Relat "El Quetzal i el nens Maya"\nInici > detall del relat: El Quetzal i el nens Maya\n- 2851 Lectures\nQuan Hunab Ku, el Deu creador de l'univers dels Mayes va haver acabat el seu treball, gairebé totes les criatures del món eren felices. Els arbres s'enlairaven fins al cel per atrapar els raigs del sol que els nodrien, els peixos lliscaven sense esforç entre les aigües dels llacs, i el puma badallava amb el cos mig penjant de la branca de la Ceiba.\nEls ocells havien estat entre els més agraciats dels animals. A part del do del vol, tots podien presumir d'estar entre les criatures més belles i amb més colors de l'univers. Tots, és clar menys el Quetzal. Hunab Ku, atrafegat amb la immensa tasca de crear el món, s'havia oblidat de donar color al petit ocell, que des del principi dels temps s'havia de conformar amb un plomall gris i avorrit, que el feia la riota de la resta de companys.\nEl Quetzal feia temps que s'havia convertit en un ocell solitari. Volant resignat entre arbre i arbre, guaitava des de lluny com la resta d'aus competien entre elles per a veure qui tenia el millor plomall, mentre alhora el miraven de reüll i se n'enreien mig d'amagat.\nL'interès de l'ocell gris per una selva farcida de colors minvava dia a dia. I un matí gris com el seu plomall, el Quetzal va decidir emprendre vol cap a l'oest, sense un propòsit clar, però amb la ferma decisió de no tornar més a una selva que se n'enreia de la seva grisor. Dies de vol el van portar al llindar de la selva, on les primeres clarianes d'herba brollaven com rierols maragda entre boscos tupits. A la més gran de les clarianes, ampla com un petit llac, el Quetzal va veure per primer cop els nens. Essers estranys que, malgrat tenir quatre potes com el puma, només en feien servir dues per a caminar, mentre amb les dues potes davanteres agafaven troncs i pedres, es donaven cops tot jugant, i feien dibuixos a terra amb fang de colors.\nLa curiositat del Quetzal el va fer oblidar les seves pors i vergonyes. Va baixar fins la clariana on els nens jugaven, i es va aturar a observar-los. Els nens no van trigar gaire a adonar-se de la seva presència. Van fer rotllana i el van inspeccionar bocabadats. Mai havien vist un ocell gris. I, més moguts pel joc que per la compassió, van decidir pintar-lo amb el fang de colors amb què jugaven.\nSense entendre massa el que passava, el Quetzal es va deixar fer. Quan els nens van acabar, es va apropar a mirar-se a un toll d'aigua. Gairebé no es va reconèixer. Ja no era un ocell avorrit. Ara tenia plomes de color verd maragda, vermell i blau, que res tenien que envejar les dels seus companys de selva.\nEmocionat com mai, el Quetzal va emprendre vol. Volia que tothom sabés que la grisor era ja cosa del passat. Veient que el cel es tapava amb núvols de tormenta, va voler pujar més i més amunt perquè els seus colors lluïssin més encara contra la grisor del cel. I ni tan sols quan va començar a ploure el Quetzal va parar de donar voltes pel cel.\nL'ocell es va adonar massa tard que la pluja s'anava mica a mica emportant el fang de colors de les seves ales, de la cua, i del ventre. Quan ja gairebé no n'hi quedava gens es va aturar en mig vol, adonant-se tot d'una que el color havia estat una il·lusió furtiva. A terra, els nens miraven com, a poc a poc, el Quetzal s'anava tornant de nou gris i avorrit a mesura que la pluja li prenia el fang de les plomes.\nPerò quan la darrera gota de pluja es va emportar el color de la darrera ploma del Quetzal, els nens van continuar mirant al cel bocabadats. Seguint el camí que el Quetzal havia descrit pel cel sota la pluja es dibuixava ara un arc de tots colors. Potser Yum Chac, el Deu de la pluja, s'havia posat gelós dels nous colors del Quetzal, i havia decidit quedar-se'ls per adornar el cel després de la tormenta. Fós com fós, Ocell i nens van observar l'arc de colors fins que es va esvair amb els l'escalfor del sol. Entusiasmats amb l'espectacle que ocell i pluja havien improvisat, els nens Maya van tornar a pintar les plomes del Quetzal amb el fang de colors, abans de dir-li adeu. El Quetzal, orgullós del seu nou plomall, va tornar a la selva a retrobar-se amb els altres ocells.\nDiuen que, des d'aleshores, el Quetzal ja mai més a estat un ocell avorrit. Tothom el té com l'au més elegant dels boscos de Mèxic. El més estrany del Quetzal, però, és que cada vegada que hi ha tormenta se'l veu volar cel amunt, descrivint un arc d'Est a Oest, mentre la resta d'ocells s'amaguen sota les fulles. En acabar de ploure, tot just quan surt el sol, als cels de Mèxic apareix un arc de colors seguint el camí que ha fet l'ocell.\nEls animals de la selva es pregunten també com és que Quetzal desapareix després de les tormentes. El puma que assegura que l'ha vist, diu que després de cada tronada córre a visitar els nens Maya, on juga amb ells amb fang de colors abans de tornar a la selva.\nAixò de que és un conte per a nens...[Ofensiu]\nLigeia | 06-10-2006\n... doncs a mi m'ha encantat! Molt ben escrit, molt ben estructurat i un llenguatge senzill i ben aprofitat. Realment preciós.\nPotser (i si a tu no t'importa) el llegiré a classe amb els meus "nens i nenes".\nAra que t'he descobert, et continuaré llegint.\nTerra de l'Eterna Primavera..[Ofensiu]\nEnamorantLaLluna | 03-09-2006\nArribo de Guatemala plena d'il·lusions i llegir un text que parla d'un ocell que per tots ells és més que un símbol.. m'ha dibuixat un somriure.\nI no t'oblidis de seguir escribint..\nMolt més que un conte per nens...[Ofensiu]\nAlícia Gataxica | 13-10-2005\nque convida a la reflexió d'aquell que es diferent i com la diferència ens porta al despreci, per la por a allò que no ens es conegut, i com pot haver una bellesa que desconeixem perquè no ens hem parat a mirar.\nAquests dies que a Melilla es veu tanta intrasigència i por a aquells que són d'un color diferent el teu conte va més enllà del que hom pot veure si ens atrevim a mirar.\nFas un us excel.lent de la llengua, usant les imatges propies d'un conte ètnic, i remarques els recursos lingüístics per arribar amb musicalitat i ritme a atrapar al lector.\nPel que fa a la inspiració del Fòrum de gats, mira una mica aquí a dalt on posa fòrum/ inici... i crec que tindràs algunes pistes.... jejejej\nJo també he trobat un nou relataire per llegir, així que et convido a llegir els meus relats si t'han agradat i jo seguiré llegint els teus. Tens una venada històrica en la qual em sembla que coincidim bastant... Ets històriador potser????\nPER A NENS![Ofensiu]\nDOZOMITETSO | 29-03-2005 | Valoració: 10\nmolt bé un conte per a nens,


L’ortodòncia és l’especialitat que s’ocupa de la correcció de les malposicions dentàriesi dels maxilars per establir una funció més correcta i proporcionar a més una bona estètica, tant dental com facial. Els tractaments d’ortodoncia es poden realizar desde l’edat infantil fins a l’edat més adulta.\nPer corregir aquestes maloclusions comptem amb l’ajuda de varis tipus d’ortodòncia:\nOrtodòncia interceptiva: indicada durant períodes de dentició temporal (dents de llet) o dentició mixta (durant el recanvi dentari) amb l’objectiu de corregir mals hàbits, de fer espai per tot el recanvi dental, de corregir malposicions esquelètiques aprofitant el creixement o de reduir el tractament posterior amb ortodòncia fixa.\nOrtodòncia fixa: l’objectiu és alinear i anivellar les arcades dentaries i aconseguir una bona oclusió final. Aquesta es fa amb bràquets ja siguin metàl·lics o estètics.\nOrtodòncia invisible: permet alinear i millorar el somriure de manera pràcticament invisible, sense la necessitat de bràquets. Funciona mitjançant una sèrie de “aligners” (fèrules) transparents i extraibles.


Basté: “som una gran nació de covards” | Cathalonia\n« Obre la Granja Cristall – Espai del CCH\nMas veu la independència com una ‘solució’ »\nBasté: “som una gran nació de covards”\nEl periodista creu que Catalunya accepta patir “violència masclista”\nEl periodista Jordi Basté, en la seva editorial a El Món a RAC 1, ha recordat que “avui fa un any que el Tribunal Constitucional putinejava l’Estatut. Tots van aplaudir amb les orelles a costa del que opini Catalunya”.\nBasté ha denunciat que “a l’Espanya constitucional se li en refot el que pugui decidir Catalunya i la seva gent. És igual manifestacions, és igual editorials conjuntes. Madrid decideix i executa”.\n“Podeu parlar de nació, però a efectes jurídics sou una ‘bonita región de España’. Cornuts i pagar el beure”, ha lamentat. El periodista ha constatat que “un any després continuem on erem”. “Espanya diu que estima però maltracta, menysprea”, ha indicat.\n“Aquí estem: un any després amb la sentència oblidada, amb una manifestació que no ha tingut continuitat i amb un Govern que amenaça amb un concert econòmic”, ha assenyalat. Segons Basté, Catalunya pateix “violència masclista: ens donen, ens queixem, però continuem a veure si ens tornen un dia a estimar. I fins a la pròxima bufetada”.\n“Avui fa un any de la sentència: bufem l’espelma, com a bon país que celebrem derrotes. Som una gran nació sense cap valor jurídic. Som una gran nació de covards. Per molts anys catalans”, ha sentenciat.


