei de consergeria i seguretat les 24 hores. Oficines rehabilitades en zones comunes i privatives. Es troben en una de les zones amb més desenvolupament de Barcelona. Ocupació del 96%. Llogaters de 1a classe. Termini mitjà dels contractes: 6 anys. Ingressos a curt termini: 498.000€. Ingressos potencials: 680.000€


Els trastorns mentals greus afecten 50.000 persones de manera directa i 200.000 de manera indirecta - Diari La Veu\nEscriba el número 158020\nEls trastorns mentals greus afecten 50.000 persones de manera directa i 200.000 de manera indirecta\nLa Generalitat llança una campanya per a eradicar l'estigmatització de les persones amb trastorns mentals greus "en aquesta societat de bojos"\n'Bojos, boges' és la campanya amb què la Generalitat pretén eradicar l'estigmatització de les persones amb trastorns mentals greus. "Hem de deixar d'estigmatitzar per una qüestió que ens pot afectar a tots", ha dit la vicepresidenta i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives en la presentació de la campanya aquest dimarts al migdia. Mónica Oltra ha destacat que, al País Valencià, 50.000 persones ho pateixen de manera directa, mentre que 200.000 n'estan afectades de manera indirecta –seria el cas de la família i altres persones de l'entorn de la persona amb una malaltia mental–. I no només això: "en aquesta societat de bojos, una de cada quatre persones patirà una exclusió social severa per tindre un problema de salut mental". És a dir, una de cada quatre persones serà etiquetada com a 'boja'. Aquesta és la previsió de l'Organització Mundial de la Salut per a 2050 i, també, el missatge principal que transmet el vídeo de la campanya.\nOltra ha descrit la peça audiovisual com a "impactant" i "asfixiant". En ella, "protagonistes reals, no actors", enumeren els prejudicis a què han de fer front: "Diuen que exagere, que sóc un malfaener, un fluix, que estic boja...". Tot això, amb una bossa al cap, una metàfora de com l'estigma fa invisibles i fins i tot ofega les persones amb trastorns mentals greus. "Durant molt de temps no s'ha prestat l'atenció necessària a les persones amb trastorns mentals greus i fins i tot han sigut amagades, ocultades", ha subratllat Oltra. "Això fa que aquestes persones tinguen dificultat per a les relacions socials, per a trobar una feina i per a dur-se bé amb elles mateixes, per culpa de l'espill que nosaltres els posem; és l'autoestigma". A més, la vicepresidenta ha destacat que "fins ara era inexistent la xarxa de suport".\nEn paraules de la també consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives, "volem evitar que un problema de salut es convertisca directament en un problema d'exclusió social". Amb aquesta nova campanya, la Generalitat busca fer visibles aquestes persones, fer-les "ciutadanes de ple dret", però també remarcar que "les malalties mentals estan molt presents, les tenim ben a prop". 'Bojos, boges' es difondrà pels mitjans de comunicació –tant el vídeo com falques radiofòniques– i, també, en les xarxes socials.\nA la Comunitat Valenciana al voltant de 50.000 persones patixen de forma directa problemes de salut mental. Volem acabar amb l'estigma que dificulta la seua inclusió social i laboral @SalutMentalCV #Boges pic.twitter.com/YtCcG663ms\n— GVA Inclusió (@GVAinclusio) 30 d’octubre de 2018\nInterpel·lar la societat\nLa campanya s'emmarca dins del pacte autonòmic per a la salut mental, un acord impulsat per la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives i per la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, i signat per part dels representants de catorze entitats d'aquest àmbit, així com universitats, agents econòmics i socials i agents de l'administració local. Rosa Bayarri, presidenta de la Federació Salut Mental CV, s'ha mostrat "molt contenta i satisfeta perquè es vaja plasmant en fets aquest pacte". "La salut mental ens afecta a tothom i això és el que diu la campanya", ha conclòs.\nLa vicepresidenta ha afegit que la campanya "és un reflex d'allò que estem posant en marxa, de la creació i reordenació dels recursos", tot amb la finalitat de "retornar l'autonomia i el projecte vital" de les persones amb trastorns mentals greus. A més, Oltra ha remarcat que cal interpel·lar la societat, "perquè això no és cosa només dels professionals".\nConvivència i vida independent\nOltra ha assenyalat que "el Govern del Botànic té un compromís polític per a atendre de manera digna els col·lectius més vulnerables". La vicepresidenta ha afegit que la campanya que s'ha presentat aquest dimarts suposa "complir amb el Pacte Autonòmic Valencià per a l'Atenció Integral de la Salut Mental 2018-2028" i que la seua conselleria "treballa conjuntament amb Federació Salut Mental CV i amb la Conselleria de Sanitat per a definir una xarxa estable de suport i inclusió social de les persones amb trastorn mental greu, complementària de la xarxa sanitària i estretament coordinada amb ella". Per a Oltra, s'ha experimentat un canvi de model "en què Sanitat Universal i Serveis Socials caminen de la mà, i ja no són compartiments estancs".\nLa titular d'Igualtat i Polítiques inclusives ha aprofitat la roda de premsa per a fer balanç d'aquestos anys de legislatura i ha celebrat que s'han obert 16 centres d'atenció nous i se n'han ampliat 8, fet que suposa 296 places noves. A més, ha destacat que el 68% són vivendes tutelades i que el 78% dels 77 programes que hi ha actius són en l'àmbit de la convivència i el foment de la vida independent.\nEscriba el número 321155


Riberaonline Ribera d'Ebre: El Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre se suma al manifest unitari del Dia Internacional per a l’eliminació de la violència envers les dones\nEl Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre se suma al manifest unitari del Dia Internacional per a l’eliminació de la violència envers les dones\nAquest migdia, el Consell Comarcal de la Ribera s'ha sumat al Dia Internacional per a l'eliminació de la violència envers les dones amb la lectura del manifest unitari al saló de plens. Es tracta d'un document elaborat per l'Institut Català de les Dones de la Generalitat de Catalunya, consensuat amb l'Associació Catalana de Municipis (ACM), la Federació de Municipis de Catalunya (FMC), l'Ajuntament de Barcelona i les quatre diputacions catalanes.\nLa presidenta del Consell Comarcal, Gemma Carim, ha destacat "que els últims 10 anys el Servei d'Informació i Atenció a les Dones (SIAD) ha atès 148 dones víctimes de la violència masclista per part de la seva parella o exparella a la comarca. Només aquest any, de gener a octubre, se n'han detectat 16 casos". Per combatre aquestes xifres, des del Consell Comarcal —a través del SIAD i l'Oficina de Serveis a la Joventut— es treballa a tots els instituts de la Ribera d'Ebre. Així, en els cursos de 1r d'ESO s'imparteix un taller de diversitat, a 2n s'analitza l'amor romàntic i a 3r i 4t s'aborda la violència, en un projecte conjunt amb els Mossos d'Esquadra. Paral·lelament, els centres de primària han rebut una 'maleta pedagògica' perquè les escoles puguin treballar la relació entre gèneres a través de contes educatius.\nEn l'acte d'aquest migdia també s'han llegit els cartells de l'exposició 'Violència masclista en la parella. Desmuntem els mites?', que proposa una revisió d'idees preconcebudes associades a l'amor romàntic i a la violència masclista, alhora que ofereix eines per a transformar-les.


Projectes: Manos Amigas | Binaria, agència digital\nLloc web per a una fundació feta per a dones de Guatemala\nProjecte centrat en un site per a la fundació Manos Amigas de Guatemala, l'objectiu principal es oferir una llar que ofereixi educació i salut a nenes, nens i mares a través de l'autogestió i l'apoderament de les dones.\nLa fundació va contactar amb Binaria i ens sentim orgullosos de formar part d’un projecte que aporta les eines necessàries a les mares perquè puguin ser autosuficients, i als nens els brinda serveis bàsics perquè puguin desenvolupar-se en un ambient òptim i confortable.\nIntegrar el missatge\nL’important en tot moment, era que el disseny servís per a donar valor al contingut de tota la web i al projecte en si. Les imatges van ser proporcionades per un fotògraf professional que va tenir l’oportunitat de visitar el centre i captar amb gran fidelitat el dia a dia en la fundació. Gran part del contingut era proporcionat per les treballadores i voluntàries.\nTambé vam voler destacar d’una forma clara i comprensible totes les divisions del projecte, perquè l’usuari entengués clarament l’abast del mateix en totes les seves branques: la gestió del centre, el paper de la dona, l’educació, l’autogestió, etc. Per sort, disposàvem de molta informació i ens vàrem alinear ràpidament amb els seus objectius.\nEl pes important de la web era facilitar a la fundació mètodes perquè l’usuari s’impliqués realment. D’aquesta manera, considerem que havíem d’aportar solucions perquè es formalitzés la col·laboració, tant en forma de donació, apadrinament o voluntariat.\nEls formularis per a fer col·laboracions estan pensats per a facilitar a l’usuari el procés i aportar la informació de la forma més gràfica i òptima possible. Per això, es van dissenyar step-form, per a fer molt més comprensible cada pas i focalitzar la informació quan és necessari.


COMPROMÍS PER TORRENT DESAPROVA LA POLÍTICA DE VENDA DE PARCEL·LES MUNICIPALS EN LA PITJOR CONJUNTURA DE PREUS IMMOBILIARIS – Compromís per Torrent\nBeguer: “La posada en venda de 18 parcel·les públiques, per part del Govern del PP, és una mala còpia dels solars venuts en l’època del Psoe”.\nCompromís per Torrent ha criticat la decisió del govern municipal del PP, de posar en venda 18 parcel·les municipals en el pitjor moment de preus des que esclata la bombolla immobiliària.\nEl portaveu de Compromís, Vicent Beguer, ha explicat que aquest tipus de polítiques, de liquidació del patrimoni municipal, no és nova a Torrent, atés que el govern del Psoe la va iniciar sota en mandat de l’alcalde Ros, al vendre parcel·les tant al Sector 10, com al costat de la piscina municipal del Vedat i també al Parc Central.\nPer a Beguer, les 18 parcel·les que eixiran a subhasta són una mala còpia de la gestió de l’època socialista, atés que els preus de mercat actuals són els pitjors dels darrers 10 anys. A més, des de Compromís, i a falta de conéixer la ubicació dels solars, se sospita que aquestes 18 parcel·les són les mateixes que el PP va intentar vendre fa 3 anys i per les quals no s’ingressà cap quantitat.\nEn aquest sentit, des de Compromís s’ha volgut recordar que, fa un any, el govern del PP també va intentar vendre 25 places de garatge de propietat municipal amb el mateix resultat que les parcel·les anteriorment al·ludides, és a dir no varen trobar cap comprador interessat.\nFinalment Beguer exigirà, al proper Ple Ordinari, que el govern del PP clarifique la seua política de venda respecte al Patrimoni Municipal, en el sentit de per què trau eixes 18 parcel·les a subhasta mentres regala unes altres a la Universitat Católica, o, més recentment, la que se cedirà gratuïtament a empreses privades per a construcció d’un centre privat-concertat C.I.S.\n←COMPROMÍS PER TORRENT NEGA LES INFORMACIONS DEL GOVERN DEL PP EN LES QUE AFIRMA QUE L’AJUNTAMENT PAGA A 60 DIES ALS PROVEÏDORS