Som i serem, i hi tornarem! | Anton Monner - Setmanari l'Ebre\nDissabte, 14 de setembre de 2019 a les 10:00h\n"Cada dret que ens sigui negat, caldrà que el tornem a exercir", ha manifestat el president en el seu discurs de l’11 de setembre. Per això som i persistim i tornarem a ser, malgrat les enormes dificultats que ens imposaran, fins que guanyarem. El camí que hem emprès no és fàcil. I com l’hem començat molts cops i fins avui no ho hem aconseguit, tornarem a reiniciar-ho tantes vegades com calgui, fins a aconseguir la llibertat. Aznar ja ho va pronosticar advertint que abans ens barallaríem entre nosaltres que aconseguiríem la independència. Com ho hem provat vegades i sempre, des de l’Estat, han trobat els esquirols corresponents dins de la mateixa Catalunya, hem fracassat. Però mai havíem arribat tan lluny com el 2017! I quan ja ho teníem a mans, postulant el pacifisme com a única arma per abraçar-ho, la resposta va fer por. La reacció hauria estat brutal. Si per un referèndum que només significava votar un sí o un no, hi van haver més de 1.000 ferits, què hauria passat amb una declaració d’independència efectiva? Tots hi estàvem disposats en aquell moment però les conseqüències haurien estat fatals. Espartero va dir, i molts ho han repetit, que Barcelona, per anar bé, l’havien de bombardejar cada cinquanta anys. I cada època, quan des del govern de l’Estat, s’ha actuat menyscabant Catalunya, com fou la d’anul·lar l’Estatut aprovat per Espanya i per Catalunya i refrendat pel poble català, hem reaccionat col·lectivament. Espartero bombardeja, Primo de Rivera destrueix les llibertats i Franco, amb l’ajuda de Hitler i Mussolini, assassina milers de persones i afusella el nostre president. Rajoy, "el demòcrata" empra les armes del moment però acaba reprimint amb les porres del "piolins", la força dels jutges, la Corona reial, la premsa i amb l’amenaça de l’exèrcit al carrer. Els temps canvien però la repressió s’imposa en cada moment. I com som i serem, hi tornarem! I per alguna raó que ara no coneixem, però que vindrà al moment més impensat, ho aconseguirem irremissiblement!\nLa constància del nostre poble la manifestem al carrer. Pugem un castell humà, aixoplugat per dotzenes de suports de persones que des de baix sostenen l’esforç personal dels de dalt. El castell cau, un cop i un altre, però, a la fi, s’acaba descarregant i hem guanyat!\nLa constància del nostre poble la manifestem al carrer. Pugem un castell humà, aixoplugat per dotzenes de suports de persones que des de baix sostenen l’esforç personal dels de dalt. El castell cau, un cop i un altre, però, a la fi, s’acaba descarregant i hem guanyat! Sortim amb les gralles, els gegants, els diables, els concursos de poesies, literaris i ho fem en català, amb la senyera als nostres cors i emocionats, amb l’aire festiu, amb la pell de gallina i els sentiments endinsats. I ho aconseguim perquè al nostre interior ho portem escrit quan la injustícia arriba i ens indigna, es perllonga i, quan ens queixem, nosaltres som els dolents, malgrat haver de pagar, no rebre les compensacions corresponents, insultar-nos, escanyar-nos econòmicament, amenaçar-nos i per acabar-ho d’amanir “el corredor del Mediterrani ha de passar per Madrid”.\nTot això no es pot entendre si al fons no es fa servir la repressió. Sigui la que sigui, però sempre reprimint per coartar el comportament d’indignació amb l’excusa “de la Unidad de la Patria”. I tot això confon molta gent! Els esquirols que viuen a Catalunya que han arribat a la terra amb sou consolidat, amb sabates i sense esforç, promouen la desafecció, la desunió, la llengua única i el “Viva España”, no els costa gaire manifestar-se contraris a l’11 de setembre predicant la seva exclusió i seguint el passos marcats per Cs, PP i PSOE. Els que van arribar amb maleta de fusta lligada amb un cordill, van trobar feina havent-la de buscar i es van guanyar la vida treballant i progressant del no res, a aquests també se’ls titlla d’antiespanyols. Aquests formen part del que representen els castells, la integració i l’estimació per la terra que els ha acollit. Aznar parlava de divisió, que és la millor forma de la dispersió real buscada i aconseguida del contrari. I amb empresonats, sense aplicar la presumpció d’innocència, amb exiliats perseguits com a rates, amb els continuats discursos "seductors" de la Sexta, del govern, dels jutges i del rei, amb l’escanyament financer que ens l’imposen des dels ministeris, amb Sánchez que no admet diàleg, ni la recta justícia, aplicant "la seva llei" sense deixar exercir el càrrec elegit pel vot popular de diputats, eurodiputats i anul·lant les lleis aprovades al Parlament, alguns catalans estan confousos. No ho veuen clar; uns es senten enganyats, altres acovardits i molts desencisats. Malgrat tot “Som i serem, i hi tornarem!”, perquè la repressió mai pot vèncer la raó.


78.115 persones viuen a Andorra a la fi de l'any 2011 - Viquinotícies\n78.115 persones viuen a Andorra a la fi de l'any 2011\n8 set 2012: Andorra celebra la Diada de la Mare de Déu de Meritxell\n9 ago 2012: Catalunya: l'accés a Andorra tallat arran d'un accident mortal a la N-260\n1 feb 2012: 78.115 persones viuen a Andorra a la fi de l'any 2011\n1 de febrer del 2012, Andorra, Andorra la Vella\nLa població del Principat d'Andorra va disminuir a la fi de l'any 2011 de 6.900 persones. Segons el departament d'estadística qui va fer públic el 29 de gener, el cens oficial a 31 de desembre del 2011 ascendeix a 78.115 habitants. L'any 2010 fou superior a 85.015.\nSi la població andorrana és estable amb una incrementació de 1,6%, la baixa va concentrar-se en la comunitat emigrant del país. Sobretot, va concernir la dels residents espanyols qui va caure fins als 22.187 individus, o sigui un saldo negatiu de 4.500 persones.\nFont: Diari andorrà\nFont: Departament d'Estadística andorrà\nPoblació per parròquia\n(català) El cens quantifica la població en 78.115 persones, Diari andorrà. 30 de gener del 2012.\nObtingut de «http://ca.wikinews.org/w/index.php?title=78.115_persones_viuen_a_Andorra_a_la_fi_de_l%27any_2011&oldid=25138»\tCategories: 1 de febrer del 2012EuropaAndorraSocietatCategoria oculta: Notícies publicades\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 3 feb 2012 a les 08:28.


Quatre restaurants de la Seu proposen durant el Mercat Medieval degustar un risotto alla Isolana - FÒRUM.ad\nQuatre restaurants de la Seu proposen durant el Mercat Medieval degustar un risotto alla Isolana\nOn: 07/06/13 14:30\nL’Associació d’Hostaleria de l’Alt Urgell proposa per aquest cap de setmana que se celebra el Mercat Medieval dels Canonges a la Seu poder degustar una especialitat italiana d’arròs, el risotto alla Isolana, elaborat per xefs vinguts expressament del Veneto per l’ocasió.\nSeran els restaurants urgellencs de l’Hotel Nice, Miscel·la, Paisatges i Pifarré els qui oferiran tant demà dissabte com diumenge aquest risotto per 8 euros el plat.\n12è Mercat Medieval dels Canonges\nRecordem que demà dissabte, 8 de juny, obrirà les seves portes el 12è Mercat Medieval dels Canonges de la Seu d’Urgell. L’espectacle inaugural tindrà lloc a les 12 del migdia amb un cercavila que arrencarà de la plaça dels Oms i protagonitzaran els gegants de la seu, el Grup de Diables de l’alt Urgell, el grup de música Los tronats de la Cort, l’esbart dansaire Lauredià, el drac Weigand, l’amazona Alexandra Nyman, els cavallers de Gog i Magog, els cavalls de l’Associació Cavallista de l’Alt Urgell, les ballarines de Samarkanda i els trapezistes de la companyia Acrovolt.\n100 parades d’artesans\nPel que fa a la part més comercial, un centenar de parades de productes artesans de tot tipus ompliran de cap a cap el carrer Canonges, així com també el carrer Lluís de Sabater. Les parades oferiran productes artesans de proximitat i productes dels comerços del propi carrer Canonges.\nPer l’edició d’enguany del mercat s’ha organitzat un sopar medieval que tindrà lloc al Restaurant Andria de la Seu d’Urgell on els comensals es podran vestir amb unes disfresses medieval. Serà un sopar tematizat a càrrec de Gog i Magog i Cheap Films, i tindrà lloc al jardí del restaurant.\nParticipació en el rodatge de Robin Hood\nUna altra novetat que presenta el Mercat Medieval dels Canonges és poder participar com a actor o actriu en el rodatge de la pel·lícula Robin Hood, proposta de la productora urgellenca Cheap Films que tindrà lloc demà dissabte al migdia al jardí de la catedral.\nDes de l’Ajuntament urgellenc s’ha apostat pels grups d’animació de la ciutat com l’Associació Cavallista de l’Alt Urgell, els Diables de l’Alt Urgell, els Gegants de la Seu o l’Associació de Puntaires que amenitzaran les més de 20 activitats diàries que se celebraran durant aquest cap de setmana medieval.\nTambé s’hi potencien les activitats infantils amb diversos tallers de ceràmica, cistelleria i maquillatge, amb Carme Invernon i Leonor Jiménez. L’espai Medievàlia, amb jocs gegants, a la plaça dels Oms, així com dos campaments medievals al Parc del Cadí, amb Gog i Magog, i dues gimcanes i diverses manualitats organitzades per l’Associació Cavallista. Una altra aposta són les activitats dirigides a tots els públics com un taller familiar de circ, entre d’altres.\nPrevious Post: L’Escola de Música de la Seu participa en la cantata de rock català d’Andorra la Vella\nNext Post: Els Mossos intercepten un vehicle andorrà que circulava a 204 km/h per la C-14


Alumnes i treballadors de l'Escola Superior de Música de Catalunya continuen tancats al centre\nAlumnes, professors i treballadors de l'Escola Superior de Música de Catalunya, l'ESMUC, passen la segona nit consecutiva a les instal·lacions del centre per protestar per les retallades d'un 20% del pressupost anunciades pel Departament d'Ensenyament. Aquest dimecres han convocat una protesta musical a la plaça Sant Jaume de Barcelona i una nova assemblea per decidir futures accions.\nRedacció 12/06/2013 - 06.10 Actualitzat 12/06/2013 - 08.51\nUns vuitanta estudiants, professors i treballadors de l'ESMUC, l'Escola Superior de Música de Catalunya, s'han tancat per segona nit consecutiva a l'interior del centre contra la retallada d'un 20% del pressupost.\nEls últims cinc anys els han retallat el pressupost 1,7 milions d'euros, i ara els han anunciat que per a l'any que ve tindran una nova rebaixa d'un milió i mig d'euros. Els estudiants de l'Escola Superior de Música de Catalunya han decidit organitzar-se per evitar que això acabi repercutint en la qualitat de la seva formació i han passat la segona nit a la seu de l'escola. La retallada implicarà una reducció de les hores de classe dels alumnes, una rebaixa del sou dels professors i un increment d'un 9% de les taxes de matriculació.\nEnric Aragonès, un dels alumnes del centre, afirma: "Aquesta escola va néixer amb un model que es veuria clarament amenaçat, un model d'ensenyament especialitzat, amb professors de molta qualitat. No estem defensant l'ESMUC com a centre, sinó l'ensenyament superior públic, perquè és l'únic centre de Catalunya que ofereix ensenyament públic de música."\nEls estudiants, amb el suport de professors i de personal administratiu, faran arribar una carta a la presidenta del Patronat de la Fundació, la consellera d'Ensenyament, Irene Rigau, per fer-li evident el rebuig a la reducció del pressupost, i faran sentir els seus instruments al carrer com a mesura de pressió. La mobilització preveu per a aquest dimecres fer una protesta musical a la plaça de Sant Jaume.\nTancats a l'ESMUC per segona nit consecutiva