Alícia al país de les meravelles - Diari de Girona\njordi xuclà 25.02.2015 | 08:43\nNingú sap, potser el president del Govern espanyol, però tampoc és segur, si les eleccions generals seran el 29 de novembre o el 17 de gener. En tot cas, aquest és l'últim Debat de Política General de la present legislatura espanyola. I s'ha notat en el to mitiner de les intervencions de Mariano Rajoy i de Pedro ?Sánchez. Rajoy ha anunciat un paquet de mesures d'ajudes socials, d'ajudes en les situacions d'impagament d'hipoteques i de reforma fiscal que, en bona lògica, hom es pot preguntar: per què ara i no a l'inici de la legislatura? Es pot entendre que la reforma fiscal, menor, només es pot fer a l'inici de la recuperació econòmica. Però, en canvi, en l'anomenada llei de segona oportunitat (bona idea que alguns fa anys que venim defensant), a l'espera de mirar la lletra petita, el retret és evident: aquells juristes fariseus que consideraven que retocar les normes hipotecàries era un sacrilegi ara entenen l'oportunitat política de salvar el patiment de tantes famílies. Per què ara i no fa tres anys? Aquesta és la gran impugnació.\nRajoy, home tranquil, ha estat agressiu i fins i tot mal educat amb el contrincant Pedro Sánchez. El secretari general dels socialistes juga al doble o res: el panorama després de les eleccions municipals quedarà molt fragmentat, però el qui perdrà més poder serà el PP. Això li pot donar un baló d'oxigen. Sobretot si Podem irromp al parlament andalús i per estranyes caramboles de la vida, el PP queda molt a prop del PSOE o alguns pensen, fins i tot, que el pot superar. Sánchez juga a doble o res i en aquests temps tan líquids jo no el donaria pas per descartat. Sobretot perquè Ciudadanos i Podem hauran de votar alcaldes i presidents de comunitat autònoma després del 24 de maig. I en la pèrdua de la innocència, en la pèrdua de la virginitat, hi haurà la primera penitència de cara a les possibilitats per a les eleccions generals (les decisions a Madrid, València i Astúries).\nPel que fa a Catalunya i el procés sobiranista, Rajoy ha fet un nou exercici de tancredisme: ni un gest, ni una idea, ni una interpretació política de la demanda política. Agafar els 5 minuts que ha dedicat a Catalunya per menystenir i ridiculitzar el dret a decidir són el millor espot per revitalitzar les conviccions de milions de catalans. El PP dóna per perdudes les seves opcions a Catalunya per fer de l'anticatalanisme graner de vots a les espanyes.\nApunt de societat: ha fet acte de presència a l'hemicicle la senadora Alícia Sánchez-Camacho, que formava triangle perfecte amb Jorge Moragas, a la seva dreta, i Jorge Fernández Díaz, a la fila de baix, del Govern. A mesura que durant el dia s'ha anat complicant el tractament que el Parlament de Catalunya ha de fer de la transcripció completa de La Camarga, la cara se li ha anat complicant (encara més). Fernàndez li ha etzibat quelcom ipad en mà i preocupació per aquells menys de dos minuts tallats. Tanta misèria, s'acabarà sabent. Falten alguns bons professionals més en la política, hi puc estar d'acord, però el PP de Catalunya és el més semblant a l'encarnació de la frivolitat.Com a bons cortesans, a Rajoy mai li han explicat la veritat.


ESCOLA SANT JOSEP | P3 20-21\nper VANESA DIAZ VELASCO RUIZ a Alumnat, Curs 20-21, General, INFANTIL 20-21, P3 20-21\nEls óssos i les ósses estem fent el nostre racó de la tardor!\nI que millor que fer i pintar l’ arbre i les fulles amb les nostres mans.\nAquí podeu veure lo maco que ens ha quedat!\nJuguem amb rodets\nper VANESA DIAZ VELASCO RUIZ a Alumnat, Curs 20-21, INFANTIL 20-21, P3 20-21\nEls óssos i les ósses hem trobat una proposta molt divertida a l’aula. Uns rodets i uns fils!\nI hem deixat anar la nostra imaginació! Enfilant, fent collars, construccions…ha estat genial!\nEl Bli ens visita a la classe de p3\nAvui hem conegut al Bli, el ratolí que viu a la biblioteca de la nostra escola. Com ara no podem anar-hi, cada setmana vindrà ell a compartir una de les tantes histories que coneix.\nEns a agradat molt la seva visita! Ja estem esperant que arribi el dimarts!\nPortem una setmana d’escola i ens ho estem passant molt bé!\nAquí us deixem unes fotos on podeu veure, tot el que estem fent!\nMireu que contents/es estem!\n52 consultes en 0,19 segons (8.16M)


Curs de crestes - Guiatges inclusius\nSovint trobem a la muntanya terrenys escarpats, on el nostre enginy per aprofitar els recursos a l’abast, determinen una aventura divertida o un joc on no volem participar.\nTindrem l’oportunitat d’aprendre les tècniques bàsiques de progressió en crestes alhora que en fem in situ una. Forçarem situacions de fortuna per realitzar maniobres d’evasió o superació d’aquestes, col·locant assegurances flotants, realitzant passamans i rapelant petits trams o fuites.\nAprendre a moure’s per arestes, ens dona una llibertat absoluta, no per res és la reina de les disciplines de corda; mínim material, màxim rendiment.\nAdrecem aquest curs a totes les persones amb ganes d’aprendre maniobres útils en travesses glacials, o alpines. No és necessària cap formació prèvia ni material d’escalada, però és recomanable saber fer servir la corda i haver-se enfilat en aquests terrenys (per no sentir-se massa fora de confort)\nAquesta activitat es realitza dins el Foment Excursionista de Barcelona. Les places disponibles, gestió de reserves i cost final (preu reduït per sòcies) es tramitarà a través del seu web o enviant un mail a: foment.excursionista@foment.cat\nReserva mitjançant paga i senyal\nDescarregat el programa en PDF\nL’objectiu d’aquesta formació és aprendre a progressar amb seguretat per arestes de roca\n✔ Coneixement i ús del material específic bàsic\n✔ Encordat i progressió\n✔ Ancoratges naturals i flotants\n✔ Taller de nusos: ballestrinque, dinàmic i machard\n✔ Assegurament dinàmic i estàtic\n✔ Maniobres de ràpel\nEl primer dia accedirem a una zona àmplia on poder fer els tallers específics que corresponguin. Dedicarem la meitat de la primera jornada a comprendre l’ús del material personal específic, així com el maneig de les cordes plantejant diferents situacions:\n– Ensamble curt, ensamble llarg, mini llargs i llargs.\n– Assegurament estàtic mitjançant nusos i cistella\n– Assegurament dinàmic durant la progressió.\n– Ús dels ancoratges naturals\n– Col·locació bàsica d’ancoratges flotants\n– Descens assistit i ràpel\nSeguidament practicarem en una carena allò que aprenem.\nA la nostra segona jornada, farem una cresta de baixa dificultat tècnica amb total autonomia, buscant resoldre dubtes i corregir errors durant l’execució de les maniobres.\nDurant aquesta segona jornada apareixeran dubtes, dificultats reals i problemes afegits per aprendre a solucionar-los. Si el dia s’allarga buscarem una fuita, per tornar-nos-en.\nEn cas de restar dubtes per resoldre, sempre tindrem una assistència en línia i fins i tot l’oportunitat d’assistir a un refresc en els tres mesos vinents.\nMaterial necessari per a aquesta activitat:\n3 Mosquetons de seguretat\nMaterial divers que tinguis:\ncinta cosida, cordinos, tascons, corda…\nSi et falta alguna cosa, fes-nos-ho saber amb antelació.\nEl preu del curs inclou:\n– Formació amb guies titulats\n– Document recordatori\n– Assessorament en línia\n– Assegurança d’accidents i RC\n– Jornada refresc amb el club\nEtiquetes: crestes, curs, foment, iniciació\n11 - 12 des. 2021


Aquesta convocatòria dirigida als centres educatius valencians i d’altres àmbits, com l’estatal i l’internacional, s’inscriu dins d’una mostra de cinema educatiu d’àmbit internacional per a infants, joves, professorat i públic en general, amb pel·lícules realitzades per alumnes dins d’entorns d’aprenentatge.\nLa proposta neix l’any 2013 per iniciativa d’un mestre de primària, Josep Arbiol (president de l’Associació cultural Jordi el Mussol), amb experiència en el camp de l’educomunicació en un moment en que l’obtenció del coneixement es realitza mitjançant experiències molt intervingudes i dirigides des dels mitjans de comunicació i les noves tecnologies. L’Associació Cultural Jordi el Mussol té entre els seus fins l’acostament de la cultura de la imatge a la població infantil, el foment de noves formes d’oci, la comunicació audiovisual i l’intercanvi d’idees, i la difusió i promoció de la cultura audiovisual, contribuint al seu lliure accés.\nA més de productorxs dels curtmetratges a concurs, els i les alumnes formen part activa, també, d’un dels jurats dels premis d’aquest festival de cinema itinerant per tota la Comunitat Valenciana. La composició dels diferents jurats del certamen és aquesta:\n> Jurat format per joves de centres educatius estatals i internacionals. L’Associació Cultural Jordi el Mussol triarà el jurat jove que atorgarà un Premi MiCe 2021 (Jurat universitari jove).\n> Jurat format per professionals de l’audiovisual i de l’educació. La MiCe escollirà el jurat professional que atorgarà un altre dels Premis MiCe 2021 (Jurat professional).\n> Jurats específics. Es seleccionaran jurats específics per a categories concretes (com ara el de “Dibuixant la Mice”, format per il·lustradorxs i dibuixants professionals).\n> Premis del públic. Aquests premis s’atorgaran mitjançant el recompte de visualitzacions consolidades als canals Youtube o d’altres específics habilitats per categories.\nEl Premi s’estructura en aquestes categories:\n> Mice València: Per a curtmetratges realitzats en entorns educatius del territori valencià, preferiblement en idioma valencià. Amb tres apartats: Educació Infantil fins a 6 anys, Educació Primària fins a 12 anys, Educació Secundària, Batxillerat, Cicles Formatius fins a 18 anys i FPA.\nInclou una altra categoria per a curtmetratges que promoguin la lectura de llibres realitzats en entorns educatius del territori valencià, preferiblement en idioma valencià, amb apartats per nivells educatius.\n> Mice estatal: Per a curtmetratges realitzats en entorns educatius de l’estat espanyol en qualsevol idioma de l’estat, igualment amb apartats per nivells educatius.\n> Mice Internacional: Per a curtmetratges de qualsevol país i en qualsevol idioma. Amb dues grans seccions: realitzats per professionals/adults dirigits a la infància i joventut, i realitzats per alumnat (amb categories per nivells educatius).\nA més del Mice-aiccv accessible (Premi convocat conjuntament amb la Federació d’Associacions d’Implantats Coclears d’Espanya per a curtmetratges realitzats en entorns educatius de l’estat espanyol en qualsevol idioma de l’estat i subtitulats en qualsevol d’ells, preferiblement en valencià o castellà, valorant-se el seguiment de normes de subtitulat accessible), Dibuixant la Mice (els i les alumnes dels entorns educatius del territori valencià dibuixen les seves pel·lícules preferides) i La Mice al col·le. Aquesta última proposta, iniciada durant la pandèmia del COVID-19 tot i que ha vingut per quedar-se, està pensada per portar la mostra als centres educatius, amb projeccions de les pel·lícules a les escoles que ho demanin, preferiblement durant el mes del festival, acompanyades d’unes guies didàctiques amb activitats per a cada pel·lícula, per utilitzar l’audiovisual com a mitjà d’aprenentatge.\nLa celebració del festival MiCe 2021 tindrà lloc a València i en altres poblacions valencianes del 3 al 15 de maig de 2021 amb la projecció dels curtmetratges seleccionats en les diverses categories competitives i fora de concurs. Els guardons seran entregats en el transcurs de la Gala de Lliurament de Premis de la MiCe 2021 a celebrar el 15 de maig de 2021 (el lloc i l’hora de la Gala es faran públics a la web de la MiCe).\nA la web del festival, també es poden veure les pel·lícules guanyadores de les anteriors edicions.\nDates: Inscripcions fins el 12 de març\nEl Festival tindrà lloc del 3 al 15 de maig a València i altres ciutats valencianes\nOrganitza: Associació cultural Jordi el Mussol\nParticipa: Comunitat educativa dels centres educatius valencians, d’àmbit estatal i internacional\nMés informació: micevalencia.com\n#ArxiuViuPolièdrica: Més notícies relacionades amb produccions audiovisuals a l’escola


Metal·lúrgia i siderúrgia/Aliatges Fe-C - Viquillibres\nMetal·lúrgia i siderúrgia/Aliatges Fe-C\n1 El ferro\n2 Diagrama ferro-carboni (Fe-C)\n3 Fases de l'aliatge del Ferro\n3.1 Austenita (ferro-γ)\n3.3 Cementita (Carbur de Ferro, Fe3C)\n3.4 Ferrita (Ferro-α, Ferro-δ)\n3.5 Ledeburita (ferrita-cementita eutèctica, 4.3% carboni)\n3.7 Perlita (88% ferrita, 12% cementita)\n4 Tipus d'Acers\n4.1 Acers al Carboni o de baix aliatge\n4.2 Acers d'alt aliatge\n5 Foses de ferro\n5.1 Fosa gris\n5.2 Fosa esferoïdal o dúctil\n5.3 Fosa blanca\n5.4 Fosa mal·leable\nMicrofotografia de ferro dúctil i polit d'un arbre de lleves.\nÉs un metall mal·leable, de color gris platejat i presenta propietats magnètiques, és ferromagnètic a temperatura ambient i pressió atmosfèrica.\nEs troba en la naturalesa formant part de nombrosos minerals, entre ells molts òxids, i rarament es troba lliure. Per obtenir ferro en estat elemental, els òxids es redueixen amb carboni i després és sotmès a un procés de refinat per a eliminar les impureses presents.\nEl ferro pur presenta tres estats al·lotròpics, o diferents formes estructurals, depenent de la temperatura i pressió. A pressió atmosfèrica tenim:\nFins als 911 ° C, el ferro ordinari, cristal.litza en el sistema cúbic centrat en el cos (BCC) i rep la denominació de ferro α o ferrita. És un material dúctil i maleable responsable de la bona forjabilidad dels aliatges amb baix contingut en carboni i és ferromagnètic fins als 770 ° C (temperatura de Curie a la qual perd aquesta qualitat). La ferrita pot dissoldre molt petites quantitats de carboni.\nEntre 911 i 1.400 ° C cristal.litza en el sistema cúbic centrat en les cares (FCC) i rep la denominació de ferro γ o austenita. Donada la seva gran compacitat la austenita es deforma amb més facilitat i és paramagnètica.\nEntre 1.400 i 1.538 º C cristal.litza de nou en el sistema cúbic centrat en el cos i rep la denominació de ferro δ que és en essència el mateix ferro alfa però amb paràmetre de xarxa més gran per efecte de la temperatura.\nA major temperatura el ferro es troba en estat líquid. El ferro-α és ferromagnètic fins a la temperatura de Curie (768 ° C), a partir de la qual passa a ser paramagnètic. Antigament, al ferro-α paramagnètic se l'anomenava ferro-β, encara que avui en dia no se sol distingir entre les fases α i β.\nSi s'afegeix carboni al ferro, els seus àtoms podrien situar-se simplement en els intersticis de la xarxa cristal·lina d'aquest últim, però en els acers apareix combinat formant carbur de ferro (Fe3C), és a dir, un compost químic definit i que rep la denominació de cementita de manera que els acers al carboni estan constituïts realment per ferrita i cementita.\nDiagrama ferro-carboni (Fe-C)[modifica]\nDiagrama de fase ferro-carboni a pressió atmosfèrica.\nEl diagrama de fases Fe-C mostra dos punts singulars:\nUn eutèctic on la composició de Fe i C determina un mínim al punt de fusió. D'aquesta manera s'observa que per sobre de la temperatura crítica A 3  els acers estan constituïts només per austenita, una solució sòlida de carboni en ferro γ i la seva microestructura en condicions de refredament lent dependrà per tant de les transformacions que pateixi aquesta.\nUn eutectoide a la zona dels acers, equivalent al eutèctic però en estat sòlid, on la temperatura de transformació de la austenita és mínima. El eutectoide conté un 0,8% C (13,5% de cementita) i s'anomena perlita. Està constituït per capes alternes de ferrita i cementita, sent les seves propietats mecàniques intermèdies entre les de la ferrita i la cementita.\nAcers hipoeutectoides (<0,8% C). En refredar per sota de la temperatura crítica A 3 comença a precipitar la ferrita entre els grans (vidres) de austenita i al arribar a la temperatura crítica A 1 la austenita restant es transforma en perlita. S'obté per tant a temperatura ambient una estructura de cristalls de perlita embeguts en una matriu de ferrita.\nAcers hipereutectoides (> 0,8% C). En refredar per sota de la temperatura crítica es precipita el carbur de ferro resultant a temperatura ambient cristalls de perlita embeguts en una matriu de cementita.\nFases de l'aliatge del Ferro[modifica]\nMicrofotografia de bainita en una soldadura d'acer suau (mild steel.\nMicrofotografia de ferrita (gris clar) i perlita (gris obscur) en acer al carboni A285 (0.18% C, 0.43% Mn, 0.009% P, 0.026% S).\nMicrofotografia de martensita en un acer AISI 4140.\nMicrografia de perlita\naustenita amb ferrita acicular i grafit esferoïdal en una fosa de ferro EN-GJS-800-8.\nL' austenita és una forma d'ordenament diferent dels àtoms de ferro i carboni. Aquesta és la forma estable del ferro pur a temperatures que oscil·len entre els 900 a 1400 ºC. Aquesta format per una dissolució solida del carboni de ferro, fet que suposa un percentatge màxim de C del 2%. És dúctil, tova i tenaç.\nÉs la forma cúbica centrada en les cares (FCC) del ferro. També se'l coneix com austerita. Admet el tremp, però no és ferromagnètica, a diferència de la ferrita. L'estructura cristal·lina de la austenita és del tipus cúbica, de cares centrades, on es dilueixen en solució sòlida els àtoms de carboni en els intersticis, fins a un màxim tal com ho mostra el diagrama de fase Fe-C. Aquesta estructura permet una millor difusió amb el carboni, accelerant així el procés de carburació de l'acer. La solubilitat màxima és només del 1.67%. Cal recordar que, per definició, els acers contenen menys de 1.67% de carboni i poden tenir dissolt el carboni completament a altes temperatures.\nL'austenita no és estable a temperatura ambient excepte en acers fortament aliats com alguns inoxidables. L'austenita és tova i dúctil i, en general, la majoria de les operacions de forja i laminat d'acers s'efectua a aproximadament els 1.100 º C, quan la fase austenítica és estable.\nLa bainita és una barreja de fases de ferrita i cementita.\nEn la seva formació intervenen processos de difusió. La bainita forma agulles o plaques, depenent de la temperatura de transformació. Els detalls micro-estructurals de la bainita són tan fins que la seva resolució només és possible mitjançant el microscopi electrònic. Està composta d'una matriu ferrita i de partícules allargades de cementita. La fase que envolta les agulles és martensita, llevat que es faci un tractament isotèrmic fins transformar tota la austenita en bainita.\nLa transformació bainítica també depèn del temps i de la temperatura i es pot representar en un diagrama de transformació isotèrmica, a temperatures inferiors a les de formació de la perlita. En els tractaments isotèrmics realitzats entre 540 º -727 º C, es forma perlita i entre 215-540 ° C, el producte de transició és la bainita. Les transformacions perlita i bainítica competeixen entre si i només una part d'un aliatge es pot transformar en perlita o en bainita. La transformació en un altre micro-constituent només és possible tornant a escalfar fins a formar austenita.\nNo obstant això, a diferència de la perlita, la ferrita i la cementita no estan presents en formes que depenen de l'aliatge i la temperatura de transformació. La microestructura depèn de la temperatura i es distingeixen dues morfologies:\nBainita superior: Es forma en rangs de temperatura immediatament inferiors als de perlita. es compon d'agulles o bastons de ferrita amb cementita entre elles.\nBainita inferior: Es forma a temperatura de l'ordre de la martensita Ms (lleugerament superiors).\nEs produeix preferentment en transformacions isotèrmiques (austempering), encara que també pot fer-ho a refredament continu i correspon a una transformació intermèdia entre la que correspon a perlita i martensita.\nEls acers bainítics són més durs i resistents que els perlítics perquè tenen una estructura més fina a base de partícules diminutes de cementita en una matriu ferrita. Per aquest motiu exhibeixen una interessant combinació de resistència i ductilitat.\nL'acer bainític resulta resistent a la fatiga i al desgast per rodolament i està exempt de carburs que són molt durs però poden ser fràgils.\nCementita (Carbur de Ferro, Fe3C)[modifica]\nLa cementita o carbur de ferro és un material que es produeix per efecte de l'excés de carboni sobre el límit de solubilitat. Si bé la composició química de la cementita és Fe3C, l'estructura cristal·lina és del tipus ortoròmbica amb 12 àtoms de ferro i 4 àtoms de carboni per cel·la.\nLa cementita és molt dura i fràgil i, per tant, no és possible d'utilitzar per a operacions de laminat o forja degut a la seva dificultat per ajustar-se a les concentracions d'esforços.\nFerrita (Ferro-α, Ferro-δ)[modifica]\nLa ferrita o ferro ordinari, s'anomena ferro alfa a la metal·lúrgia i és estable fins als 911 ° C, cristal·litza en el sistema cúbic centrat en el cos (BCC) i rep la denominació de ferro α o ferrita. A partir d'aquesta temperatura canvia la seua estructura.\nÉs un material dúctil i mal·leable responsable de la bona forjabilitat dels aliatges amb baix contingut en carboni i és ferromagnètic fins als 770 °C (temperatura de Curie a la qual perd aquesta qualitat). La ferrita pot dissoldre quantitats molt petites de carboni.\nLedeburita (ferrita-cementita eutèctica, 4.3% carboni)[modifica]\nS'anomena ledeburita a la composició de fosa de ferro que conté un 4,3% de carboni o 64,5% de cementita i un 95,7% de ferro. Deu el seu nom com homenatge a Adolf Lebedur (1836-1916). La ledeburita no existeix a temperatura ambient en les foses ordinàries pel fet que en el refredament es transforma en cementita i perlita, però en les foses es poden conèixer les zones on va existir la ledeburita per l'aspecte eutèctic amb què queden les agrupacions de perlita i cementita. De vegades, a aquestes zones on va existir la Ledeburita se l'anomena Ledeburita Transformada.\nLa ledeburita sorgeix quan el contengut en carbó es troba entre 2.06% i 6.67% i és el constituent eutèctic que es forma a refredar la fosa líquida de 4.3% C des 1145 ° C. És la responsable de la mala forjabilitat de l'aliatge marcant la frontera entre els acers amb menys del 2% C (forjables) i les foses amb percentatges de carboni superiors (no forjables i fabricades per emmotllament).\nMartensita és el nom que rep la fase cristal.lina BCT, en aliatges ferrosos. Aquesta fase es genera per un refredament ràpid (tremp) d'austenita a una velocitat que és molt propera a la velocitat del so en el material, de forma que els àtoms de carboni no tenen temps per difondre's fora de l'estructura cristal·lina.\nUna de les diferències entre les dues fases és que la martensita té una estructura cristal·lina centrada en el cos tetragonal, mentre que la austenita té una estructura cúbica centrada en la cara (FCC). La transició entre aquestes dues estructures requereix l'activació de molt poca energia tèrmica perquè és una transformació martensítica, que dóna lloc a la reorganització subtil però ràpid a de posicions atòmiques, i se sap que ocorren fins i tot a temperatures criogèniques. La martensita té una densitat menor que la austenita, de manera que els resultats de la transformació martensítica presenten un canvi relatiu de volum.\nPerlita (88% ferrita, 12% cementita)[modifica]\nEs denomina perlita a la microestructura formada per capes o làmines alternes de les dues fases (ferro α o ferrita i cementita) durant el refredament lent d'un acer a temperatura eutectoide. Se li dóna aquest nom perquè té l'aparença d'una perla al observar microscòpicament a pocs augments.\nLa perlita apareix en grans anomenats "colònies"; dins de cada colònia les capes estan orientades essencialment en la mateixa direcció i aquesta direcció varia d'una colònia a una altra. Les capes primes clares són de ferrita, i la cementita apareix com capes primes més fosques. La majoria de les capes de cementita són tan primes que els límits de fases adjacents no es distingeixen.\nRefredant la austenita amb una concentració intermèdia de carboni, es transforma en fase ferrita, amb un contingut de carboni inferior, i en cementita, amb un percentatge molt superior de carboni. Els àtoms de carboni necessiten difondre per segregar selectivament. Els àtoms de carboni difonen de la regió ferrítics a les capes de cementita per aconseguir la concentració del 6,70% en pes de C i la perlita es propaga, a partir dels límits de gra a l'interior dels grans austenítics. La perlita forma làmines perquè els àtoms de carboni necessiten difondre la distància mínima dins de la seva estructura.\nMecànicament les perlites tenen les propietats intermèdies entre la tova i dúctil ferrita i la dura i trencadissa cementita. Els gruixos de les capes de ferrita i de cementita també influeixen en el comportament mecànic del material.\nAcers al Carboni o de baix aliatge[modifica]\nConté elements diferents al carboni en proporció residual. Es diferencien en funció del seu contingut en carboni relatiu al pes.\nAcers Baixos en Carboni (C < 0,25%): Són tous però dúctils. S'utilitzen en vehicles, canonades, elements estructurals, etcètera. També hi ha els acers d'alta resistència i baix aliatge, que contenen altres elements aliats fins a un 10% en pes; tenen una major resistència mecànica i poden ser treballats fàcilment.\nAcers Mitjans en Carboni (0,25%< C < 0,6%): Per millorar les seves propietats són tractats tèrmicament. Són més resistents que els acers baixos en carboni, però menys dúctils; s'empren en peces d'enginyeria que requereixen una alta resistència mecànica i al desgast.\nAcers Alts en Carboni (0,6% < C < 1,4%): Són encara més resistents, però també menys dúctils. S'afegeixen altres elements perquè formin carburs, per exemple, amb wolframi es forma el carbur de wolframi, WC; aquests carburs són molt durs. Aquests acers s'empren principalment en eines.\nAcers d'alt aliatge[modifica]\nConté elements diferents al carboni en proporcions apreciables. Útils per aconseguir determinades característiques de resiliència, resistència al desgast, duresa i resistència a determinades temperatures. Mitjançant l'acció d'un o diversos elements d'aliatge en percentatges adequats s'introdueixen modificacions químiques i estructurals que afecten la trempabilitat, característiques mecàniques, resistència a oxidació i altres propietats.\nAcers martensítics envellits (contenen Ni): Són utilitzats per fer eines.\nAcers inoxidables (Cr ≥ 10,5%):\nFoses de ferro[modifica]\nLes foses grises són les més utilitzades en la indústria metal.lúrgica per a la producció de peces que requereixin operacions de mecanitzat finals ja que són molt mecanitzables en tot tipus de màquines eina excepte en rectificadores, admeten bé el trepatge, el roscat i són soldables. Les seves principals aplicacions són la fabricació de bancades de màquines, blocs de motors tèrmics, peces de serralleria, etc.2\nLes foses grises són aliatges hipoeutécticas que contenen entre 2,5 i 4% de carboni, a més de petits percentatges de fòsfor i silici. Fonen entre els 1390 i 1420 ° C (temperatures usades per poder sortir amb porus si va fred o calcinades si van calents). Té un pes específic de (7-7,2 Kg/cm2) segons sigui la composició, és molt fluida i té la propietat d'omplir bé els motlles per dilatació en solidificar, la superfície de la seva fractura és de color gris. Es caracteritzen pel fet que una part del carboni es separa en forma de grafit en solidificar.\nQuan la fosa grisa està constituïda per barreja de grafit i ferrita és la més tova i la que menor resistència mecànica presenta, la resistència a la tracció i la duresa augmenten amb la quantitat de carboni combinada que existeix, arribant el seu valor màxim en la fosa grisa perlítica.\nResistència a la tracció. La fosa gris té una càrrega de ruptura a la tracció petita, al voltant dels 15 kg / mm ² i arriba als 30, 40 i 45 kg / mm ² segons sigui la seva composició.\nResistència a la compressió. Aquesta resistència és major, i per les foses grises normals resulta prop de tres vegades la de la tracció, per això, les seves aplicacions principals es dóna en peces sotmeses a esforços de compressió, més aviat que als de tracció.\nResistència a la flexió. Ja que en la flexió les fibres de l'element queden tenses a la part convexa, i comprimides a la còncava, la resistència a la flexió varia segons l'orientació de la secció.\nResistència al xoc. El xoc i la resiliència són solicitacions dinàmiques, i en la seva confrontació la fosa es comporta d'una manera particular. Les foses grisos, resisteixen molt malament els xocs i són fràgils perquè no pateixen deformacions plàstiques.\nDuresa. La duresa de la fosa gris és relativament elevada, aquesta varia entre 140-250 Brinell segons sigui la seva composició. Malgrat la seva elevada duresa es pot mecanitzar fàcilment, perquè la encenalls es desprèn millor i per la presència de grafit alliberat, que lubrica el pas de la encenall sobre el tall de l'eina.\nResistència química. La fosa té poca resistència química, i es deteriora amb els àcids, els àlcalis i les oxidacions.\nAltres propietats. La fosa gris no és dúctil, no és maleable, es pot soldar el llautó, en la soldadura oxiacetilènica i en l'elèctrica d'arc. La fosa pot rebre banys galvànics (ser niquelada, per exemple), ser galvanitzada en calent, estany i esmaltada al foc (peces d'ús domèstic i per a la indústria química).\nFosa esferoïdal o dúctil[modifica]\nLa fosa esferoïdal, dúctil o nodular de ferro colat s'obté mitjançant l'addició de magnesi just abans de la colada. Això anima el grafit per a formar esferes o nòduls. El ferro dúctil es compon de esferoides de grafit en una matriu de ferrita, perlita o ambdós. Els esferoides de grafit proporcionen alguns avantatges mecànics millorat molt en comparació amb la fosa gris. El ferro colat dúctil és similar a la fosa gris i té un baix punt de fusió, bona fluïdesa, colada, bona maquinabilitat i resistència al desgast. No obstant això en comparació amb fosa gris té una major duresa, ductilitat i viabilitat per treballar en calent.\nEl ferro dúctil troba una gran acceptació i competeix favorablement amb l'acer de tal manera que el seu ús en l'enginyeria ha augmentat en els darrers temps mentre que la fosa gris i la fosa maleable ha disminuït en popularitat.\nÉs extremadament dura i molt fràgil a conseqüència de la gran quantitat de fase cementita. Per això no és mecanitzable. La seua aplicació és molt limitada a components de gran duresa i resistència al desgast, com per exemple els cilindres dels trens de laminació.\nS'obté a partir de la fosa blanca escalfant-la a temperatures al voltant dels 800-900ºC durant períodes prolongats en una atmosfera neutra per prevenir l'oxidació. La cementita es descompon i forma grafit en forma de raïms o rosetes dins d'una matriu ferrítica i perlítica. L'estructura de la matriu depèn de la velocitat de refredament. Les seues aplicacions són: tubs de direcció, engranatges de transmissió, molles tabulars i parts de vàlvules per a ferrocarrils, marina i altres serveis.\nWilliam D. Callister, Jr. (versió traduïda: Pere Molera i Solà; Marc J. Anglada i Gomila); Introducción a la ciencia e ingeniería de los materiales (2 volums), Edicions Reverté, 1995, ISBN 978-84-291-7252 (Obra completa) (castellà)\nNous acers bainítics (Revista de Metal·lúrgia) (castellà)\nAcers: Aliatges Fe-C (UAM) (castellà)\nCaracterístiques del Ferro\n↑ Convencionalment al subíndex del punt crític l'acompanya una lletra que indica si la temperatura s'ha determinat durant el refredament (r , del francèsrefroidissement) o l'escalfament (c, del francèschauffage) ja que per fenòmens d'histèresi els valors numèrics difereixen.\nObtingut de «https://ca.wikibooks.org/w/index.php?title=Metal·lúrgia_i_siderúrgia/Aliatges_Fe-C&oldid=64546»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 feb 2020 a les 05:07.