RUTA 1 RUTA 2 RUTA 3 RUTA 4 RUTA 5 RUTA 6 RUTA 7 RUTA 8 RUTA 9 RUTA 10 RUTA 11\nCamí vell de Portlligat\nPUNT D’INICI –Oficina de turisme\nLLOC D’ARRIBADA – Badia de Portlligat\nDESNIVELL - 22m\nDISTÀNCIA – 1,15km\nDURADA – 20’ (anada)\nGRAU DE DIFICULTAT -Molt fàcil\nTIPUS DE CAMÍ –Carrers asfaltats i camí de pedra.\nSENYALITZACIÓ -Senyals verticals\nDESCRIPCIÓ DE L’ITINERARI: Sortint de l’oficina de turisme caminarem en direcció a la riba esquerre de la badia fins arribar a la riba des Poal. Al llarg de l'itinerari, veurem un des pocs noraix que es conserven al poble, antic piló de pedra que servia per amarrar ses embarcacions, a més de sa casa on va estar allotjat Picasso, l'istiu de 1910. Una placa situada a la riba des Poal recorda es passejants sa seu estada.\nDavant de la platja des Poal, hi ha una petita plaça amb una olivera des d’on surt el carrer de la Miranda, antic camí de Portlligat. Pujarem aquest carrer d’elevada pronunciació fins arribar al càmping de Cadaqués. A la dreta del qual veurem l’ermita de Sant Baldiri i el cementiri del poble. L’ermita de Sant Baldiri és un temple barroc de l’any 1702. Antigament estava dedicat as Sants Abdó i Senent, ses despulles dels quals, segons la tradició, vàren ser salvades pes cadaquesencs després d´un naufragi a Portlligat.\nEn el passat es patrons des pailebots que estaven refugiats a la badia de Cadaqués, pujaven fins l’ermita per saber si la tramuntana bufava fort a Cap de Creus i si el temps ho permetia reenprenien la marxa rumb a França. Tot seguit, a l’esquerra de l’ermita, baixarem sa carretera que ens conduirà fins a Portlligat, port natural de pescadors de Cadaqués. En aquesta cala, Dalí va situar sa seu residència, perquè considerava que era l’indret més bonic del món, fet que el va portar a protegir aquest espai, essent declarat paisatge pintoresc l’any 1953.\nPer visitar la Casa Museu Dalí cal reserva prèvia tel. 972 25 10 15.\nEl retorn el poble el farem pes mateix camí.\nELEMENTS D’INTERÈS: Casino l’Amistat, el Passeig, Es Cucurucuc, Noraix, Casa Serinyana, parets de pedra de seca, ermita de Sant Baldiri, cementiri, badia de Portlligat, Casa Museu Dalí, escultura La barca i el xiprer obra d’en Dalí, barraques de pescadors i port natural de Cadaqués.\nETIMOLOGIA: Topònim que significa "port tancat" indica que està "lligat" per l'illa de Portlligat i Sa Farnera.\nCamí de ronda (del Passeig as Racó d'en Sanés)\nPUNT D’INICI – Passeig\nLLOC D’ARRIBADA – Racó d'en Sanés\nDISTÀNCIA - 2,67km (anada)\nDURADA – 40 min. (anada)\nGRAU DE DIFICULTAT - Fàcil\nTIPUS DE CAMÍ – Carrers asfaltats i corriol.\nSENYALITZACIÓ – Senyals a partir de la Plaja del Ros\nDESCRIPCIÓ DE L’ITINERARI: Des del Passeig (plaça principal del poble) mos dirigirem cap a la riba esquerre de la badia, tot vorejant la costa en direcció a l’Avinguda Víctor Rahola que enllaça amb es carrer Doctor Pérez del Pulgar.\nVal la pena aturar-se un moment per contemplar la Casa Serinyana (Casa Blaua) i es Castell del Colom, ambdós d’estil modernista. També mos trobarem amb ses escultures "Lídia de Cadaqués", de l’artista Ramon Moscardó i “Els Quatre Vents del Mar” de François Sthaly, aquesta última situada al final de l’Avinguda Víctor Rahola.\nPassat es carrer Doctor Pérez del Pulgar trobem la plaja del Ros, des d’on comença es camí de ronda. Aquest itinerari deixa al descobert molts racons de gran bellesa, ideals per gaudir d'un bany.\nPassarem per la plaja d'en Pere Fet fins arribar a la plaja de S’Arenella, des d'on s’observa molt bé l’illa homònima de titularitat privada i es Cucurucuc, un des símbols identitaris del poble.\nEs camí de ronda finalitza a ES Racó d’en Sanés des d’on accedim a l’urbanització des Caials.\nPUNT D'INICI -Oficina de turisme\nLLOC D'ARRIBADA - Far de Cala Nans\nDURADA -50' (anada)\nGRAU DE DIFICULTAT -Fàcil\nTIPUS DE CAMÍ -Carrers asfaltats i camí de ronda.\nSENYALITZACIÓ -Senyals verticals i placa de pedra amb pictograma des far.\nDESCRIPCIÓ DE L'ITINERARI: Es surt de l'oficina de turisme en direcció al far de Cala Nans. Tot vorejant la riba dreta de Cadaqués, arribarem fins l'avinguda Verge del Carme, on hi ha una petita capella feta en mosaic que enllaça amb es carrer Sant Pius V i condueix a la plaja de Sa Conca. En aquest mateix carrer, una placa de pedra amb un pictograma del far assenyala l'itinerari a seguir. Seguint aquesta mateixa direcció i després de creuar es rec de Sant Piu V, trobem un corriol a mà dreta pel quan ens podem desviar un moment per poder veure sa capella o oratori de Sant Pius V. Aquesta capella va ser construïda per ses habitants del poble per homenatjar al Papa Pius V per sa desfeta des pirates turcs durant sa batalla de Lepant, l'any 1571. Aquest homenatge enllaça amb la història de Cadaqués, que durant segles va haver de patir ses efectes de la pirateria amb sa conseqüent destrucció de l'arxiu municipal i de l'antiga iglesi.\nUn cop passada la plaja, en direcció a l'urbanització es Quers, al final des segon carrer, comença es camí de ronda que porta fins es far.\nEs far de Cala Nans data de l'any 1852 i es troba situat al límit sud del municipi. Antigament hi vivia un faroner que anava i venia de Cadaqués a peu. Actualment, es far segueix en funcionament gràcies a un sistema de plaques fotovoltaiques que transformen l'energia solar en corrent. Unes escales situades as cantó del far porten fins Cala Nans des d'on s'observa l'illot des Cucurucuc de Terra i es Cucurucuc de Sa Sabolla i al fons una panoràmica excepcional de la badia de Cadaqués.\nL'escriptor Josep Pla en es seu llibre "Cadaqués" reflecteix molt bé ses sensacions d’aquest itinerari:\nEl camí us porta a la boca de la badia -en certa manera us porta mar endins-. Per això sovint us trobeu, tot passejant, amb una mola de dofins. L’espectacle és fascinador. La solitària carretera és bella...\nEl retorn cap a la vila, el farem pes mateix camí.\nELEMENTS D'INTERÈS: Casino l'Amistat, Es Baluard, Portdoguer, riba Pitxot, església de Sta. Maria, escultura Lídia de Cadaqués, Es Llaner, escultura A Federico García Lorca, capella Sant Pius V, ponts i parets de pedra seca, barraques de vinya, forn de calç, platja de Sa Sabolla, Cala Nans, es far de Cala Nans, badia de Cadaqués, Es Cucurucuc de Terra i Es Cucurucuc de Sa Sabolla.\nETIMOLOGIA: Cala Nans indica un lloc on es calaven nanses, un orneig de joncs o vims per capturar peixos.\nItinerari penya-segats de Punta Prima\nLLOC D'ARRIBADA -Penya-segats de Punta Prima\nDURADA -1'15 (anada)\nGRAU DE DIFICULTAT -Mitjà\nTIPUS DE CAMÍ -Carretera asfaltada, sender i pista forestal\nSENYALITZACIÓ -Senyals verticals i marques de color blanc i vermell\nDESCRIPCIÓ DE L'ITINERARI: Sortirem de l'Oficina de Turisme i seguirem sa carretera de la costa a la dreta fins arribar a l'alçada de l'entrada de l'Hotel Rocamar, a la dreta de la qual veurem una pista sense asfaltar. La seguirem fins arribar as mas d'en Baltre (mas restaurat i amb algunes edificacions de pedra seca) *. Just abans d'arribar as mas ens trobarem amb una bifurcació, nosatros seguirem es camí de l'esquerra doncs el de la dreta ens conduiria a l'ermita de Sant Sebastià, de titularitat privada i només oberta al públic el 20 de gener, festa local a la població. Un cop passat es Mas d'en Baltre ens trobarem amb una atra bifuració de camins. Agafarem es camí de l'esquerra i el seguirem.\nAl cap d'una estona de camí veurem a la banda esquerre el Pi Solitari. Com es nom indica en aquest lloc hi ha un pi.\nPes camí veurem algunes barraques de pedra seca molt ben conservades. Aquestes construccions de gran bellesa arquitectònica eren utilitzades per guardar ses eines del camp i de vegades fins i tot servien d'aixopluc as pagesos.\nEs paratge del Pi Solitari és un indret molt tranquil que ofereix una panoràmica molt àmplia del territori. Des d'aquest punt veiem La Muntanya Negra on hi ha es repetidor de l'antena municipal de Cadaqués, la muntanya de Pení, el cim del qual està coronat per dos grans radars de forma esfèrica, amddós propietat de la base militar de Pení, es mas de la Sala considerat l'heretat més antiga de Cadaqués, l'ermita de Sant Sebastià, la badia de Cadaqués, el Cap de Creus i a sa nostra esquerra es penya-segats de Punta Prima.\nDavant des pi hi ha una base de pedra seca que aguanta una placa rodejada per un marc de fusta, amb un poema en honor a l'arbre "l'Oda Testament del Pi d'en Calella".\nSa placa explica que es pi originari que jau mort a terra era l'últim pi d'una gran pineda. Aquest pi tenia prop de dos-cent anys i fou testimoni de la fil.loxera, una plaga provinent d'Europa que va acabar amb ses vinyes de Cadaqués al segle XIX. Cal destacar també la glaçada de l'any 1956 que va matar molts arbres, però no així el Pi Solitari. Precisament arran d'aquest glaçada va aflorar el turisme a Cadaqués i mica en mica la gent del poble va anar deixant es conreu de les terres i la pesca per dedicar-se as turistes.\nFinalment ses terres vàren quedar abandonades i es pins vàren anar desapareixent fins que només va quedar dempeus un: "El Pi Solitari" que és el que dona nom aquest indret. Però, fa uns anys un incendi va acabar amb el pi i des de llavors jau a terra com a testimoni de la història de Cadaqués.\nEl 2 de setembre del 2004 un veí del poble va plantar un pi en substitució de l'anterior i l'Ajuntament del poble va contribuir amb l'homenatge d'aquesta placa.\nAl final des camí trobem es penya-segats de Punta Prima, un mirador excepcional d'alt vertigen que impressiona per sa seu verticalitat i alçada. Amb angles de 40 a 45º aquests penya-segats són ideals per la pràctica de l'escalada professional.\nSes formes des penya-segats de Punta Prima són capricioses i sorprenents, a més acullen una fauna i flora molt rica i variada. De fet, durant segles aquest va ser l'hàbitat de la foca Mediterrània (Monachus monachus) que desafortunadament es va extingir l'any 1973.\nEs camí de tornada el poble el farem pes mateix camí.\n*Des de l’inici de la pista forestal a l'altura de l'entrada de l'hotel Rocamar fins just passat el Mas d'en Baltre la ruta coincideix amb el GR92 cap a Roses.\nRECOMANACIONS: S'aconsella molta precaució as penya-segats i en cas de que hi hagi nens portar-los sempre agafats de la mà.\nELEMENTS D'INTERÈS: Casino, Es Baluard, Portdoguer, riba Pitxot, església de Sta. Maria, escultura Lidia de Cadaqués, Es Llaner, el mas d'en Baltra, el Pi Solitari, la muntanya de Pení, la Muntanya Negra, l'ermita de Sant Sebastià, es mas de la Sala, la badia de Cadaqués, Es Cucurucuc, el Cap de Creus, flora, fauna, geologia, barraques de pedra seca i es penya-segats de Punta Prima.\nETIMOLOGIA: Es nom de Punta Prima fa referència a un promontori que és el que dóna nom a tot aquest paratge terrestre.\nCamí vell de Cap de Creus\nLLOC D'ARRIBADA -Far del Cap de Creus\nDURADA -2h 20' (anada)\nGRAU DE DIFICULTAT -Mitjana\nTIPUS DE CAMÍ -Carretera asfaltada, sender i pista forestal.\nDESCRIPCIÓ DE L'ITINERARI: Sortirem des de l'oficina de turisme i caminarem en direcció a la riba esquerre del poble fins arribar a la riba des Poal. Davant de la plaja que porta el mateix nom que la riba, hi ha una petita plaça amb una olivera des d'on surt el carrer de la Miranda, antic camí de Portlligat. Pujarem aquest carrer d'elevada pronunciació fins arribar al càmping de Cadaqués, a la dreta del qual veurem l'ermita de Sant Baldiri i el cementiri del poble. L'ermita de Sant Baldiri és un temple barroc de l'any 1702. Antigament estava dedicat als sants Abdó i Senent, ses despulles dels quals, segons la tradició, vàren ser salvades pes cadaquesencs després d'un naufragi a Portlligat. Tot seguit, a l'esquerra de l'ermita, baixarem la carretera que ens conduirà cap a Portlligat, el port natural de pescadors de Cadaqués. Val la pena desviar-se un moment per veure la Casa Museu Dalí i l'escultura "La barca i el xiprer" obra des mateix artista. Per visitar sa casa cal reserva prèvia tel. 972 25 10 15. Des de Portlligat seguirem la carretera que permet accedir a l'urbanització S'Alqueria. Un cop a l'urbanització, hem de seguir tot recte l'Avinguda des Paratge S'Alqueria. Al final de l'avinguda, una bifurcació assenyala diferents accessos, cal seguir tot recte, a pocs metres ja està indicat es camí a Cap de Creus. L'itinerari s'emmarca dins la reserva integral del parc natural del Cap de Creus. Es paisatge està modelat per la tramuntana, un vent fred i turbulent molt present en tot el Cap de Creus. En molts trams s'observen parets, paviments, barraques i bancals de pedra seca on abunden ses plantacions d'oliveres, testimoni del passat agrícola del poble.\nLa flora predominant són es càdecs, el romaní, ses falgueres, l'esparreguera i el pi entre d'altres. Durant es recorregut trobem accès a algunes cales i platges que ens conviden a fer una pausa i refrescar-nos.\nEl far del Cap de Creus està situat a l'extrem més oriental de la península i és considerat com es segon far més antic de Catalunya , va entrar en servei l'any 1853 durant el regnat d'Isabel II. El far també ha estat objecte d'inspiració per molts artistes i productors de cinema americà com Kirk Douglas que a finals des 60 va protagonitzar la pel.licula La llum de la fi del món.\nActualment, el far continua prestant servei as navegants i és la seu de l'Espai Cap de Creus, punt d'informació del Parc Natural del Cap de Creus.\nL'1 de gener tothom es dona cita aquí per celebrar l'Aplec del Sol Ixent i èsser es primers en veure la sortida del Sol.\nAs cantó del far, trobem el mític restaurant Cap de Creus, antiga caserna de la guardia civil.\nLa tornada el poble la farem pes mateix camí.\nELEMENTS D'INTERÈS: Casino l'Amistat, el Passeig, Es Cucurucuc, Noraix, Casa Serinyana, ermita de Sant Baldiri, cementiri, badia de Portlligat, Casa Museu Dalí, escultura La barca i el xiprer obra d'en Dalí, barraques de pescadors, barraques i parets de pedra seca, geologogia, flora i fauna, platja de Sant Antoni, platja de S'Alqueria petita i gran, platja de Guillola, cala Jugadora, cala Fredosa i el Far del Cap de Creus.\nETIMOLOGIA: Segons l'etimologia més extesa el topònim Cap de Creus derivaria des mot ibèric Cap de Quers que vol dir Cap de roques o bé del llatí Caput Crucis que significa moltes creus o del francès Cap de Creux que vol dir Cap buit i faria referència a sa coua buida de S'Infern\nAtres recorreguts més llargs són es GR que comuniquen Cadaqués amb la resta de municipis veïns: Port de la Selva, Llançà i Roses.\nTots ses itineraris des GR està indicats amb senyals verticals i pedres de color vermell i blanc.\nGR-11 A PORT DE LA SELVA\nEl GR 11 s’inicia o s’acaba (depèn d’on es miri) a Cap de Creus. Des de Cadaqués podem arribar-hi en cotxe i aparcar prop del far (des de la població només hi ha una carretera que condueixi al Cap de Creus). A partir d’aquest punt caldrà seguir simplement es senyals propis des GR. En cas de dubte, podrem adreçar-nos as punt d’informació del Parc Natural situat a l’interior del far.\nEl citat camí no està obert ni a motos ni a cotxes.\nDistància: 16 km. Temps aprox. (anada): 4 - 5 hores\nGR-92 A PORT DE LA SELVA\nDistància: 12 km. Temps aprox. (anada): 3 - 3.30 hores\nTant bon punt sortim de l'Oficina de Turisme girarem a l'esquerra fins ser davant de la farmàcia. Un cop allà seguirem l'avinguda Caritat Serinyana cap amunt, fins arribar a la rotonda de l'entrada del poble. Ben bé al nord de la rotonda, entre la carretera que va cap a Roses o el Port de la Selva i la carretera que porta a Cap de Creus, veurem unes escales de pedra seca. Aquest és l'inici del GR-92 cap al Port de la Selva.\nSenyalització: Senyals típics dels GR, dues línies paral•leles blanca i vermella.\nGR-92 A ROSES\nDistància: 22 km. Temps aprox. (anada): 6 - 7 hores\nSortirem de l'Oficina de Turisme i seguirem la carretera de la costa, a la dreta, fins arribar a l'altura de l'entrada de l'Hotel Rocamar, a la dreta de la qual veurem una pista/camí sense asfaltar. Seguirem aquella pista, ja que és aquí on s'inicia el camí i caldrà, simplement, seguir el senyal característic dels GR. A partir de cala Joncus deixarem enrere el terme municipal de Cadaqués per entrar en el de Roses. El recorregut del GR-92 a Roses ens permetrà gaudir d'unes vistes espectaculars de la població, així com del Cap de Creus, sempre que el temps ho permeti.\nSenyalització: Senyals típics dels GR, dues línies paral•leles blanca i vermella. El citat camí no està obert ni a motos ni a cotxes.\nItinerari 5: Cadaqués - Puig Ferral (Itinerari del Parc Natural de Cap de Creus)\nAquest itinerari té una durada d'aproximadament dues hores i no presenta cap dificultat. S'inicia just a tocar la benzinera, per un carreró estret que havia estat una via ramadera d'accés al Cap de Creus. Això es veu molt bé un cop travessada la carretera del far, seguint la muntanya amunt per un camí ample molt fressat, amb unes parets de pedra seca que el delimiten a banda i banda. Aquestes formen part de la via ramadera. En arribar al mas de la Senyora, deixarem les parets que continuaven aquest vell camí, el nostre itinerari segueix per l'esquerra -per un camí de terra que seguirem fins arribar a l'hípica del mas Duran. Passarem pel mig del mas, per seguir el camí que, de baixada, ens porta al paratge de Portlligat. Des d'aquí només ens cal tornar al centre de Cadaqués.\nEL CAMÍ DE PUIG FERRAL\nEl camí de Puig Ferral, també anomenat des Volcà, ens sorprendrà. Com bon exemple de camí ramader, passarem entre parets de pedra seca que, a banda i banda, ens acompanyaran durant bona part des trajecte.\nAquestes són espectacularment altes. Sa darrera persona que va arranjar aquestes parets posant pedra sobre pedra va ser un pastor. Se'l coneixia amb el nom del Vermell. L'ascenció ens permet de contemplar la badia de Cadaqués, la muntanya de Pení i algun olivar, encara treballat. Predomina la vegetació baixa, amb alternança de brolles i prats.\nGairebé arribats as planer, passat es mas de la Senyora, veurem que es camí ramader segueix entre parets per una petita fondalada, però no el seguirem, ja que continuarem pes camí de terra fins arribar al Mas Duran.\nItinerari 15: Punta de Cap de Creus (Itinerari del Parc Natural de Cap de Creus)\nLa punta de cap de Creus\nL’àmbit de la punta de cap de Creus és una de les dues Reserves Naturals Integrals del parc natural, junt amb el cap Norfeu. Ens trobem a l’extrem més oriental de la península Ibèrica i al punt on el Pirineu s’aboca al mar, al retall de costa en la qual el vent procedent del Nord adquireix una força huracanada, que pot fins i tot\nsuperar els 150 km/h. En aquest entorn afloren pacients les roques més antigues de Catalunya, els esquistos grisencs, que apareixen interromputs per filons blancs i rojos de pegmatites. En alguns punts es poden observar com les roques formen vetes capriciosament replegades que donen idea del moment de la seva formació, fa uns 300 milions d'anys, quan aquests materials estaven sotmesos a elevades temperatures (650ºC) i a grans pressions (entre 11 i 14 km de profunditat). Al llarg del recorregut podem observar espècies de plantes adaptades a les condicions del clima eixut i\nventat de la zona i al substrat rocallós: el punxant coixinet de monja (Astragalus massiliensis), ensopegueres (Limonium tremolsii), estepes blanques i càdecs (Juniperus oxycedrus). Nombrosos ocells migradors troben repòs i aliment en aquest sector de la costa com: mascarells, baldrigues (balear i mediterrània), gavines, xatracs, entre molts altres. Amb sort es poden veure passar dofins, alguna tortuga marina, i algun sortidor llunyà d’algun rorqual.\nRecorregut: L’itinerari té una dificultat mitjana, el terreny és abrupte i cantellut, amb penya-segats i passos estrets, per tant es recomana tenir cura dels més petits, portar bon calçat i aigua, sobretot a l’estiu. El recorregut comença al far de cap de Creus, on hi ha situat l’Espai Cap de Creus que alberga un centre d’informació i un petit museu que ens permetrà saber més detalls d’aquest singular entorn. Cal anar seguint els senyals de color vermell i els cartells que ens conduiran pel sector més oriental de la punta de cap de Creus, entre estepes, llentiscles i càdecs, a través de tres possibles recorreguts de dificultat mitjana en general:\n1. Itinerari a la punta de cap de Creus, 50 minuts d’anar i tornar.\n2. Itinerari a la cova de s’Infern, 40 minuts d’anar i tornar. Cal tenir present que no es pot accedir a la cova des de terra de ferma, ja que el seu accés és perillós.\n3. Itinerari circular, 90 minuts, enllaça els dos altres recorreguts i ressegueix tot el cap sortint. Permet veure els illots de la Massa d’Oros (o sa Rata) i de s’Encalladora. Al sector de s’Eixugador i fins a sa Clavaguera el camí flanqueja entre la vegetació de\njoncs i balques que creixen al llarg del rec, sec durant bona part de l’any.\nAl llarg dels recorreguts trepitjarem el rocam inhòspit format d’esquistos i veurem l’adaptació de la vegetació a les condicions extremes que ofereix aquest punt de la costa. També es descobreixen grans blocs de roca rosada i blanca de tipus pegmatita, que treballades per l’erosió ofereixen formes curioses. Destaca també la presència de minerals fàcilment observables.\nEstem a la Reserva Natural Integral de Cap de Creus. RECORDEU QUE:\nL’accés i la circulació públics s’han de desenvolupar exclusivament per mitjà dels punts i els itineraris expressament assenyalats. No s’hi permet l’extracció o la recol·lecció de minerals, roques, fòssils, plantes i animals, ni les activitats cinegètiques. Llei 4/1998, de 12 de març, de protecció de Cap de Creus.\n– L’acampada no està permesa.\n– Per motius de seguretat i conservació, està rigorosament prohibit encendre foc.\n– No es permet llençar escombraries.\n– No es permet recol·lectar plantes, roques o minerals.\n– Els gossos han d’anar lligats.\n– No es permet pescar amb canya o pesca submarina.\nItinerari 17: Tudela (Itinerari del Parc Natural de Cap de Creus)\nEl paratge de Tudela\nSituat al nord de la península de cap de Creus exposat a la mar d’amunt, en una de les raconades geològiques més espectaculars del país. És un espai natural de primer ordre, dotat d’una singular configuració geològica, amb estructures i afloraments de roques (esquistos i pegmatites) que formen un conjunt únic a nivell mundial. Des de l’aparcament de Tudela i fins a Culip, l’itinerari transcorre per una via ferma des de la qual podrem observar les roques que, erosionades pel vent, donen lloc a morfologies singulars com les de s’Àliga o es Camell. Des del punt de vista biològic, destaca la diversitat i la riquesa del patrimoni vegetal adaptat a la força del vent, les condicions salines i l’hostilitat del rocam: coixinets de monja amb plantatge marí, cadaquers\nlitorals i la presència d’espècies singulars com l’armèria marina i els limòniums. A nivell faunístic es pot veure amb facilitat el corb marí emplomallat, tres tipus diferents de bàldrigues: la balear, la cendrosa i la mediterrània, i l’ocell de tempesta. Dins l’àmbit marí i al llarg de moltes milles, fins al canó del cap de Creus, trobem una de les zones més valuoses de la Mediterrània. A partir dels anys seixanta, el sector de Tudela va\nestar ocupat per les instal·lacions de la ciutat de vacances del Club Mediterranée. Amb la creació del Parc Natural de Cap de Creus, l’any 1998, aquest espai quedava inclòs com a zona d’ordenació específica, motiu pel qual a partir de l’any 2007, es va iniciar un procés de restauració ambiental finalitzat l’any 2010 i que ha comportat la deconstrucció de tots els edificis, la retirada de les plantes invasores i el condicionament de camins quem faciliten la seva visita. Aquesta actuació no té precedents en cap altre punt del litoral mediterrani.\nL’itinerari comença a l’aparcament de Tudela, transcorre per una via ferma de fàcil trepig, tot i que es recomana anar ben calçat i tenir cura dels més petits, principalment en les zones properes als penya-segats. També es recomana que porteu aigua, sobretot a l’estiu. El recorregut és d’una hora fins a Culip (2 km d’anada), al llarg del camí trobareu diverses desviacions que porten a racons de gran bellesa paisatgística i que es recomana conèixer. Si preneu aquesta opció, l’arribada a Culip es pot allargar uns 30 minuts més. Per començar, des del mateix aparcament es pot accedir al primer punt d’interès: es Camell, emprenent el camí principal trobareu el trencall que s’enfila fins al mirador del pla de Tudela, presidit per uns cubs de ferro que recorden el volum ocupat pels edificis del dispensari del Club Mediterranée. Uns metres més enllà hi ha el mirador de la Gran Sala, des del qual podreu obtenir una magnífica panoràmica de la zona. Més endavant hi ha un camí a mà esquerra que es dirigeix fins al mirador de l’illa de Portaló. Retrocedint fins al camí principal continuarem per la cinta asfaltada fins que de nou trobarem un trencall a mà esquerra que ens condueix fins al mirador de Pamperris, des d’on es pot observar una magnífica vista de la mar d’amunt. Ja de nou la via ferma ens conduirà fins a Culip passant pel racó de Francarlos i la cala Culleró. El retorn es pot fer pel mateix camí d’anada, o bé escurçar-lo seguint l’itinerari pel rec de Francarlos tot i que aquest presenta una mica més de dificultat.\nMapa i fulletó: www20.gencat.cat/docs/parcsnaturals/Home/Cap%20de%20Creus/Visitans/Equipaments%20i%20itineraris/Itineraris/Itinerari%2017.pdf\nPaisatges Dalinians (Xarxa Itinerànnia)\nTemps: 5h 15min\nDistància en km: 17 km\nAlçada màxima: 257\nAlçada mínima: 1\nDesnivell acumulat de pujada: 495 m\nDesnivell acumulat de baixada: 495 m\nSom a Cadaqués davant la badia. Seguim per la Riba des Poal fins a arribar a la plaça des Portitxó. A la dreta de la plaça, hi trobem es carrer /de la Miranda. Just al principi des carrer veiem sa primera marca groga de seguiment d’Itinerànnia.\nA partir d’aquest moment, ens fixem amb ses marques grogues. Al final des carrer de la Miranda enllaça amb es camí de Portlligat: veiem uns testos grans, hem de seguir el camí recte tal com indiquen ses marques.\nEn arribar a la carretera, a la dreta queda l’església de Sant Baldiri. Ens hi dirigim i agafem es camí que baixa, deixant l’iglesi a la dreta. Al cap d’uns metres hem de girar a l’esquerra: des d’aquí divisem la plaja de Portlligat.\nUna vegada som a sa riera, cal prestar atenció al senyal de girar a l’esquerra. És abans del pont. Passem per dins sa riera i seguim escamí empedrat fins al final.\nA partir d’aquí creuem sa carretera un parell de vegades fins a trobar un corriol que segueix cap avall. A la nostra dreta divisem la cala es Jonquer i al fons la punta de Codera. A les vores des camí hi ha una gran quantitat de moreres. Ara, es camí amb paret seca a banda i banda permet també, veure ses oliveres de molt a prop.\nTornem a seguir un petit tram de sa carretera a la dreta (uns 200 metres). Girem a la senyal que indica la plaja de Sant Lluís i seguim recte direcció cala Jugadora. A la dreta queda la plaja de Sant Lluís. Seguint es corriol trobem un petit encreuament, que seguim cap a l’esquerra. Aquesta, probablement, havia estat una terra de vinyes.\nUna vegada a dalt de la pujada girem a l’esquerra deixant a la dreta sa banderola del parc que indica cap de Creus. Al cap d’uns metres, tornem a trobar sa carretera: hi ha una tanca metàl·lica blava. Si és tancada al passar-la, no oblidem tornar-la a tancar. Girem a la dreta i seguim un tall per sa carretera asfaltada. Trobem marques de confirmació a la nostra esquerra. Al cap d’uns metres hi ha un cartell de Reserva Natural Integral, a la dreta. També hi ha una marca groga que indica que encara hem de continuar recte per sa mateixa carretera.\nUns metres més enllà deixem sa carretera i girem a l’esquerra abans d’un camí tancat per una cadena. A partir d’ara el tram coincideix amb el GR-11. Al fons de la vall veiem es masos de mas Rabassers.\nDeixem es mas a la dreta i seguim les marques. Passada una estona, creuem un filat i seguim recte. Cal tornar-lo a tancar correctament. Observem com a mesura que ens hem anat endinsant, el paisatge es fa més feréstec.\nVeurem un cartell de fusta que indica Port de la Selva i hem de seguir en aquesta direcció. Més endavant, en un altre cartell de fusta on indica el nombre de quilòmetres que queden per un munt de poblacions, girem a la dreta. Veiem una cabana de pastor i poc després comença la baixada. Es descens és fort i ara cal tornar a pujar amunt. Creuem un filat, que tornem a tancar. Seguidament girem a la dreta. Aquí tornem a tenir vistes al mar. Girem de nou, a la dreta, direcció es mas. Trobem el pal AE138 - Mas Vell: hem de seguir direcció a Cadaqués. Es camí que seguim fins a arribar a Cadaqués coincideix amb el del GR-92. Queden 2h10’.\nAquest camí no té pèrdua: la majoria del temps caminem per damunt del mur de pedra seca que en alguns trams és de grans dimensions. Es camí és molt planer i va fent ziga-zagues per la part alta de la muntanya, des d'on tenim grans vistes al mar. Arribem a un nou encreuament AE139-Sobre Mas de Bufadors: hem de seguir la direcció que indica Cadaqués 1h45’. A partir d’aquest moment es camí baixa i davant nostre podem veure el mar de Cadaqués i tot baixant anem divisant ses cases blanques i es campanar d’aquest bonic poble.\nA la part més baixa des camí, passem entre grans plantes d’àloe vera i finalment baixem unes escales i ja som a l’entrada del poble. Si volem anar fins a la badia, podem seguir per l’avinguda Caritat Serinyana.