El Berga goleja i se cita per a la gran final amb el Joanenc - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Berga goleja i se cita per a la gran final amb el Joanenc\nNo caldrà esgotar tots els partits de cadascun dels dos grups per aclarir el nom dels finalistes de la tercera edició de la Copa Cor de Catalunya. Tal com va fer el dia anterior el Joanenc, ahir el Berga va assolir el bitllet per al partit decisiu de diumenge, a les vuit de la tarda, en vèncer amb claredat el Calaf. Com que els berguedans havien derrotat per penals el San Mauro en el primer duel, el derbi anoienc entre aquest darrer equip i el Calaf ja no servirà de res des del punt de vista classificatori.\nAhir, el Berga va tenir en Sergi Ruiz com el seu millor home. Va obtenir el primer gol al quart d'hora de joc i després va doblar la diferència set minuts abans d'arribar al descans. Qualsevol esperança de remuntada calafina es va acabar al primer minut de la represa, quan Camprubí, que havia entrat al descans, va anotar el tercer gol. Avui es disputarà el partit entre el Gironella i el Solsona que, amb el Joanenc classificat, determinarà el segon del grup A.\nOnze dies per decidir entre onze raons.\nL'Espanyol encarrila la classificació amb un huracà de joc a la represa.\nEl Wolverhampton derrota el Torí a domicili i l'Estrasburg s'avança a l'Eintracht.


Com fer galetes de xips xocolata | l-groop.com\nCom fer galetes de xips xocolata\nAlguns consideren que les galetes de xocolata són un dels millors tipus de galetes que hi ha al voltant. Si busqueu una galeta masticable en lloc d’una cruixent, us encantarà les galetes fetes seguint aquesta recepta. El secret de la seva mastegada és el sucre moreno, que augmenta miraculosament el contingut d’humitat de la galeta. \nPreescalfeu el forn fins a 350ºF / 180ºC.\nAfegiu la vainilla, el sucre, el sucre moreno, els ous i la mantega a un bol.\nUtilitzeu sucre més gruixut per a galetes més gruixudes i mullades. Quan el sucre es dissol, actua com un tendrador que interfereix en l'estructura de la massa. Això augmenta la propagació perquè el sucre més fi es dissol més fàcilment que el sucre més gruixut. Així que si voleu que les vostres galetes quedin espesses i masticables, utilitzeu sucre gruixut (o bé utilitzeu sucre fi com a efecte contrari). Si decidiu utilitzar sucre en pols per obtenir més cruixent, assegureu-vos que no hi tingui midó de blat de moro o que obtindreu resultats inesperats.  X Font d’investigació\nBarregeu aquests ingredients junts fins que siguin cremosos.\nBatre la farina, la sal i el bicarbonat en un altre bol.\nBarregeu els ingredients secs i humits fins que quedi tot barrejat, sense barrejar massa. Afegiu-hi la llet per aconseguir una massa ben barrejada. No hi hauria d’haver raïms de farina ni trossos de mantega. Assegureu-vos que tots els ingredients es distribueixin de manera uniforme a través de la vostra massa. Després d’emmotllar la barreja, afegir els xips de xocolata. Barregeu-les. \nApliqueu un raig de cuina a la cassola perquè les galetes no s’adhereixin a la paella. Alternativament, alineeu la cassola amb paper de cera.\nPreneu una petita quantitat de la vostra massa de galeta i enrotlleu-la a les mans en forma de bola. La bola s'aplanarà quan es cuina, així que intenteu visualitzar la mida de la galeta acabada quan formeu les boles de massa. Feu 24 boles de massa.\nCol·loqueu les boles de galeta a la paella.\nAplaneu cada bola de massa de galeta amb una forquilla. Això deixarà crestes diferents i aplanarà la galeta perfectament.\nPoseu les galetes al forn uns 8-10 minuts aproximadament. No excediu la cocció, ja que continuaran cuinant durant un temps després de treure-les del forn. \nTraieu les galetes del forn i deixeu-les reposar sobre un bastidor de refrigeració de filferro durant uns 15 minuts perquè es refredi. Tingueu cura de no cremar-vos a les xips foses quan transferiu les galetes al cremallera: utilitzeu una espàtula. Les galetes estan a punt per menjar quan les xips de xocolata es tornin a solidificar. \nGuardeu-les en un recipient hermètic o mengeu les galetes un cop refredades. \nHe de fer servir polvoritzador de cuina o puc utilitzar spray d’oli de coco perquè no s’enganxi?\nJo sempre faig servir esprai de cuina. Per a mi, m’assegura que no s’enganxi res, i que és fàcil d’escapar. Però, l’esprai d’oli de coco funciona igualment.\nEs poden fer sense patates fregides?\nÉs possible fins i tot sense les patates fregides. Realment no es barregen a la massa, de manera que la galeta no s'hauria de veure afectada.\nPuc afegir el meu propi sabor a les galetes?\nSí, podeu fer-ho. També podeu afegir colorants d'aliments si voleu.\nQuè puc fer servir en lloc de polvoritzador de galetes?\nPodríeu utilitzar paper de pergamó per a la cocció. És útil i no afecta la forma de cuinar-los.\nPuc fer que la bola de la galeta sigui gran?\nNomés si voleu una galeta gegant. Al forn, les boles de galetes s’aplanen de manera que més gran sigui l’esfera del batedor, més gran és la vostra galeta i més voldreu separar les esferes de batedores.\nPodeu fer galetes sense ous?\nSí, podeu buscar receptes de galetes veganes.\nPuc fer servir bicarbonat de brioix i martell?\nEl bicarbonat de soda és bicarbonat. Així doncs, segur.\nPuc fondre la xocolata?\nPuc afegir xocolata gelada a la massa de galetes? Si ho faig, les meves galetes resultaran igual?\nPot, però no resultarà el mateix. El gelat no es cou normalment a les galetes, sinó que només es posa al damunt de les galetes o de les coques després de coure-les.\nQuè puc fer servir en lloc del sucre blanc per fer galetes de xocolata mullades?\nEn canvi, podeu substituir la mel.\nPodeu afegir xips de xocolata addicionals si ho desitgeu, i fins i tot barrejar diferents tipus de xips de xocolata per millorar la vostra galeta.\nPodeu fer servir llet o xips de xocolata fosca, segons preferiu.\nQuan combini ingredients (vegeu el pas 2), barregeu-ho fins que la mantega sigui lleugera i esponjosa.\nSi no us agraden les patates fregides de xocolata, utilitzeu panses o cireres seques, ametlles o móres. Sigues creatiu i diverteix-te! \nAneu amb compte quan feu servir el forn, sobretot quan esteu al voltant de nens petits. Superviseu sempre els nens que ajuden a cuinar.\nCom afegir farina de civada a les galetes de xocolataCom triturar els orosCom fer caramels grasCom fer galetes de xocolata xocolataCom fer galetes de xips de xocolataCom fer galetes de xocolata amb pasta comprada a la botigaCom fer galetes d’arbre de NadalCom fer que les galetes estiguin mulladesCom fer una pasta de galetes comestibles amb xipsCom fer galetes NutellaCom fer galetes de mantega de nousCom fer una sola galeta de xips