El Govern distribuirà els ajuts de la PAC en un sol pagament al desembre — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Govern distribuirà els ajuts de la PAC en un sol pagament al desembre\nEl Govern distribuirà els ajuts de la PAC en un sol pagament al desembre\nLes organitzacions agràries lamenten que la Conselleria no tingués a punt els documents per fer l'avançament, mentre que l'executiu addueix que ja havien pactat la mesura. Òscar Ordeig acusa Agricultura de "deixadesa" en la gestió de la petició\nEls agricultors i ramaders catalans no podran cobrar per avançat els ajuts de la Política Agrària Comuna (PAC) tal com havien demanat, segons han reconegut des del Departament d'Agricultura, que admet que encara estan acabant d'efectuar els controls necessaris per omplir la documentació que requereix el Ministeri d'Agricultura espanyol. En vuit comunitats sí que es farà l'avançament, xifrat en 2.395 milions d'euros del total de 4.936 milions que es preveu repartir enguany. D'aquesta quantitat, Catalunya només és previst que en rebi 223 milions, repartits entre 42.000 pagesos.\nLa conselleria assegura que ja havien pactat amb els representants dels agricultors distribuir aquestes quantitats en un únic pagament, al desembre, a diferència dels anys anteriors en què es feia fraccionat en dues parts, a començament de novembre i a final de desembre.\nTanmateix, els sindicats agraris han criticat que no s'hagi atès la petició d'avançar-ne el pagament tenint en compte les "moltes adversitats" que han hagut d'afrontar enguany, entre les quals esmenten els danys al bestiar per part d'animals salvatges com ara l'ós o el voltor, juntament amb la crisi de preus en diversos sectors. De fet, una de les principals associacions, ASAJA, s'ha desmarcat de l'acord perquè, asseguren, obligarà molts pagesos a treballar dur per garantir la viabilitat de les explotacions. El sindicat majoritari, Unió de Pagesos, també ha criticat la situació i l'atribueix al fet que el Govern "no tenia a punt" la documentació per fer possible l'avançament.\nDavant d'aquest fet, el diputat del PSC al Parlament per Lleida, Pirineu i Aran, Òscar Ordeig, ha acusat de "deixadesa" el Govern català i ha reclamat al Departament d’Agricultura i a la consellera que doni explicacions pel retard en el pagament del 50% dels ajuts de la PAC, que s’hauria d’haver avançat a aquest mes d’octubre”. Ordeig ha registrat una bateria de preguntes “per tal que l’executiu prengui mesures que compensin els problemes econòmics que ha provocat la negligència del Departament al no fer els deures” i hi ha afegit que “tal i com han denunciat els mateixos sindicats agraris, aquest no és un problema de liquiditat del mateix Govern, sinó que és un tema administratiu al no haver enllestit a temps els informes necessaris per optar a l’avançament d’aquests ajuts”.\nEl parlamentari urgellenc conclou que “mentre aquí, la consellera i el Govern centren la mirada només en la bandera, altres comunitats autònomes sí que han fet els deures i podran cobrar aquest mes d’octubre la meitat del primer pilar de la PAC”. Ordeig hi afegeix que "la irresponsabilitat de la Conselleria suposa un greu perjudici per molts agricultors i ramaders, que han hagut de demanar pòlisses per fer front a una campanya especialment dura per molts pagesos afectats per les adversitats meteorològiques dels darrers mesos”. Finalment, demana "que el Govern es deixi d’excuses i es prengui seriosament la difícil situació dels agricultors i ramaders, que s’agreuja encara més per culpa d’errors com aquest”.