El Breny març 2005 - Editorial\nHI HA ALGUNA COSA A DEBATRE AL POBLE?\nEl poble de Sant Vicenç s'ha de preparar pel futur i no parlo del futur com una cosa llunyana, ni de bon tros. Parlo d'un futur immediat, doncs qualsevol pot veure com n'està canviant l'aspecte del poble. Des de lluny hom pot veure grues per tot arreu, i quan passeges pel poble es comprova les moltes obres començades, quasi acabades i un munt de plafons publicitaris de promocions immobiliàries: Vendes de pisos, de cases, de pàrquings, etc. És tracta d'una al·lucinació, doncs no. Hi haurà una allau de nouvinguts, nous santvicentins. Creixerà, sens dubte, el nombre d'habitants.\nDic tot això, per la senzilla raó, de que essent tan evident i que comportarà, òbviament, conseqüències de tota mena, sembla que no forma part del discurs dels nostres polítics.\nEls nostres polítics, els nostres representants al municipi, semblen practicar un estil ben curiós, parlen de les coses que, tot s'ha de dir, només els hi interessa amb ells. Això ho dic, fermament. Han passat, si fa no fa, uns cent dies des de l'arribada al govern municipal, mitjançant la moció de censura, de tota l'oposició i l'anterior equip de govern resta, ara, a l'oposició. Una clara volta de la truita i una experiència forta per a tots. Doncs bé, sembla que el nucli de tots els comentaris, quan manaven els uns, com els altres, enguany, rau en els retrets, i les malfiances.\nEl problema és que són moltes les coses que ens interessen a tots i per això els hem votat, perquè se n'ocupin i ho parlin, i facin partícip a la població dels seus projectes i dels reptes que cal afrontar. Diuen que l'administració local és la més propera al ciutadà i, per tant, la més apropiada per enfortir la participació. Els polítics, un cop tenen el govern, han de saber que hi ha una diferència fonamental entre fer de polític i fer d'empresari, aquest només va a la seva i comenta el que li convé o no comenta res, és la seva manera de defensar els seus interessos; en canvi, l'altre té un deure defensar l'interès general, i per això cal escoltar i promoure la participació, promoure la difusió dels assumptes importants pel poble. Els retrets i les malfiances tenen que acaparar un espai i prou, la resta és molt més important: On és farà el nou pont? Què passa amb l'abocador? Com es pensa atendre l'allau de nouvinguts respecte a l'escolarització, els serveis sanitaris? N'hi ha prou oferta comercial i oferta d'oci al poble? I tantes altres coses més?\nQuè demanem? Doncs, senzillament, més transparència i menys discrecionalitat en la gestió, estimular la participació. No és inversemblant que els ciutadans, en general, acabin decebuts. I això es molt perillós, doncs acabaran per buscar-se les solucions al marge dels polítics. I això no és bo.


BETTY BROSMER: MODEL PIN-UP, FITNESS QUEEN I MOLT MÉS - DESTACAT\nBetty Brosmer: Model Pin-up, Fitness Queen i molt més\nUs sorprendrà saber que Betty Brosmer, una de les models pin-up més celebrades dels anys 50, tenia una cintura de només 18 polzades. Aquí hi ha més.\nAlguna vegada has sentit parlar d'un model pin-up dels anys 50 que tenia una cintura impossible? Bé, estem aquí per presentar-te-la!\nUs sorprendrà saber-ho Betty Brosmer, un dels models pin-up més celebrats dels anys 50 tenia una cintura de només 18 polzades. Bé, no cal que ho tornis a llegir perquè el que llegiu és correcte!\nBetty Brosmer ha aparegut a moltes portades de revistes per la seva impressionant mirada rossa. I el que és més sorprenent és que la jove model va agraciar gairebé totes les portades de les revistes masculines.\nBetty Brosmer apareix a la portada de gairebé totes les revistes\nLa revista Playboy d'Hugh Hefner és l'única en la qual no va aparèixer tot i ser abordada per la casa de publicacions. I això va ser perquè s'esperava que Brosmer fes una postura nua que ella es va negar. Això, però, va afectar menys la seva carrera, ja que Betty Brosmer no va deixar cap pedra per esdevenir una de les models més exitoses dels anys cinquanta.\nUna cosa important a tenir en compte és que Betty Brosmer és una model que mai ha anat a cap sessió de fotos nua o seminuda per a cap revista al llarg de la seva carrera. Brosmer es va veure a la portada de moltes novel·les. No només això, el seu èxit no té límits, ja que la model també ha guanyat diversos concursos de bellesa. Brosmer també va fer model per a Christian Dior.\nBetty Brosmer - Primera infància\nBetty Chloe Brosmer va néixer el 2 d'agost de 1935 a Pasadena, Califòrnia. Andrew Brosemer i Vendla Alvaria Pippenger són els seus pares. El seu pare va criar Brosmer com a aficionat als esports, cosa que la va ajudar a sobresortir en l'atletisme juvenil. Brosmer va estar a Carmel en els seus primers dies de petita. Tanmateix, després dels deu anys, va viure a Los Angeles.\nQuan era petita, estava molt entusiasmada amb la forma física. Fins i tot solia fer aixecament de peses i augmentar els músculs, cosa que es va convertir en el motiu pel qual Brosmer es coneixia com a lesbiana A l'escola. No obstant això, va triar una carrera diferent per ella mateixa convertint-se en una model pip-up. Va ser una mena de sorpresa per als que la van conèixer de petita.\nBetty Brosmer - Primera posada per a una sessió de fotos\nAls 13 anys, la foto de Brosmer va aparèixer al catàleg de Sears & Roebuck. I l'any següent va viatjar a la ciutat de Nova York acompanyada de la seva tia, on va fer clic a algunes fotos per un fotògraf professional. Una d'aquestes fotos va ser comprada per Emerson Televisions amb finalitats publicitàries comercials. Tanmateix, aquesta foto es va fer molt popular i també es va utilitzar durant molt de temps a les revistes nacionals.\nA partir de llavors, Brosmer va començar a fer amunt i avall entre Los Angeles i Nova York. El 1950, Brosmer i la seva tia es van establir a la ciutat de Nova York i Brosmer va continuar la seva formació a l'escola secundària George Washington a Manhattan. Simultàniament, també estava treballant en la construcció del seu portafoli fotogràfic i Brosmer es va veure a la portada de moltes revistes populars de l'època durant els quatre anys següents.\nEl viatge de Betty Brosmer per convertir-se en una model pin-up d'èxit\nTambé va aparèixer en novel·les romàntiques, revistes criminals i llibres. Bette Brosmer també ha guanyat més de 50 concursos de bellesa. Tot això va passar quan només era adolescent. Brosmer va dir: Quan tenia 15 anys, em van fer semblar que en tenia uns 25.\nEs deia que Brosmer tenia la figura perfecta com a model. Va arribar a ser coneguda com una de les models pin-up més celebrades amb una 'cintura impossible', gràcies a les seves mesures corporals de 38-18-36.\nBetter Brosmer no només ha estat un model comercial impressionant i reeixit, sinó que també va ser intel·ligent. Va ser la primera model que va exigir drets per a les seves imatges, cosa que va ajudar a convertir-se en la model pin-up nord-americana més pagada dels anys cinquanta. Brosmer també va aparèixer a revistes com Time i Esquire.\nL'entrada de Joe Weider a la vida de Betty Brosmer\nBetty Brosmer es va convertir en una cara internacional després d'unir-se amb el fotògraf pin-up Keith Barnard. Barnard tenia un historial de treball amb icones com Marilyn Monroe i Jayne Mansfield. Després d'aquest contracte amb Barnard, Brosmer es va convertir llavors en el model més ben pagat dels Estats Units. Amb el seu propi lloc web oficial, Brosmer va aparèixer en més de 300 portades de revistes.\nI després va arribar un punt d'inflexió en la carrera de Betty Brosmer després de casar-se amb el culturista nord-americà Joe Weider.\nCom es va convertir Betty Brosmer en Betty Weider?\nBrosmer va conèixer el seu futur marit Joe Weider a través de Barnard. Fins i tot va posar per a la revista Weider, que va aparèixer a Figure & Beauty el desembre de 1956. A poc a poc, es va convertir en la model preferida de Weider seguint la qual van començar a veure's amb més freqüència per motius professionals. No obstant això, com que tots dos tenien interessos comuns en el fitness, es van apropar l'un a l'altre.\nFinalment, es van casar el 24 d'abril de 1961. I aleshores Betty Brosmer va passar a ser coneguda com a Betty Weider. Aquest va ser el segon matrimoni de Joe Weider, que ja tenia una filla del seu primer matrimoni. Brosmer i Weider no van tenir fills junts.\nBetty Weider - Carrera com a escriptora i reina del fitness\nWeider, que també és un expert en fitness, va crear la Federació Internacional de Culturistes i el concurs de culturisme Mr. Olypmia. Joe Weider, que més tard va començar a publicar les revistes, va presentar una sèrie de revistes relacionades amb el fitness com Men's Health, Muscle & Fitness i Shape. També es va convertir en portaveu i entrenadora de moviments de salut i fitness.\nI això va donar a Brosmer l'oportunitat de contribuir amb la seva part sent editora associada de la revista Shape durant més de tres dècades. Hi ha hagut una transformació en la carrera de Brosmer de ser un model comercial a convertir-se en columnista de revista. No només això, Brosmer ha estat coautor d'una sèrie de llibres sobre fitness i exercici físic.\nBrosmer solia escriure les seves pròpies columnes 'Body By Betty' i 'Health By Betty'. La parella fins i tot es va unir per escriure dos llibres a la dècada de 1980: The Weider Book of Bodybuilding For Women i The Weider Body Book.\nLa vida de Betty Weider després de la mort de Joe Weider\nEl marit de Brosmer, Weider, va morir a l'edat de 93 anys el 2013. Tanmateix, Betty Weider es manté bé als 85 anys. Encara avui, està activa en la promoció de la consciència de la salut i la forma física a través de la revista Shape, així com escrivint columnes per a Power. i Bellesa. No només això, Brosmer també és membre honorari del Comitè de Fitness Olímpic.\nMolt aviat Betty Brosmer Weider celebrarà el seu 86è aniversari el 2 d'agost. Desitgem que Brosmer, la reina del fitness, continuï vivint una vida saludable per davant!


Cardona celebra la V edició dels Premis Eloi de Navel en reconeixement a l’excel·lència professional de les empreses de la vila - Ajuntament de Cardona\nCardona celebra la V edició dels Premis Eloi de N...\nCardona celebra la V edició dels Premis Eloi de Navel en reconeixement a l’excel·lència professional de les empreses de la vila\nEl proper dijous, 25 de maig, es farà el lliurament de premis Eloi de Navel. Aquest acte, impulsat per l’Associació d’Empresaris de Cardona amb la col·laboració de l’Ajuntament de Cardona, va néixer amb la voluntat de reconèixer les empreses del municipi que han destacat per la seva influència sobre l’economia local o que, per la seva innovació actual, estiguin camí d’aconseguir-ho.\nAixí mateix, l’Associació d’Empresaris de Cardona, que agrupa més d'un centenar d'empreses, vol destacar la seva contribució al desenvolupament social del municipi i al foment de l’ocupació laboral.\nEls Premis Eloi de Navel s’organitzen en dues categories: Premi a la Innovació i el Creixement i Premi a la Trajectòria Empresarial. En aquesta ultima categoria els candidats surten elegits de l’Assemblea General de l’Associació.\nPer al premi Eloi de Navel a la Innovació i Creixement el termini de presentació de candidatures va ser el 14 d’abril i hi podia optar qualsevol soci de l’AEC en funció dels processos i èxits d’innovació i creixement dels últims tres anys.\nL’acte de lliurament de premis es farà en el transcurs d'un sopar que se celebrarà el dijous 25 de maig. El jurat estarà format per: Josep Tristany, Regidor promoció Econòmica de l’Ajuntament de Cardona, Josep Garcia, President de l’Associació d’Empresaris de Cardona, Marc Marcé, Director Regió 7, Marc Arnau , President de l’Associació d’Empresaris per al Solsonès, Santi López-Villa, Consultor expert en desenvolupament local, Glòria Dominguez, Directora d’AdlSolCar, Albert Requena Vittori, Director Àrea de Negoci de la Caixa i Jordi Roca, Head Manager a la School of Economics and Business School de la Facultat d’Economia i empresa de la Universitat de Barcelona.