L’IES Enric Valor canta en el dia de la dona – IES Enric Valor\nL’IES Enric Valor canta en el dia de la dona\nby Webmaster · 10 de març de 2016\nEl passat dimarts 8 de març, dia de la dona, es va fer públic el treball realitzat pels alumnes del nostre centre, per iniciativa i en collaboració amb el grup pegolí Smoking Souls. Amb la música de la cançó “La nostra força”, l’alumnat de 3r i 4t d’ESO va composar una lletra reivindicativa contra la violència masclista i per la igualtat de les dones. Aquest projecte coral s’ha fet també en collaboració amb l’Assemblea Oberta de Pego i amb l’associació Dones cabal.\nAmb tots aquestos ingredients, molta il.lusió, ganes i amb la direcció inestimable dels membres del grup, vam convertir l’aula de música en un estudi de gravació. Aquella va ser una jornada molt divertida, enriquidora i plena d’emocions i sensacions, que ara vos mostrem en el vídeo clip.\nDes del Departament de Música volem agrair als Smoking l’oportunitat de treballar en un projecte tan gratificant, i a l’alumnat per la seua collaboració, empeny i illusió amb que van acollir i realitzar el projecte.\nNext story Proves d’idiomes A2: sol·licitud d’expedició dels certificats\nPrevious story 2a Edició de microrelats: Contes inquietants o de terror\nVIATGE A BROADSTAIRS, ANGLATERRA\nTrobada d’escoles en valencià a Orba\nViatge d’ESTUDIS Astúries-Cantàbria


Advocats Agència de Viatges Alimentació Altres Serveis Articles per nens Aviram Bar Cafeteria Carnisseria Centre Mèdic Concessionari Copisteria Cultura i Lleure Disseny Electrodomèstics Estètica Ferreteria Floristeria Forn de pa Gestoria Hosteleria i Restauració Impremta Joieria i Rellotgeria Llar i Decoració Loteria Manteniment Mascotes Materials de Construcció Merceria i Llenceria Mobiliari Neteja Papereria i Llibreria Pastisseria Peix i Marisc Perruqueria Publicitat Queviures Quiosc Restaurant Roba i Complements Sabateria Serveis Personals Serveis Professionals Xarcuteria\nII Concurs bicicletes Comerç de Pallejà 2015\nDilluns, 9 Febrer, 2015 - Dissabte, 14 Febrer, 2015\n8a Fira del Comerç\nDurant tot el dia gaudeix en el Bar de Comerç Pallejà.\nDe 12 a 14 h i de 17 a 20.30 h Inflables per la canalla.\nExhibició d’arts marcials a càrrec del Gimnàs Artés.\nPassejada dels Gegants de Pallejà.\n18 h Actuació de l’entitat de dança Palmas y al Compàs.\n21 a 20.30 h Actuació del grup Big Mouthers (versions d’U2 entre d’altres).\n1ª Passarel·la de Gossos\nJ. Molins Parera, 74 local 2\nCost: 3€ per gos\nPer poder participar hauran d’inscriure’s al concurs tots el gossos participants així com la persona amb qui sortirana la passarel·lafins al dia 5 de maig.