[Prèvia J40] Certificar el play-off Prèvies\n[Prèvia J40] Certificar el play-off\nEl primer equip de l’AE Prat visita dissabte les Grases per enfrontar-se el Santfeliuenc en un nou derbi comarcal. Els pratencs cercaran un triomf que tanqui de forma matemàtica la presència als play-off d’ascens.\nEl Prat torna a tenir l’oportunitat de certificar l’objectiu de principi de temporada. Una victòria a Sant Feliu en el derbi davant els locals asseguraria el play-off pels potablava a falta de dues jornades pel final.\nPedro Dólera: “La setmana passada vam rebre un cop dur, però som conscients que vam fer un partit per guanyar. L’equip arriba amb ritme i amb moltes ganes de fer tot el possible per guanyar”.\nEn el capítol d’efectius per dissabte, Pedro Dólera no podrà comptar amb Alex Poves i Alberto Padilla, ambdós lesionats.\nDissabte visitem un dels equips veïns a la lliga, el Santfeliuenc. Els d’Andrés González arriben al matx després de caure per la mínima a Vilatenim davant el Figueres (2-1). Actualment, són quinzens a la taula classificatòria amb quaranta-cinc punts i ja estan salvats. En l’aspecte realitzador tenen uns números molt semblants pel que fa a gols a favor i en contra. El Santfe ha anotat cinquanta-un gols (1,38 de mitjana),i ha encaixat cinquanta (1,35 de mitjana).\nPedro Dólera: “Anem a un camp complicat on juga un gran equip que ja no es juga res perquè tenen els deures fets. Tenen molt clar al que juguen i tenen jugadors de nivell que van ser campions amb nosaltres com Rovira, Collado o Eric. L’experiència de Prior i un gran porter també els dóna un plus. Intentarem imposar el nostre ritme i estar endollats a dalt per materialitzar les ocasions que tinguem”.\nRival: Santfeliuenc FC (15è classificat amb 45 punts)\nHorari: dissabte 4 de maig a les 18h.\nEstadi: Municipal les Grases, Sant Feliu de Llobregat.\nÀrbitre: Fernández Quintero (delegació de Barcelona)


Madarian Lezama Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 3 allotjaments a Lezama.\nLezama, Lezama, Espanya - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Madarian\nEl Madarian és una casa rural amb encant situada a la vall de Txorierri, als afores de Lezama. Està envoltat de jardins i ofereix habitacions espaioses amb WiFi gratuïta i sofàs llit. El Madarian ofereix un allotjament amb una decoració atractiva i parquet. Totes les habitacions tenen calefacció, TV de pantalla plana i bany privat. L'esmorzar se serveix al menjador del Madarian, que dóna a una terrassa. L'hostal gaudeix d'una ubicació pintoresca, ideal per fer senderisme i equitació. El Camí de Santiago es troba a menys d'1 km, mentre que Bilbao i el seu aeroport són a 15 minuts amb cotxe.\nCal que indiqueu al Madarian la vostra hora d'arribada prevista amb antelació. Podeu indicar-ho a l'apartat de peticions especials de la reserva o posar-vos en contacte amb l'establiment. S'ofereixen neveres de lloguer.\nAllotjaments a Lezama


El Món | Mejías (Cs) passeja de bracet amb Corbacho per L'Hospitalet | Política\nMejías (Cs) passeja de bracet amb Corbacho per L'Hospitalet\nLa número 5 de la llista taronja pel 28-A acusa el PSC de "pasterejar" amb l'independentisme\nper ACN 15/04/2019 14:10\nCorbacho amb Mejías a L'Hospitalet de Llobregat | ACN\nLa número 5 de Cs per Barcelona, Carina Mejías, ha acusat la candidata socialista, Meritxell Batet, de "pasterejar" amb l'independentisme després que la cap de llista del PSC hagi considerat legítim defensar la independència, dins la llei. A més, Batet ha rebutjat la proposta d'ERC per aixecar les causes judicials que té l'independentisme, però des de Cs han tornat a la càrrega contra el PSC, a qui acusen de sentir-se "pròxims" a aquest tipus de propostes. Carina Mejías ho ha explicat durant una passejada a Cornellà de Llobregat, al costat de qui va ser alcalde de l'Hospitalet pel PSC, Celestino Corbacho, ara membre de la candidatura municipalista de Manuel Valls per Barcelona. Corbacho assegura que donarà suport i participarà "en tot allò que sigui necessari" de la campanya de Cs pel 28-A.\n"És habitual escoltar el PSC pròxim als independentistes", ha etzibat Mejías, malgrat Meritxell Batet havia defensat durant la roda de premsa a l'ACN que la proposta d'ERC suposaria un "trencament de la divisió de poders" a la qual els socialistes s''oposen: "Preservar la divisió de poders i exigir la independència del poder judicial és cabdal", ha dit Batet.\nAixò no ha estat impediment perquè des de Cs es mantingui el to bel·ligerant amb els socialistes. Mejías ha recordat que alguns dels seus dirigents "han defensat indults als processats" i a la formació taronja no li sorprèn ara que "els que han pasterejat tants cops amb l'independentisme se sentin tan pròxims a les seves propostes".\nSobre la proposta d'ERC, però, la número 5 de Cs per Barcelona s'ha acabat posicionant de manera similar a Batet: "Volem que tothom pugui defensar les seves propostes però sempre dins el marc de la Constitució i respectant la llei i no interferirem mai en les decisions judicials".\nMejías ha comptat amb el suport de qui va ser exalcalde de l'Hospitalet de Llobregat pel PSC, Celestino Corbacho, que ara es presenta amb Manel Valls per governar Barcelona. Corbacho ha explicat que participarà en tots els actes de Cs que li demanin. De fet, està previst que aquest mateix dimarts Corbacho participi també d'un acte polític de Cs a Castelldefels.\nAu corre mejias cap a la camarga, el corbacho ti portarà encantat\nQue vaig has caigut.\ntot es la mateixa xusma pudent


Els ecologistes interposen un Contenciós Administratiu contra el vigent Pla d'Infraestructures del Transport de Catalunya (PITC) | Promoció del Transport Públic\nEls ecologistes interposen un Contenciós Administratiu contra el vigent Pla d’Infraestructures del Transport de Catalunya (PITC)\nUNITAT D’ACCIÓ DE LES ENTITATS ECOLOGISTES\nELS ECOLOGISTES INTERPOSEN UN CONTENCIÓS ADMINISTRATIU CONTRA EL VIGENT PLA D’INFRAESTRUCTURES DE TRANSPORT DE CATALUNYA.\n17 ENTITATS SOL·LICITEN LA REVISIÓ IMMEDIATA DEL PLA D’INFRAESTRUCTURES DE TRANSPORT DE CATALUNYA EN COHERÈNCIA AMB CRITERIS AMBIENTALS I SOCIALS I EN COMPROMÍS AMB L’ESCALFAMENT GLOBAL.\nRecurs contenciós administratiu contra el PITC\nEl juliol de 2006 el Govern de la Generalitat aprovava el Pla d’Infraestructures del Transport de Catalunya (PITC) després de 8 mesos de tramitació i discrepàncies profundes amb diverses entitats ecologistes. El PITC presentat al tràmit d’exposició pública el 13 de desembre del 2005 era profundament “desarrollista”, prioritzava el transport i la mobilitat en vehicle privat enfront del transport públic i la xarxa ferroviària de rodalies, i havia estat redactat amb un menyspreu absolut pels valors dels espais naturals i obviant l’eficiència en l’ús del territori, de l’energia i dels recursos financers de les administracions públiques. Durant el procés d’informació pública diverses entitats ecologistes varen presentar al·legacions amb continguts conceptuals i formals, i oposicions a infraestructures proposades. Malgrat les demandes de revisió i de compliment de la normativa ambiental i de mobilitat que vulnera l’actual Pla, el Govern de Catalunya va aprovar definitivament, el 25 de juliol del 2006, un PITC amb una aparent i profunda renovació, però que mantenia igualment les següents mancances:\nPlanifica un escenari d’increment de mobilitat sense fer una anàlisi de les necessitats de mobilitat del país ni plantejar mesures per frenar-ne l’actual increment exorbitant.\nNo fa una avaluació dels impactes sobre els espais naturals i sobre la contaminació atmosfèrica i acústica; ignora els factors que provocaran un augment del consum de combustible i de l’emissió de gasos (l’augment de la motorització, l’aparició de cotxes més grans i de major consum, la urbanització i el tràfic induït per les noves infraestructures…).\nRespon a la suposada demanda d’increment de mobilitat bàsicament amb infraestructures de mobilitat amb vehicle privat.\nNomés preveu l’increment d’infraestructures sense implementar mesures de gestió conjunta sobre la mobilitat (repartiment vehicle privat i transport col·lectiu).\nPrioritza les actuacions i finançament de les infraestructures de mobilitat en vehicle privat.\nIgnora les repercussions en el model territorial i energètic, i obvia les greus repercussions ambientals d’un model de mobilitat obsolet.\nA més d’aquestes mancances de contingut, l’aprovació final presentava dèficits legals, com l’incompliment de la jerarquia establerta en la Llei 9/2003 de mobilitat o de la Ley 9/2006 sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi (coneguda com d’avaluació ambiental estratègica). Aquests fets motivaren la presentació d’un recurs de reposició contra la seva aprovació el mes d’agost per part de l’ADENC-EdC i la PTP. El recurs fou inadmès a tràmit pel Govern el mes d’octubre.\nFinalment, com a resposta a aquesta inadmissió l’ADENC-EdC i la PTP, amb la col·laboració de DEPANA, Ecologistes en Acció i Ecologistes de Catalunya, i el suport de dotze entitats més, hem interposat un contenciós administratiu contra l’aprovació del PITC el passat mes de desembre. Els fonaments jurídics del contenciós administratiu (vegeu document annex) posen en evidència que l’aprovació del PITC fou realitzada amb presses i amb un marcat to polític.\nLa revisió immediata del PITC\nEl conjunt d’entitats ambientalistes de Catalunya reclamem al Govern de la Generalitat i al conjunt de formacions polítiques que el procés de revisió sigui rigorós i que la nostra participació esdevingui activa. Tot i que el nou pacte de govern (document programàtic de l’Entesa Nacional pel Progrès, pàgines 32 a 35) estableix la revisió del PITC durant el 2007, el desplegament de la Llei de Mobilitat i l’aplicació de criteris com ara la disminució de l’emissió de gasos d’efecte hivernacle, la potenciació del transport públic (bus interurbà, ferrocarril de rodalies…), dubtem de l’interès real del Govern d’incorporar les\nvariables ambientals i el consens amb les entitats ecologistes a aquest procés de reformulació, ara per ara aturat.\nConsiderem que el nou PITC ha de:\nComplir els criteris de mobilitat establerts en la Llei 9/2003, de socialització i sostenibilitat del dret a la mobilitat (priorització del transport públic), i els objectius de les Directrius Nacionals de Mobilitat i amb l’obligació de redactar els diferents Plans Directors de Mobilitat de Catalunya.\nComplir l’avaluació ambiental de plans i programes establerta en la Ley 9/2006.\nInserir-se en els criteris i instruments del programa de planificació territorial que el Govern de la Generalitat està desenvolupant.\nEstablir els objectius de repartiment modal en la mobilitat que prioritzin l’eficiència en el consum energètic i del sòl i el compromís ambiental amb l’escalfament global.\nAnalitzar les necessitats reals de mobilitat de les persones i de les mercaderies, definir els dèficits sobre les infraestructures existents abans de programar les necessitats d’inversió, fer aquesta programació atenent els principis de la Llei de Mobilitat, les limitacions d’emissions de gasos amb efecte hivernacle establertes en el Protocol de Kyoto, i la millora de la qualitat atmosfèrica i de la salut pública.\nPrioritzar la xarxa ferroviària convencional i, on no sigui possible, el transport de viatgers per autobús, com a solucions per a les necessitats de mobilitat.\nEstablir els mecanismes de correcció sobre la fragmentació dels espais naturals.\nCalendaritzar el conjunt d’actuacions que hauran de desplegar el PITC i en ordre de prelació: de gestió de la mobilitat sobre la xarxa existent, millora de les infraestructures de transport públic actuals, i construcció de noves infraestructures (priorització del transport públic).\nDeterminar els mecanismes de seguiment de la distribució de la mobilitat que permetin l’avaluació del desplegament del PITC\nReclamem un veritable Pacte Nacional per les Infraestructures que doni resposta a les necessitats d’articular una xarxa de mobilitat pública i als reptes d’afrontar el compromís global amb el futur dels ecosistemes.\nReclamem una política de govern que aposti per la rendibilitat social i ambiental de la inversió pública i que resituï les demandes dels agents econòmics\nReclamem un nou escenari coherent que incorpori els vectors territorials i ambientals que defensem.\nAssociació Ara o Mai per la defensa del Territori\nANG – EdC, Associació de Naturalistes de Girona\nACVV, Associació Cerdanyola Via Verda\nADENC – EdC, Associació per a la Defensa i l’Estudi de la Natura\nCEPA – EdC, Centre d’Ecologia i Projectes Alternatius\nDEFGOL, Grup de defensa del Garraf-Ordal, la Vall Baixa i delta del Llobregat\nEl Fanal, grup cultural i ecologista del Moianès\nEdC, Federació Ecologistes de Catalunya\nGEPEC – EdC, Grup d’Estudi i Protecció dels Ecosistemes del Camp\nIAEDEN – EdC, Institució Altempordanesa per la Defensa i l’Estudi de la Natura\nPTP, Associació per la Promoció del Transport Públic\nSalvem l’Empordà – EdC\nFONAMENTS JURÍDICS DEL RECURS CONTENCIÓS ADMINISTRATIU 837/2006\nSecció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya\nData interposició contenciós: 23 de desembre de 2006\nData admissió a tràmit: 25 de gener de 2007\nIncompliment la jerarquia establerta en la Llei de mobilitat, ja que el PITC fou aprovat abans que les Directives Nacionals de Mobilitat. El PITC ha estat tramitat com un pla específic derivat de la Llei de Mobilitat, una llei que estableix una jerarquia de planejament en la qual les DirectriusNacionals de Mobilitat tenen el lloc prevalent. Els plans específics s’hi han d’adaptar, així com als Plans Directros de Mobilitat. Recordem que el PITC fou sotmès a informació pública el 13 de desembre de 2005 i fins al 20 d’abril de 2006. Les Directrius foren sotmeses a informació pública el febrerde 2006, el seu informe d’impacte ambiental va estar exposat a informació pública fins al 31 d’agost i no foren aprovades definitivament fins al 3 d’octubre de 2006. En aquest moments només s’ha iniciat la redacció del Pla Director de Mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona per part de l’ATM.\nIncompliment de la Ley 9/2006 i la Directiva 2001/42/CE sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient. La nova “Ley 9/2006 sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente” estableix a la disposició transitòria primera que els plans dels quals la declaració d’inici sigui anterior al 21 de juliol de 2004 no han de passar per l’avaluació ambiental. No obstant, al punt 2 estableix que els documents aprovats definitivament amb posterioritat al 21 de juliol de 2006, encara que formalment hagin estat iniciats amb anterioritat al juliol del 2004, sí que han de passar pel procediment establert per aquesta Ley. Només estableix una excepció: l’administració promotora, en aquest cas el Govern de la Generalitat, hauria de decidir que l’avaluació és inviable, tot motivant la decisió i fent-la pública. El PITC aprovat inicialment i definitivament fou acompanyat d’una avaluació ambiental parcial que no desenvolupava tots els preceptes determinats en la Ley (per exemple, l’anàlisi de l’opció zero o d’altres opcions).\nNou tràmit d’informació pública per a donar major seguretat jurídica a les modificacions substancials introduïdes. Les modificacions en el programa d’inversions i actuacions, fases, procediments d’avaluació, entre d’altres, haurien d’implicar un nou període d’informació pública que donés seguretat jurídica al principi d’acció pública. Al mateix temps, el PITC havia de ser informat per part de diversos organismes, informes dels quals es desconeix si fan referència al primer o al segon document.\nAnteriorPublicació anterior:PTP recolza les concentracions d’usuaris de Rodalies davant d’AjuntamentsSegüentPublicació següent:Seminari: Introducció a la qualitat al transport públic de viatgers


Ikan Biotech - Guanyador 2017 Navarra\nIkan Biotech, liderada per Roberto Díez Martínez, és una empresa d'innovació en l'àrea de la...\nIkan Biotech, liderada per Roberto Díez Martínez, és una empresa d'innovació en l'àrea de la biotecnologia fundada l'abril de l’any 2015. El seu objectiu de desenvolupar una tecnologia innovadora i d'alt impacte, tant en l'ús de noves tecnologies antimicrobianes com en l'ús d'animals d'experimentació i del peix zebra en particular.\nWUG Functional Gums - Guanyador 2017 Andalusia\nWUG és la primera companyia que ha desenvolupat una gamma de xiclets funcionals a nivell...\nWUG és la primera companyia que ha desenvolupat una gamma de xiclets funcionals a nivell mundial, ratificat amb patents internacionals. Va iniciar la comercialització al canal farmacèutic a Europa i posteriorment ha desenvolupat nous formats per al canal retail.\nCella Medical Solutions - Guanyador 2017 Murcia\nCella Medical Solutions ha presentat un projecte que permet, en una operació quirúrgica, planificar la...\nCella Medical Solutions ha presentat un projecte que permet, en una operació quirúrgica, planificar la intervenció amb la reproducció virtual i física de rèpliques personalitzades d'òrgans i estructures anatòmiques amb patologies complexes.\nMétodo Sancal - Guanyador 2017 Cantàbria\nMétodo Sancal desenvolupa una nova teràpia activa d'estimulació, neurorehabilitació i prevenció de l'envelliment neuronal a...\nMétodo Sancal desenvolupa una nova teràpia activa d'estimulació, neurorehabilitació i prevenció de l'envelliment neuronal a través de la pràctica del piano.\nHotelinking - Guanyador 2017 Balears\nHotelinking és una plataforma d'automatització de màrqueting directe i fidelització de clients per al sector...\nHotelinking és una plataforma d'automatització de màrqueting directe i fidelització de clients per al sector hoteler.\nDynamical Tools - Guanyador 2017 Aragó\nDynamical Tools es dedica al desenvolupament de tecnologia de fabricació additiva per a la indústria.\nFerimark 2016 (Ecobertura) - Guanyador 2017 Canarias\nFerimark 2016 (Ecobertura) és una empresa de R+D, producció, comercialització i distribució de Mitjans de...\nFerimark 2016 (Ecobertura) és una empresa de R+D, producció, comercialització i distribució de Mitjans de Defensa Fitosanitària (MDF), per al monitoratge i control de plagues. Es dedica principalment a desenvolupar mètodes de producció de feromones de manera més eficient i eficaç, facilitant una agricultura sostenible i rendible, a més d'investigar i desenvolupar noves trampes i nous difusors d'alliberament controlat.\nCedesa Digital - Guanyador 2017 Extremadura\nCedesa Digital es dedica al desenvolupament de software d'altes prestacions orientat principalment al sector agroalimentari.\nZapiens - Guanyador 2017 Asturias\nZapiens desenvolupa un sistema intel·ligent de gestió del coneixement, creant intel·ligència col·lectiva en les organitzacions...\nZapiens desenvolupa un sistema intel·ligent de gestió del coneixement, creant intel·ligència col·lectiva en les organitzacions a través d'eines com la microformació, gamificació o intel·ligència artificial.\nDrónica Solutions – Guanyador 2017 La Rioja\nDrónica Solutions ofereix solucions de Geomàtica i tractament avançat d'imatges en el sector de l'agricultura.\nWave Aplication – Guanyador 2017 Madrid\nWave Aplication és una aplicació gratuïta per iOS i Android on dues o més persones...\nWave Aplication és una aplicació gratuïta per iOS i Android on dues o més persones poden trobar-se en qualsevol lloc del món, compartint la seva ubicació en temps real i en un mapa privat.\nAtlas Innovative Engineering - Guanyador 2017 Castella i Lleó\nAtlas Innovative Engineering crea solucions innovadores i d'alta precisió per a la millora de l'eficiència...\nAtlas Innovative Engineering crea solucions innovadores i d'alta precisió per a la millora de l'eficiència en inventari, inspecció i manteniment d'actius en els sectors de "utilities" forestal i medi ambient.\nQubiotech - Guanyador 2017 Galícia\nQubiotech és una biotecnològica que desenvolupa eines tecno-informàtiques de processament i anàlisi d'imatge mèdica. Ofereix...\nQubiotech és una biotecnològica que desenvolupa eines tecno-informàtiques de processament i anàlisi d'imatge mèdica. Ofereix solucions de programari innovadores orientades a la pràctica clínica, amb l'objectiu de millorar el diagnòstic, l'eficiència de la funció clínica i la seguretat del pacient.\ni+Med S. Coop. - Guanyador 2017 País Basc\ni+Med S. Coop., ubicada al Parc Tecnològic d'Àlaba, investiga, desenvolupa i comercialitza nanohidrogels per a...\ni+Med S. Coop., ubicada al Parc Tecnològic d'Àlaba, investiga, desenvolupa i comercialitza nanohidrogels per a l'alliberament controlat de fàrmacs, vitamines, factors de creixement i altres compostos actius d'interès per l'Oncologia, Oftalmologia, Traumatologia i Cardiologia, entre d'altres.\nBound 4 Blue i Peptomyc - Guanyadors 2017 Catalunya\nBound 4 Blue pretén establir les bases, sota criteris d'eficiència i estalvi energètic i econòmic,...\nBound 4 Blue pretén establir les bases, sota criteris d'eficiència i estalvi energètic i econòmic, per incloure els sistemes de propulsió basats en l'ús del vent com a estàndard en el procés de construcció comercial de vaixells a nivell global.\nPeptomyc és una startup fundada a finals de 2014 que desenvolupa teràpies contra el càncer innovadores basades en Omomyc, el millor inhibidor MYC conegut.\nMadrija - Guanyador 2017 Castella-la Manxa\nMadrija es dedica al desenvolupament i implantació de productes i serveis sanitaris tecnològicament avançats.\nVisual - Guanyador 2017 Comunitat Valenciana\nVisual es dedica al desenvolupament de solucions tecnològiques pel sector agroalimentari.\nGenially – Guanyador Estatal Negocis Digitals\nGenially és una eina que fa que qualsevol persona pugui donar-li vida als seus continguts....\nGenially és una eina que fa que qualsevol persona pugui donar-li vida als seus continguts. Es tracta d'una eina en la qual pots realitzar creacions com presentacions, vídeo-presentacions, infografies, quiz ... Tot i que el veritable poder resideix en la facilitat amb la qual pots dotar aquests continguts d'interactivitat o animació. En resum, pots comunicar d'una manera veritablement diferent com si contases amb un equip de disseny web.\nSheetgo – Guanyador Estatal Tecnologies de la Informació\nSheetgo és un programari en línia (SaaS) que facilita la gestió i connexió de les...\nSheetgo és un programari en línia (SaaS) que facilita la gestió i connexió de les dades en fulls de càlcul. Avui dia, la majoria d'empreses segueixen utilitzant fulls de càlcul per gestionar totes les dades del seu negoci. Amb Sheetgo, poden estalviar molt de temps en la gestió de totes aquestes fulles i en la connexió automàtica de les dades que contenen.\nVisual – Guanyador Estatal Agroalimentari\nVisual ha desenvolupat solucions tecnològiques de gestió per al sector agroalimentari per ajudar les empreses...\nVisual ha desenvolupat solucions tecnològiques de gestió per al sector agroalimentari per ajudar les empreses a millorar la productivitat i garantir la seguretat alimentària.\nImmunethep – Ganador Estatal Ciències de la Vida\nImmunethep desenvolupa inmunoteràpies antibacterianes fonamentades en un mecanisme de virulència que és compartit per cinc...\nImmunethep desenvolupa inmunoteràpies antibacterianes fonamentades en un mecanisme de virulència que és compartit per cinc de les principals bacteris patogèniques que causen pneumònia, meningitis i sèpsia.\nBound 4 Blue – Guanyador Estatal Tecnologies Industrials\nMJN Neuroserveis – Ganador Accèsit a la innovació\nMJN Neuroserveis dissenya, fabrica i comercialitza dispositius mèdics amb l'objectiu de millorar la qualitat de...\nMJN Neuroserveis dissenya, fabrica i comercialitza dispositius mèdics amb l'objectiu de millorar la qualitat de vida de les persones. El primer dispositiu que està desenvolupant és un wearable en forma d’auricular per mesurar el risc de crisi d'epilèpsia i registrar-les de manera contínua. http://mjnseras.com/\nHeptasense - Guanyador 2017 Regions Sud i Illes de Portugal\nHeptasense té una plataforma en Cloud i un software avançat de reconeixement de gestos tridimensional...\nHeptasense té una plataforma en Cloud i un software avançat de reconeixement de gestos tridimensional que permet a les empreses aprofitar les càmeres de seguretat per millorar la seguretat de l'espai i comprendre millor el comportament del consumidor per augmentar les vendes.\nNeuropsyAI - Guanyador 2017 Regions Nord i Centre de Portugal\nNeuropsyAI proporciona als clínics (neuròlegs, psiquiatres i neuroradiòlegs) informes de pacients personalitzats que els ajuden...\nNeuropsyAI proporciona als clínics (neuròlegs, psiquiatres i neuroradiòlegs) informes de pacients personalitzats que els ajuden a diagnosticar trastorns neuropsiquiàtrics prematurs i precisos.