Israel detecta els primers casos de la nova mutació de la variant Delta\nInici de curs a Israel / EP\nAquest dijous el govern israelià ha notificat 331 casos greus de coronavirus\nIsrael ha descobert fins a sis casos de la nova mutació de la variant Delta, segons ha informat el ministre de salut d’aquell país aquest dijous, informa el diari Haaretz. El primer ministre israelià, Naftali Bennett, ja es va reunir amb les autoritats sanitàries dimecres a la nit per analitzar la descoberta dimarts del primer cas corresponent a aquesta nova mutació. Aquest dijous el govern israelià ha notificat 331 casos greus de coronavirus. A finals d’agost va arribar a haver-hi 766 pacients crítics amb Covid-19. La xifra ha anat reduïnt-se des de finals de setembre amb una campanya de vacunació que ha administrat pràcticament 3,9 milions de terceres dosis.\nDimecres, una recerca feta per l’organització Clalit i Harvard University va revelar que la primera i segona dosi de Pfizer-BioNTech són altament efectives per prevenir els contagis i símptomes causats per la variant Delta entre els adolescents. Entre joves de 12 a 18 anys que tenen la pauta completa (una setmana o més després de la segona dosi) hi ha un 93% de reducció dels símptomes de Covid-19, comparat amb el grup de no vacunats. Hi ha també un 90% de reducció en contagis documentats. Aquest dijous, Israel ha anunciat 1.021 nous casos actius de Covid mentre que el balanç de morts ha arribat a 8.030.\nEl conseller de Salut, Josep Maria Argimon, va advertir ahir que a països de l’entorn els casos de Covid-19 comencen a pujar, com és el cas de França i el Regne Unit, i va fer referencia a la mutació de la variant Delta que ha sorgit. Sobre aquesta, Argimon ha dit que “no l’estem detectant de manera significativa, la Delta ha tingut moltes mutacions”. El Regne Unit manté sota vigilància aquesata nova mutació, que es considera un 10 o 15% més tranmissible. L’investigador de la Universitat de Leicester i professor de la UOC Salvador Macip també ha advertit sobre aquesta mutació i dels vols procedents del Regne Unit, que considera “una ruleta russa d’importanció de virus”.\nVendetta Octubre 21, 2021 | 22:04\nCarnet sanitari ja , ki no el tngui ke no cobri ni la pensio, ni el atur ni treballar y sino com a la chiná cap el camp


RafaVicent: breu història personal\nRafa Vicent és un pintor nascut a Gandia un 20 de febrer de l’any 1981, encara que en l’actualitat viu a Llocnou de Sant Jeroni, poble on té el seu estudi.\nLlicenciat en Belles Arts a la facultat de San Carles de la Universitat Politècnica de València i amb Màster de Professor de Secundària especialitzat en Dibuix, es caracteritza per una marcada formació autodidacta. Des del 2002 s’han pogut vore quadres seus per diferents restaurants i cafeteries de la zona, així com exposicions a cases de cultura de pobles de la província de València o Alacant o fins i tot Barcelona.\nAmb un estil acusadament expressionista, l’obra d’aquest pintor balla entre diversos estils, permetent-nos vore que l’artista no es preocupa tant de seguir un estil o corrent determinat, sino que es deixa dur per l’expressió, buscant l’adequació entre tècnica i intenció comunicadora. Dins la seua obra hem pogut vore des d’acrílics, fins olis, encàustica, tintes xineses o aquarel.les.\nEl seu procés creatiu no es condiciona per res i es que es nota que en el pintor es deixa fluir la inspiració, reflexada en la espontaneïtat, frescura i força de la seua obra, amb un fort caràcter gestual, amb certeres pinzellades soltes i coloristes que l’apropen als expressionistes, informalistes i altres escoles com els matèrics o fins i tot l’art povera.\nEncara que majoritariament pintor, Rafa Vicent també ha treballat en altres disciplines com la tinta xinesa, l’escultura en ferro, obra gràfica (col.laborà amb la revista cultural saforenca “La Falzia”), disseny per ordinador i fotografia, tant analògica com digital, de la qual ha arribat a fer alguna mostra.\nCom a projectes de futur té el continuar ensenyant-nos la seua obra i seguir creixent com a artista.\n- Cafeteria Tano, Gandia 2003.\n- Mobles Dínteg, Real de Gandia 2003.\n- Sala Manaut, València 2004.\n- Casa de Andalucía, Gandia 2004.\n- Centre social d’Alfahuir 2004.\n- Casa de la Cultura de Llutxent 2005.\n- Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni 2006.\n- Casa de la Cultura d’Ador 2007.\n- Centre social de Rótova 2007.\n- Sala Manaut, València 2008.\n- Casa de la Cultura de Bellreguard 2008.\n- Museu d’Història de València 2009.\n- Centre d’estudis Hernandians d’Elx 2009.\n- Col.lectiva benèfica al Teatre Serrano de Gandia 2009.\n- Casa de Cultura de Llocnou de Sant Jeroni 2009.\n- Sala de la Muralla Gandia 2010.\n- Museu Arqueologic d’Ontinyent i la Vall d’Albaida (MAOVA) 2010.\n- Centre juvenil d'Oliva 2010.\n- Col.lectiva itinerant "Creart Jove" organitzada per Calaix Jove de La Safor i present a diferents pobles de La Safor (Bellreguard, Potries, Benifla...), 2011\n- Bodega “La Pureta”, Gandia 2011\n- Teatre Lliure, barri de Gràcia, Barcelona 2012.\n- Sala “Via Fora”, Barcelona 2012.\n- Casa de Cultura de Dénia 2012.\n- Col.lectiva "L'artista (no) és seriós", Casa Museu Maians, Oliva 2014.\n- Col.lectiva "M'espasmes", Biblioteca Municipal de Carcaixent 2014.\n- Casa de Cultura del Real de Gandia 2014.\nPublicado por rafavicent en 8:47\nJordi Puig 15 de marzo de 2009, 7:01\nMolts ànims. Acabe de descobrir el blog. El que resulta evident és que el teu currículum té més futur que passat; i això és el millor de tot, no?


Sánchez convoca per diumenge a les 10.00h el Consell de Ministres per declarar l'estat d'alarma\nAquest dissabte al vespre s'han confirmat la data i hora exactes de la convocatòria\nper Gerard Recasens dissabte, 24 d’octubre 2020 - 19:36h\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha convocat de manera oficial el Consell de Ministres extraordinari per a aquest diumenge a les 10.00 hores per declarar l'estat d'alarma després que així li demanessin 10 governs autonòmics —entre ells, Catalunya—, amb l'objectiu de tenir cobertura jurídica suficient per endurir les restriccions de mobilitat i poder fer front a l'increment de contagis de covid-19, segons ha confirmat la Moncloa.\nAixí, Sánchez reuneix de manera extraordinària al seu gabinet per aprovar l'estat d'alarma després que en les últimes hores deu governs autonòmics sortissin en massa a sol·licitar aquesta norma jurídica per prendre mesures contra el coronavirus. De fet, el Govern de la Generalitat ja ha dit que de seguida que s'aprovés l'estat d'alarma, reuniria el Procicat per aplicar com a mínim el toc de queda a Catalunya.\nL'hora del toc de queda a Catalunya\nLa mesura del toc de queda a Catalunya està més que encarrilada encara que falta decidir en quina franja horària. Si dissabte es va apuntar des de l'executiu català que seria entre les 23.00 hores i les 6.00 hores, la consellera de Salut, Alba Vergés, ha indicat aquest dissabte que l'esborrany que tenen el situa a partir de les 22.00 hores, una posició que distaria força amb la del gremi d'hostalers, que insten el Govern a tancar a les 23.00 hores per a poder cloure els serveis amb normalitat.\nPerò la discrepància ha estat automàtica. Poc després, Meritxell Budó ha assegurat als micròfons de 'RAC1' que el Govern estudiava fixar la restricció nocturna a partir de les 23.00 hores de la nit, tot i que encara s'havia de debatre.\nD'altra banda, Vergés ha explicat que «ara mateix, no tenim els tancaments perimetrals sobre la taula. La situació és generalitzada a tot Catalunya» i que «els hospitals no estan en situació de col·lapse, però tots s’han de reorganitzar. L’activitat ordinària és absolutament necessària». Finalment, ha afegit: «Això no s’acaba en 15 dies. En dues setmanes no podrem fer un xoc prou gran per a tornar a la situació anterior», ha comentat també al fil de la qüestió.\nMalaltia Govern Espanyol Pedro Sánchez Alerta Sanitària