(DOGV núm. 1772 de 29.04.1992) Ref. Base de dades 0938/1992\nData d'entrada en vigor: 30.04.1992\nNotes: S'aprova l'oferta d'ocupació pública per a 1992. Reserva de vacants per a la provisió per promoció interna d'un 20% a un 40%. Reserva per a persones amb minusvalidesa. Podran exigir-se per a l'accés als grups A i B, d'administració general i especial, coneixements d'idiomes. Els habilitats del torn de promoció interna podran optar per continuar en el lloc del grup a què han accedit i que ocupen, o participar en el concurs general. La consolidació del grau personal es farà a partir del nivell del lloc que obtinguen per concurs. La reclassificació d'un lloc de treball serà objecte de convocatòria pública. Llista de vacants de naturalesa funcionarial: 1) Administració general, 163. 2) Administració especial, 84. Llista de vacants de naturalesa laboral, 150. - Aquesta disposició dóna una nova redacció als articles 3.3 i 9.d) del Decret 69/1986, de 2 de juny, Reglament de Selecció de Personal i Provisió de Llocs de Treball. El Decret 33/1999, de 9 de març, deroga l'article 9 de la present disposició.\nCORRECCIO d'errades del Decret 59/1992, de 13 d'abril, pel qual s'aprova l'Oferta d'Ocupació Pública de la Generalitat Valenciana per a 1992.\nTemàtics: Oferta d'ocupació, funció pública, funcionari, administració regional , personal de la Generalitat\nL'article 20 del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Govern valencià, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de la Funció Pública Valenciana, i també l'article 8 del vigent conveni col·lectiu del personal laboral al servei de la Generalitat Valenciana, en relació amb el Decret 69/1986, de 2 de juny, del Govern valencià, pel qual s'aprovà el reglament de selecció de personal i provisió de llocs de treball de la Generalitat Valenciana, estableixen els criteris per elaborar loferta d'ocupació pública que es concep com a un instrument de racionalització dels processos de selecció de personal al servei de l'Administració Pública, on prevalen els principis constitucionals d'igualtat, mèrit i capacitat.\nTambé es pot considerar loferta d'ocupació pública com un mecanisme eficaç per a dur a terme la promoció interna a què fa referència l'article 50 de lesmentat text refós i l'article 8 del conveni col·lectiu del personal laboral de la Generalitat Valenciana. En aquest sentit ha de destacar-se que en les xifres totals de vacants que s'indiquen en els annexos a aquest decret s'inclouen les corresponents a promoció interna. En les corresponents convocatòries podrà reservar-se fins a un 40% de les places per a ser proveïdes pel sistema de promoció interna.\nTambé es consolida un procediment que tendeix a la incorporació de persones amb minusvàlues a l'Administració Pública, per a la qual cosa s'estableix una quantitat especial de places per a l'accés d'aquestes persones en les diferents proves selectives que es convoquen.\nPer tant, a proposta del Conseller d'administració Pública, després de la negociació amb les organitzacions sindicals més representatives i de la deliberació del Govern valencià, en la reunió del dia 13 d'abril de 1992,\nEn compliment de l'article 20 del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Govern valencià, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de la Funció Pública Valenciana; de l'article 8 del vigent conveni col·lectiu del personal laboral de la Generalitat Valenciana; de l'article 10 de la Llei 7/1991, de 28 de desembre, de Pressupostos de la Generalitat Valenciana per a l'exercici de 1992; i de l'article 2 del Decret 69/1986, de 2 de juny, del Govern valencià, s'aprova l'oferta d'ocupació pública per a 1992 en els termes que s'estableixen en aquest decret.\nEn l'oferta s'inclouen les vacants dotades en els Pressupostos de la Generalitat Valenciana per a 1992, que es pensen proveir durant aquest exercici, de la següent manera:\nAnnex I. Llocs de treball de naturalesa funcionarial, sector Administració general i sector Administració especial.\nAnnex II. Llocs de treball de naturalesa laboral.\nPodrà reservar-se en cada convocatòria des d'un 20% fins a un 40% de les Vacants convocades per a proveir-les pel sistema de promoció interna.\n1. D'acord amb el que estableix la Llei 13/1982, de 7 d'abril, d'integració Social dels Minusvàlids, en les proves selectives, incloses les corresponents de promoció interna, seran admeses les persones amb minusvàlues en igualtat de condicions amb la resta d'aspirants. A més, s'establirà una reserva no inferior al 3% de les vacants per a ser proveïdes entre personal amb minusvàlues de grau igual o superior al 33%, de manera que progressivament s'arribe al 2% dels efectius totals del personal de l'Administració de la Generalitat Valenciana, sempre que superen les proves selectives.\n2. A l'efecte d'aquest article, correspondrà als òrgans competents de la Conselleria de Treball i Afers Socials de la Generalitat Vàlenciana, de l'administració de l'Estat i d'altres comunitats autònomes, acreditar la condició de persona amb minusvàlua o discapacitació.\nLa compatibilitat amb lexercici de les tasques i funcions podrà ser acreditada tant pels esmentats òrgans com per l'Administració sanitària. En totes les convocatòries s'indicarà expressament lesmentada competència.\nEn cap cas caldrà la inscripció prèvia en les oficines d'ocupació per a participar en les proves selectives que es deriven d'aquesta oferta d'ocupació pública.\nLes convocatòries objecte d'aquesta oferta s'han de publicar en el termini màxim de tres mesos des de la publicació d'aquest decret. Els aspirants podran optar per fer les proves en qualsevol dels dos idiomes oficials de la Comunitat Valenciana.\nD'acord amb l'article 9.a) del reglament de selecció de personal i provisió de llocs de treball de la Generalitat Valenciana, aprovat pel Decret 69/1986, de 2 de juny, del Govern valencià, podran exigir-se per a l'accés als grups A i B, d'administració general i Administració especial, coneixements d'idiomes, segons el que s'establesca en les corresponents convocatòries.\n1. A lefecte previst en l'article 20 del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, els aspirants que aproven les proves selectives i tinguen la condició d'habilitats o de funcionaris de carrera amb destinació provisional ingressarà amb caràcter definitiu en l'Administració Pública de la Generalitat Valenciana pel concurs general que amb aquesta finalitat convocarà la Direcció General de la Funció Pública. L'ordre de puntuació de les proves selectives serà lúnic determinant de les prioritats en lesmentat. concurs, sense prejudici de la preferència establerta en l'article 50.1 de lesmentat decret legislatiu per als aspirants del mateix torn de promoció interna.\n2. Els habilitats del torn de promoció interna que ocuparan amb destinació definitiva iloes de treball classificats dins del grup de titulació a què han accedit, podran optar per continuar-hi o per participar en el concurs a què fa referència el punt anterior en els termes que s'hi indiqueíl. Per a qui opte per la continuitat en el lloc que ocupaven amb caràcter defimiiu, la resolució del concurs en determinarà els efectes.\n3. Quant a la quantitat de places per a disminuïts per a la provisió dels Llocs mitjançant el concurs general esmentat, tindrà preferència l'adequació dels Llocs de treball pel que fa a la seua discapacitació a l'ordre de puntuació obtingut en les proves selectives.\nEls funcionaris que ingressen en l'Administració de la Generalitat Valenciana mitjançant el concurs general a què fa referència l'article anterior, començaran a consolidar el grau corresponent al nivell del lloc que obtinguen en el concurs.\nSi els esmentats funcionaris obtenen amb posterioritat un lloc de nivell superior sense haver consolidat el grau corresponent al nivell del lloc inicial, es computarà el temps de serveis prestats en aquell fins a l'adquisició del grau corresponent al nivell de lesmentat lloc inicial en procés de consolidació.\n1. Quan s'assigne a un Lloc de treball amb caràcter permanent noves funcions de naturalesa diferent a la prevista en la seua classificació, es podrà proposar una reclassificació amb un augment del nivell corresponent a l'esmentat Lloc de treball. Aquest Lloc reclassificat serà objecte de convocatòria pública perquè es proveesca pels procediment establerts en l'article 20 del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991 i, fins que es resolga la convocatòria, el funcionari que l'ocupava amb caràcter definitiu podrà ocupar-lo amb caràcter provisional.\nSi l'esmentat funcionari no obté cap Lloc de treball com a conseqüència de la resolució del procés de provisió, s'adaptarà al que disposa l'article 20.d) del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991.\n2. No obstant el que estableixen els apartats del número 1 anterior, la Direcció General de la Funció Pública podrà agrupar els Llocs de treball perquè es reclassifiquen amb augment del nivell, per necessitats d'organització de l'administració Pública.\nEs modifica l'article 3.3 del Decret 69/1986, de 2 de juny, del Govern valencià, pel qual s'aprova el reglament de selecció de personal i provisió de llocs de treball de la Generalitat Valenciana, amb la següent redacció:\n«La selecció del personal de naturalesa funcionarial es realitzarà pel sistema d'oposició, i la del personal de naturalesa laboral pel del concurs-oposició.» -\nTambé es modifica l'article 9. d) del citat reglament que queda redactat en els següents termes:\n«Curs selectiu o, si hi manca, període de pràctiques en l'Administració de la Generalitat Valenciana, en el termes que es determinen en les corresponents convocatòries, organitzats per lInstitut Valencià d'administració Pública, i, en tot cas, amb una prova avaluatória final segons el que preveu l'article 20.2 d'aquest reglament.»\nAmb les vacants que constitueixen aquesta oferta podran convocar-se els procediments derivats del que estableix la disposició transitòria primera del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991.\nL'Institut Valencià d'administració Pública organitzarà les proves selectives per a lingrés en l'Administració de la Generalitat Valenciana que es deriven de les convocatòries objecte d'aquesta oferta d'ocupació pública. Les esmentades proves es concretaran en les corresponents convocatòries segons el nombre de vacants i la seua naturalesa jurídica.\nL'institut Valencià d'administració Pública establirà en les corresponents convocatòries els models de sol·licituds per a participar en els procediments d'ingrés i els sistemes de pagament de drets d'examen.\nEs faculta el Conseller d'administració Pública perquè, d'acord amb el Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, mitjançant ordre, regule la composició i el funcionament dels tribunals qualificadors de les proves selectives i el procediment de desenvolupament d'aquestes.\nS'afegiran a aquesta oferta d'ocupació pública de la Generalitat Valenciana les vacants corresponents a les ofertes d'ocupació públiques de les corporacions locals o institucions de dret públic que hagen subscrit el conveni de funció pública única, a lempara de l'article 10 del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991.\nValencia, 13 d'abril de 1992.\nVacants de naturalesa funcionarial\nGrup A: 17\nGrup B: 6\nGrup C: 15\nGrup A: 24\n- Metge/essa inspector/a: 8\n- Inspector/a de farmàcia: 1\n- Enginyer/a de forest: 3\n- Enginyer/a de mines: 2\n- Enginyer/a de camins: 10\nGrup B: 45\n- Enginyer/a tècnic d'energia: 2\n- Enginyer/a tècnic d'obres públiques: 1\n- Enginyer/a tècnic agrícola: 8\n- Ajudant/a d'arxius i biblioteques: 8\nGrup D: 15\n- Agents mediambientals: 15\nVacants de naturalesa laboral\nGrup B: 20\n- Tècnic mitjà especialista en el menor: 15\n- Mestre/a de taller: 5\nGrup D: 30\nGrup E: 100\n- Subalterns/es: 100