Vol en Globus al Vallès | Osonaglobus.cat | Vols en globus per Catalunya\nLa nostra empresa de vols en globus li ofereix una experiència única i inoblidable per a vostè o per a qui vostè prefereixi. Regali un vol en globus per Catalunya.\nTelèfon: +34 938 893 336\nMóbil: +34 609 832 974\nVols en Globus a Catalunya\nAircat Vols en Globus\nTiquets de vol\nTRUCA’NS (+34 938 893 336 ) (+34 609 832 974)\nInicio\tVol en Globus\tVol en Globus al Vallès\nVol en Globus al Vallès\nEls globus d’Aircat s’enlairen també a la zona del Vallès (Sant Llorenç Savall, Rellinars, Vacarisses, Sentmenat, Palau Solità Plegamans, Terrassa, Sabadell o Ripollet)\nDeixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus. Acabat el vol els obsequiarem amb un esmorzar típic, el lliurament dels diplomes acreditatius i les fotos del dia. (PREMIUM)\nSi desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d’AVUI. Disposa d’ UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra.\nLa confirmació del dia i hora de vol, s’ha de concretar SEMPRE amb el personal d’Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nVol en Globus al Vallès Adult Premium ( 160 € x Adult ): Vol en globus de més d'una hora per la zona del Vallès (Inclou: Brindis amb cava i dolços, Fotografies, Esmorzar i Diploma)\nVol en Globus al Vallès Adult Bàsic ( 145 € x Adult ): Vol en globus de més d'una hora per la zona del Vallès (Inclou: Brindis amb cava i dolços i Diploma)\nVol en Globus Nens al Vallès ( 85 € x Nens fins a 12 anys ): Vol en globus de més d'una hora, per a nens (de 4 a 12 anys) per la zona del Vallès, amb diploma inclòs.\nSKU: El Valles Categoría: Vol en Globus Etiquetas: El Vallés, passeig en globus, Regalar vol en globus, Vol en globus economic, Vols en globus al Valles\nRealitzem un vol en globus pel Vallès, on durant una mica més d’una hora, podran gaudir del cel del Vallès i de les seves ciutats.\nCondicions del tiquet:\nTotes les reserves tenen assignat un codi de reserva. Per realitzar qualsevol consulta sobre el vol cal utilitzar aquest codi.\nEls vals de vol tenen una validesa d’un any des de la seva data de compra.\n(IMPORTANT) La confirmació de data i lloc HAURÀ d’efectuar-se per telèfon (via SMS o Whatsapp) o per correu electrònic.\nEn el cas que el beneficiari original no pugui realitzar el viatge, hi ha la possibilitat de canviar tant al beneficiari, com la zona de vol, ja que els vals no són personalitzats. Únicament es reserven places de vol.\nSi en la data acordada el vol se suspèn per causes alienes al passatger (previsió meteorològica, falta d’un grup mínim, etc …), es podrà triar una nova data.\nEn cas d’embaràs el termini de caducitat s’amplia en 9 mesos.\nVol en Globus a Osona\nVol en Globus al Bages\nDescobreixi el cel de la comarca del Bages, des d'on podran gaudir de les vistes aèries de Santpedor, Monistrol de Calders, Talamanca, Avinyó, Navàs, Calders, Moià, Mura, Corominas o Manresa Deixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus. Acabat el vol els obsequiarem amb un esmorzar típic, el lliurament dels diplomes acreditatius i les fotos del dia. (PREMIUM). Si desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d'AVUI. Disposa d' UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra. La confirmació del dia i hora de vol, s'ha de concretar SEMPRE amb el personal d'Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nVol en Globus a Barcelona (Província)\nLi ve de gust fer un Viatge amb Globus a la província de Barcelona? Doncs no dubti en comprar els nostres bitllets, ja que podem realitzar vols en Globus a menys de 35 minuts de la ciutat de Barcelona. Ha de saber, que a la mateixa ciutat està impossibilitat el vol, però si en ciutats i pobles propers. Demani informació sense compromís dels vols a prop de la ciutat de Barcelona i gaudeixi d'un vol espectacular. Deixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus. Acabat el vol els obsequiarem amb un esmorzar típic, el lliurament dels diplomes acreditatius i les fotos del dia. (PREMIUM). Si desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d'AVUI. Disposa d' UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra. La confirmació del dia i hora de vol, s'ha de concretar SEMPRE amb el personal d'Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nEl cel de la comarca d'Osona permet gaudir d'una gran diversitat de paisatges. Els pobles, els camps, es combinen amb les millors vistes de Vic a Montserrat, el Montseny o els Pirineus. Deixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus. Acabat el vol els obsequiarem amb un esmorzar típic, el lliurament dels diplomes acreditatius i les fotos del dia. (PREMIUM). Si desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d'AVUI. Disposa d' UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra. La confirmació del dia i hora de vol, s'ha de concretar SEMPRE amb el personal d'Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nVol en Globus a l’Empordà\nDescobreixi el cel de les comarca de l'Alt i Baix Empordà, des d'on podran gaudir de les vistes aèries de Portbou, Cap de Creus, Cadaqués, Roses, Empuriabrava, la Jonquera, l'Escala, Begur, Palafrugell, Palamós o Sant Feliu de Guíxols. Deixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus. Acabat el vol els obsequiarem amb un esmorzar típic, el lliurament dels diplomes acreditatius i les fotos del dia. (PREMIUM). Si desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d'AVUI. Disposa d' UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra. La confirmació del dia i hora de vol, s'ha de concretar SEMPRE amb el personal d'Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nLa zona volcànica de la Garrotxa (un dels parcs naturals més bonics de Catalunya) ofereix unes vistes impressionants des de l'aire; el volcà del Croscat, el volcà de Santa Margarida i la Fageda d'en Jordà són paisatges que no deixen indiferents. Deixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus. Acabat el vol els obsequiarem amb un esmorzar, el lliurament dels diplomes acreditatius i les fotos del dia. Si desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d'AVUI. Disposa d' UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra. La confirmació del dia i hora de vol, s'ha de concretar SEMPRE amb el personal d'Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nEls globus d'Aircat s'enlairen des del centre de la Cerdanya, una vall pirinenca envoltat d'altes muntanyes, com el Puigmal o el Puigpedrós. El viatge permet contemplar el Pirineu Francès, la serra del Cadí, el Canigó, les pistes d'esquí de la Masella i la Molina, i tot això volant fins a uns 2.000 metres d'altura. Deixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus. Acabat el vol els obsequiarem amb un esmorzar típic, el lliurament dels diplomes acreditatius i les fotos del dia. (PREMIUM). Si desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d'AVUI. Disposa d' UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra. La confirmació del dia i hora de vol, s'ha de concretar SEMPRE amb el personal d'Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nEls moments més importants de la vida es poden viure també en el cel. Aircat s'adapta a les necessitats dels clients creant moments inoblidables. Els vols exclusius permeten volar en parella acompanyats només pel pilot, que els brindarà la màxima atenció. Vol de mes d'una hora en qualsevol lloc de Catalunya (excepte la Garrotxa). Inclou l'esmorzar i les fotografies de la jornada i Diploma. Un dia especial es mereix un vol especial. (Preu per dos ocupants). Deixeu-vos portar per Aircat i descobriran les sensacions de volar en globus, i celebra aquesta data tan especial: Aniversari, Aniversaris, prometre, Casaments, etc .. Si desitja fer UN REGAL o NO TÉ CLARA LA DATA DE VOL, en el calendari esculli la data d'AVUI. Disposa d' UN ANY per a realitzar el vol vostè, o la persona que triï, des de la data de compra. La confirmació del dia i hora de vol, s'ha de concretar SEMPRE amb el personal d'Aircat, bé a través de Whatsapp, trucada o correu electrònic.\nRegala un vol en globus. Una experiència inoblidable i única.\nQue han dit de nosaltres\nVols en Globus Aircat ha participat en un RÈCORD GUINNESS\nDoble titulació per volar i habilitació de vol en globus ...\nAventura en globus (0) Barcelona (1) El Bages (1) El Vallés (1) L'empordà (1) La cerdanya (1) la garrotxa (1) Osona (1) passeig en globus (8) Regalar vol en globus (8) Travessa en globus (0) Vol en globus economic (8) Vols en globus a Barcelona (1) Vols en globus a empordà (1) Vols en globus a la Cerdanya (1) Vols en globus a la garrotxa (1) Vols en globus al Bages (1) Vols en globus al Valles (1) Vols en globus a Osona (1) Vols en globus exclusius (1) Vuelo fin de semana (1)


Festa GOLD - Farmàcia Dalmau\nEl proper dilluns 4 de març a les 17:00 h et convidem a assitir a la festa GOLD, patrocinada pels laboratoris Nuxe.\nPresentarem la nova linea Nuxe Gold: cremes i sèrums amb un poder absolut anti-edat per a les pells seques i fragilitades per l'edat. La nova revolució de Nuxe que regenera i proporciona un confort a la teva pell a la vegada que dóna una lluminositat a l'instant. La pell està revitalitzada, més bonica i plena de vida!\nUneix-te a la festa Gold!


CRÒNIQUES DES DE XOPILÀNDIA: Vilallonga/Villalonga, per què no?\nLa desaparició del nostre topònim històric no obeïx a cap decisió dels nostres avantpassats. No es va fer cap referèndum a la plaça Major perquè els llobers d’aquells anys triaren el nom que més els agradava. No. Va ser una decisió que va prendre el rei Felip V –el primer borbó– a Madrid després de la batalla d’Almansa per castigar els valencians. Els Decrets de Nova Planta del 29 de juny de 1707 aboliren el Regne de València i totes les seues institucions “por justo derecho de conquista”, com diu literalment el text. En el terreny legislatiu amb aquest decret s’implantaren al nostre antic regne les lleis i l’organització administrativa de Castella i, pel que fa a la llengua, el valencià es va marginar de la vida oficial i s’imposà el castellà com a única llengua oficial en tot l’estat. Alacant es convertí en Alicante; Castelló en Castellón; la Font en Fuente Encarroz i Vilallonga, en Villalonga.\nPer tant, considere que si recuperàrem el nostre topònim històric el que estaríem fent, en realitat, és retre un homenatge als llobers dels segle XVIII: aquells que lluitaren per la seua llibertat, que van perdre la guerra i que, a més, els furtaren la dignitat.\nNo es tracta de canviar el nom del poble. No es tracta de furtar a ningú els records de la infància. No es tracta de dir a ningú com li ha de dir al seu poble. Simplement es tracta d’oficialitzar el nom que tenia el poble fins que ens l’esborrà Felip V. És un exercici de de dignitat, de convivència i de maduresa. Que a l’entrada del poble figure el rètol: Vilallonga/Villalonga (o al revés) i que cada u l’anomene com vulga. Sense imposicions. Sense vencedors ni vençuts. I tots, amb el nostre poble al cor.\nDeixem-nos d’enfrontaments i donem-nos la mà per afrontar els reptes complicats que ens ha preparat el futur.\nPublicado por Manel Àlamo en 18:13\nPau Claver 8 d’agost de 2012 a les 21:32\nUna ponderada reflexió, la de Manel Àlamo que hauria de fer meditar també als veïns de Villalonga/Vilallonga.\nadesiara (Juli Capilla) 9 d’agost de 2012 a les 9:50\nSi es tracta de restituir la dignitat dels valencians avalada per la història i la filologia, caldria que el nom oficial fóra Vilallonga, i no Villalonga. Amb el temps, la gent s'hi acostumaria. Villalonga és un híbrid que no s'adiu al valencià. No m'agradaria veure a l'entrada del meu poble un rètol que diguera: "Font d'en Carròs / Fuente Encarroz".\nJuan Pavía 11 d’agost de 2012 a les 11:41


Club-Hotel Tsarskaya Okhota Malovo Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSadovaya Street 1D , Malovo, Malovo, Rússia, 654000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Club-Hotel Tsarskaya Okhota\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Malovo, no busqui més enllà de Club-Hotel Tsarskaya Okhota. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nClub-Hotel Tsarskaya Okhota també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Malovo. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna, piscina exterior, piscina coberta, parc infantil, ping pong que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Club-Hotel Tsarskaya Okhota és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Malovo.\nAllotjaments a Malovo


Política de cookies – El Sentre\n“elSentre” informa que el lloc web utilitza les següents cookies al domini elsentre.cat:\nCookies tècniques: Les cookies tècniques ajuden a fer la pàgina web utilitzable activant funcions bàsiques com la navegació a la pàgina i l’accés a àrees segures de la pàgina. La pàgina web no pot funcionar adequadament sense aquestes cookies.\nTitularitat Domini Nom Funció Tipus Durada\nGoogle elsentre.cat _grecaptcha Aquesta cookie s’utilitza per a distingir entre humans i bots. Això és profitós per a la web amb l’objectiu d’elaborar informes vàlids sobre l’ús de la seva web. Tècnica Persistent\nGoogle google.com _GRECAPTCHA Aquesta cookie s’utilitza per a distingir entre humans i bots. Això és profitós per a la web amb l’objectiu d’elaborar informes vàlids sobre l’ús de la seva web. Tècnica 179 dies\nGoogle google.com rc::a Aquesta cookie s’utilitza per a distingir entre humans i bots. Això és profitós per a la web amb l’objectiu d’elaborar informes vàlids sobre l’ús de la seva web. Tècnica Persistent\nGoogle google.com rc::b Aquesta cookie s’utilitza per a distingir entre humans i bots. Tècnica Sessió\nGoogle google.com rc::c Aquesta cookie s’utilitza per a distingir entre humans i bots. Tècnica Sessió\nGoogle google.com rc::d-# Aquesta cookie s’utilitza per a distingir entre humans i bots. Tècnica Persistent\n“elSentre” elsentre.cat uncode_privacy[consent_types] Determina si el visitant ha acceptat la casella de consentiment de cookies. Això assegura que la casella de consentiment de cookies no apareixerà de nou quan torni a accedir a la web. Tècnica 1 any\n“elSentre” elsentre.cat uncodeAI.css Determina quin dispositiu és utilitzat pel visitant. Això permet a la pàgina web ajustar-se a la resolució òptima per aquest dispositiu específic. Tècnica Sessió\n“elSentre” elsentre.cat uncodeAI.images Determina quin dispositiu és utilitzat pel visitant. Això permet a la pàgina web ajustar-se a la resolució òptima per aquest dispositiu específic. Tècnica Sessió\n“elSentre” elsentre.cat uncodeAI.screen Determina quin dispositiu és utilitzat pel visitant. Això permet a la pàgina web ajustar-se a la resolució òptima per aquest dispositiu específic. Tècnica Sessió\n“elSentre” elsentre.cat wc_cart_hash_# Conserva els productes agregats a la cistella de la compra mentre l’usuari navega. Tècnica Persistent\n“elSentre” elsentre.cat wc_fragments_# Garanteix certes funcionalitats de la cistella de la compra. Tècnica Sessió\nUn cop seleccionades les cookies al banner, per desactivar-les / activar-les del dispositiu, haurà de fer-ho a través del seu navegador d’Internet o a través del propi banner, tornant-lo a reactivar.\nAddicionalment, “elSentre” té presència en portals per als quals, si desitja conèixer les condicions de privacitat i ús de cookies, s’han de consultar les polítiques proporcionades pels mateixos:\n© 2020 El Sentre | Avis legal | Política de privacitat | Política de cookies


Llançà acull la tercera edició de la cita gastronòmica el proper 17 de juny\nAmb l'onada de calor precipitant-se sobre els nostres caps, l'aixeta estival queda extraoficialment oberta amb el degoteig constant de concerts, fires, festes i esdeveniments en torn l'oci i la cultura empordanesa. L'agenda ve atapeïda i el temps acompanya, així que teniu poques excuses per no fer vostra la comarca. Entre el grapat d'opcions, us llancem una proposta: aquest dissabte 17 de juny Llançà celebra la tercera edició de l'Street Food Summer, una iniciativa que congrega gastronomia i beure amb actuacions musicals. Encetem l'estiu?\nL'Àrea de Turisme de l'Ajuntament de Llançà va impulsar ara fa tres anys una iniciativa que va néixer d'un col·lectiu d'hostalers del municipi. Així és com va sorgir l'Street Food Summer, un aplec format per diversos bars i restaurants de Llançà que té com a objectiu promocionar el menjar-i-beure local.\nL'Street Food Summer repeteix escenari, a La Gola, al Port de Llançà, i la ‘carta' es compondrà per 18 tapes elaborades per 12 establiments del municipi. A més a més, no hi podia faltar dos dels elements més presents al got empordanès: el vi i la cervesa. Per una banda, la omnipresent DO Empordà farà acte de presència oferint el tast de diferents vins, de l'altra, podrem combatre la calor amb una Mar D'Amunt fresqueta, la cervesa artesana "amb olor a tramuntana".\nAquesta festa servirà per encetar l'estiu (si no ja l'heu encetat encara!) i estarà dividida en dues parts. La primera tindrà lloc entre les 19h i les 23h, i s'hi oferiran les promeses tapes i degustacions de vi i cervesa amb la companyia musical dels Equinox Jazz Project i els Revisiting the Beatles. Acte seguit l'Street Food Summer obrirà els seus límits als bars de Llançà, que oferiran copes mentre els Dj's Josep Serra i Carles Pujol escalfen la nit amb un repertori dels 80 i 90. Gastronomia, música i l'Empordà, tres ingredients fonamentals per donar una benvinguda com cal a l'estiu. No us ho perdeu!\nPrograma de mà en .pdf


Miquel López Crespí - Memòria històrica | Per servar la memòria de Pau Taura\nPer servar la memòria de Pau Taura\npobler | 03 Juny, 2008 16:50 | Compartir:\nLa mort de Pau Taura, sentida en el fons del cor, em fa copsar altra volta la veritat d´unes afirmacions recents d’un altre gran amic, l´escriptor Antoni Vidal Ferrando, el recent Premi de la Crítica Serra d’Or. Diu Vidal Ferrando que, sovint, molts d´escriptors, preocupats com és ben normal per la promoció de la seva obra, tan sols sabem veure les accions i campanyes rebentistes dels quatre poca-vergonyes que ens posen travetes i ens fan la vida impossible. Potser ens preocupen més del que tocaria les malifetes ordides pels llefiscosos comissaris de pàgina cultural o companys del gremi de la ploma que, encegats pel més ferest i malaltís autoodi, només saben atacar, sense cap mena de fonament, l´obra del company. (Miquel López Crespí)\nNotícies d´enlloc, llibre que guanyà el Premi de les Lletres 1987, un premi organitzat a iniciativa de Pau Taura i que va ser editat, també a iniciativa seva per Documenta Balear\nLa mort de l´amic Pau Taura m´ha fet reflexionar damunt l´inexorable pas del temps, sobre la tèrbola presència de la Mort que, bel al costat nostre, cínica i sorneguera se’n riu de molts dels plans que fem per a un esdevenir que sempre és imprevisible. La mort de Pau Taura, sentida en el fons del cor, em fa copsar altra volta la veritat d´unes afirmacions recents d’un altre gran amic, l´escriptor Antoni Vidal Ferrando, el recent Premi de la Crítica Serra d’Or. Diu Vidal Ferrando que, sovint, molts d´escriptors, preocupats com és ben normal per la promoció de la seva obra, tan sols sabem veure les accions i campanyes rebentistes dels quatre poca-vergonyes que ens posen travetes i ens fan la vida impossible. Potser ens preocupen més del que tocaria les malifetes ordides pels llefiscosos comissaris de pàgina cultural o companys del gremi de la ploma que, encegats pel més ferest i malaltís autoodi, només saben atacar, sense cap mena de fonament, l´obra del company. És la misèria personal de tots aquells que saben que mai podran bastir una obra literària de qualitat, els que són incapaços de valorar la feina dels altres, ja que l´enveja els rosega les entranyes. Antoni Vidal Ferrando explica molt encertadament que en lloc de perdre el temps comentant les malifetes dels miserables hauríem de pensar en totes aquelles persones, l’exèrcit d´amics i amigues que, cada qual posant el seu granet d´arena, ens han ajudat a bastir la nostra obra.\nVidal Ferrando té tota la raó del món, i la mort de Pau Taura m´ha fet pensar molt en els seus assenyats consells. M´ha fet reflexionar perquè en Pau era un d´aquests amics imprescindibles, una persona d´una vàlua humana indiscutible i que, en moments difícils per a qui escriu aquestes retxes, i com si no fes res, com si fos la qüestió més normal del món, em va donar suports que encara avui agraeixo de tot cor. Pens que, bona persona com era, ni s’adonava del que feia per la cultura catalana de Mallorca, per la cultura en general, pels autors de la nostra terra. Feia les coses com pertocava, perquè era el seu deure, perquè era un professional fora mida, tant com a president del Gremi de Llibreters o com a director de fires de la Institució Firal de Balears (IFEBAL).\nEls meus primers contactes amb Pau Taura es remunten a mitjans dels anys setanta, com a client de la primera llibreria que va obrir i, ja posteriorment, quan un jurat format per Josep M. Llompart, Pau Faner, Francisco Díaz de Castro i Jaume Adrover lliurà el Premi de les Lletres a la meva obra Noticies d´enlloc, ell era l´organitzador i ànima del premi.\nLa mort de l´amic Pau Taura m´ha fet tornar a la memòria aquells dies de fa vint-i-un anys, quan en Ferran Aguiló em portava les proves de Notícies d´enlloc des del local de Documenta Balear del carrer de la Impremta o jo anava a veure Pau Taura al despatx d’ IFEBAL, al carrer de Federico García Lorca, 16, i petàvem la conversa damunt llibres i els problemes de la difusió de la cultura.\nMés endavant, quan es discutí el meu nom com a pregoner de la Fira del Llibre de l´any 2003, Pau Taura acceptà, com els altres llibreters, la meva nominació, tot i algunes pressions en contra dels ressentits de sempre que volien que fos un altre el pregoner. En Pau Taura se’n reia olímpicament d´aquestes pressions i no se’n podia avenir de tants d´odis en el gremi de la ploma quan deia: “no vos jugau cap fortuna; simplement unes retxes o una fotografia en els diaris”. Tornava tenir raó: era i és summament estúpida aquesta mena de bregues per aconseguir els favors dels comissaris de torn, per barrar el pas a la “competència” literària. Tanmateix els diners se’ls emporten els especuladors, aquells que han fet i fan malbé la nostra terra, els encimentadors i destructors del territori.


L’alcalde de Sant Jaume insta la població a no relaxar el confinament pel coronavirus – Marfanta\nL’alcalde de Sant Jaume insta la població a no relaxar el confinament pel coronavirus\nSant Jaume d’Enveja és un dels municipis ebrencs que oficialment, fins ara, no té cap cas de coronavirus confirmat pel Departament de Salut. Siga com siga, Joan Castor Gonell ha fet una crida a mantenir el confinament i la resta de mesures per evitar la propagació de l’epidèmia. Durant una entrevista a Canal 21 Ebre, l’alcalde ha agraït el bon comportant de la població, però ha advertit que en els darrers dies han hagut de fer més advertiments i fins i tot aixecar alguna acta de denúncia.\n“La veritat és que des de fa un parell de dies hem notat una mica de relax, potser motivat perquè s’ha permès que es puguen desenvolupar les activitats no essencials”, ha assenyalat. “Per part de la policia i els voluntaris de Protecció Civil que controlen el carrer, ens ha arribat este ímput d’un cert relaxament, i això ens preocupa perquè encara hem de continuar fent bé el confinament”, ha argumentat l’alcalde de Sanat Jaume d’Enveja.\nDe la mateixa manera, Gonell ha repassat les mesures que ha implantat l’Ajuntament de Sant Jaume d’Enveja per afrontar la crisi, i també per ajudar les famílies i empreses afectades per l’estat d’alarma. A més, l’Ajuntament també va detectar un parell de persones sense sostre, als quals se’ls ha buscat un lloc on poder passar el confinament.\nTags: CoronavirusJoan Castor GonellMontsiàSant Jaume d'EnvejaSocietat\nLa policia local d’Amposta denuncia un bar que estava obert i amb clients a l’interior\nLa policia local d'Amposta denuncia un bar que estava obert i amb clients a l'interior\nLes noves dades de Salut disparen a més de 1.000 els casos sospitosos de coronavirus a l'Ebre, amb més de 30 morts\nLa Policia Local d'Amposta rescata un gos amb la pota trencada i lligat sense menjar ni aigua


Quan baixa la marea – Marta Bretó Photography\n3 de Setembre de 2015\tIn\tNatura Viatges\nUn quan viu al Mediterrani no està acostumat a aquest tipus de canvis del nivell del mar. En el meu viatge pel Nord estic aprenent a entendre una mica i així poder treure’n partit fotogràficament.\nJa quan preparava aquest ruta vaig procurar que en la meva passada per la costa, almenys en les parts que creia més interessants, coincidís amb marea baixa, ja que és llavors quan l’aigua es retira i deixa les roques al descobert. I és que la costa nord és espectacular per les diferents formes i protuberàncies rocoses que presenta. N’hi ha d’acabades en punta, en línies rectes o corbes, amb orificis i fins i tot amb forma de porta, però la majoria d’elles queden amagades sota l’aigua, i és només durant la baixamar que poden apreciar-se.\nBé, doncs aquí va el dada curiosa. No solament hi ha plenamar i baixamar, sinó que a més existeixen les marees vives i les marees mortes, per complicar-ho una mica, vaja. Les marees vives suceeixen coincidint amb la Lluna plena i Lluna nova i és quan, durant la baixamar, l’aigua es retira un percentatge molt més elevat que durant una baixamar d’aigües mortes. Al iniciar la meva ruta pel nord ja tenia una mica apreses les marees, pero d’això últim no tenia ni idea i ho he anat aprenent parlant amb surfistes i pescadors de la zona.\nPer ara he passat per la costa basca i Cantabria i ara m’endinso en terres asturianes, a esperes de que mica en mica ens acostem a la marea viva.\nUna altra dada curiosa: Tot i saber a què hores baixa i puja cada dia la marea en funció de la zona que recorrem, cada dia que trepitjo una platja m’acabo mullant a gust. I és que moltes de les platges que estic fotografiant tenen l’accés una mica “complicadillo” i a la que puja la marea el pas de retorn queda tancat. Si sumem això al fet que m’agrada apurar fins a l’últim moment ens dóna com a resultat haver de sortir per potes i amb les potes passades per aigua. Però a veure, Qui s’aparta quan ve l’onada quan l’onada quedarà tan bé a la foto? El que no es mulla, però no jo, jo em mullo… i després em toca netejar filtres d’esquitzades d’aigua i sal!