Disseny web, app i gestors de contingut a mida Terrassa\nAvui parlarem de certificats SSL i quin escollir en funció de les nostres necessitats.\nQuè és Freaksheep?\nA Freaksheep ens hem proposat donar serveis de qualitat i personalitzats per cada tipus de client. Per tal d'aconseguir-ho anteposem la seguretat, usabilitat i accessibilitat a tots els projectes que realitzem.\nAquestes són ideals per a empreses que volen millorar la fidelització de clients mitjançant les noves tecnologies mòbils, ja que permeten oferir informació actualitzada dels seus serveis o…\nTota plataforma web o aplicació per smartphone que requereixi l'actualització contínua dels continguts, gestió d'usuaris o altres funcionalitats, com gestionar un calendari d'esdeveniments, necessita un panell de…\nEn aquesta secció t'ensenyem els projectes que hem desenvolupaten relació al disseny de pagines web,aplicacions per smartphones i disseny gràfic.\nPàgina web desenvolupada amb WordPress. Disposa de les seccions 'acerca de, socios y donaciones, áreas y proyectos, tienda solidaria, blog y contacto'. Disponible en Espanyol. Allotjament i…\nAplicació desenvolupada amb Apache Cordova, compatible amb Android. Destinada al control de pneumàtics, utilitza codis QR per identificar-los permetent al client i treballador consultar l'estat…\nPàgina web desenvolupada amb WordPress. Disposa de les seccions empresa, edicions, articles, publicitat, subscripció, col·labora i contacte. Disponible en Català. Aquest projecte s'ha realitzat…\nPàgina web desenvolupada amb Laravel. Disposa de les seccions 'empresa, productos, catálogo, media center, tienda online y blog'. La maquetació d'aquest projecte s'ha realitzat en…\nGestor d'esdeveniments Mas Llombart\nPanell de control desenvolupat amb Codeigniter. Aquest panell permet configurar tots i cadascun dels elements d'un casament. Disponible en Espanyol. Aquest projecte s'ha realitzat en…\nContacta amb nosaltres per demanar-nos un cop de mà!


Aspen: la ciutat de la muntanya colorada a qui m'encanta - Viatjar\nAmb cada visita, cada any sense fons fiduciari, intento trobar falles en aquest lloc privilegiat. I cada cop m’estimo una mica més. Heus per què.\nAspen, Colorado (7.300 habitants aproximadament), és conegut mundialment com a lloc de privilegi. L'icònica ciutat de muntanya amb terres famoses es troba a 8.000 m de peu en un paisatge d'alta muntanya que cau de la mandíbula. La ciutat ha estat classificada com la més cara d'Amèrica i es troba regularment a la part superior de la llista dels béns immobles més preuats del món. Vingueu aquí per comprar almenys una segona casa (o una sola família de 600.000 dòlars en un parc de remolcs).\nMalgrat el seu alt estat, vull apreciar Aspen. Un cop a l’hivern, vaig xocar amb un amic per caure en un condominis del centre d’Aspen amb nens i mariscal a remolc. Arribant des de la franja frontal entre allaus interestatals sense precedents recentment, hem arribat al cap de setmana del polvorí jackpot. De fet, un tipus de l'autobús d'esquí va dir que va ser la millor nevada que es va produir en 25 anys a Aspen.\nCertament, la neu em va ajudar a estimar aquesta exclusiva ciutat de muntanya. Però, sincerament, també ho va fer l’autobús. I el passi de cotxe. I l’aparcament gratuït.\nAspens d'accés sorprenentment fàcil (i barat)\nAspen té un transport absolutament marcat. I la facilitat d’accés va ser una de les coses més refrescants que he experimentat en una muntanya d’esquí o una ciutat en molt de temps.\nEsquiem tres de les quatre muntanyes de la família Aspen Snowmass: a la ciutat Aspen Mountain, massissa Snowpen Aspen i a un paradís expert Aspen Highlands.\nEl primer dia, abans de poder entrar al nostre apartament, vam planejar esquiar a Aspen Mountain. Amb una mica de referència, vam recórrer la façana de l’aeroport d’Aspen, travessant els avions privats, fins a la ‘caseta amb un noi amb passis de cotxe’.\nyeti revisió de la tremuja\nCom que teníem una família de quatre persones, ens vam classificar per obtenir una passada gratuïta per aparcar als barris codificats amb certes lletres. Els indrets estaven a prop de la zona de la base de la muntanya d’Aspen, i a les 11 hores ens vam convertir amb molt de gust en pols després de 3 hores de cotxe.\nEl segon dia vam caminar aproximadament dos blocs fins al centre de transport central del centre d’Aspen i vam agafar un autobús gratuït directament a la base de Snowmass, que sortia aproximadament cada 10 minuts el dissabte. Fàcil.\nI el tercer dia vam conduir cap a Aspen Highlands, a les afores de la ciutat, perquè teníem previst dirigir-nos cap a casa just després d’esquí. Vam treure en un garatge d'aparcament molt a prop del poble de muntanya i ens van lliurar dos bitllets per part de l'agent.\n'Quan marxeu, inseriu-lo, seguit d'aquest', va dir. Estrany. Però va funcionar. El primer va llegir la tarifa d’aparcament al costat de la pista. La segona la va fer lliure. I no érem especials. Tothom té el mateix avantatge. De debò?\nPerò el transport fàcil i gratuït és només l’inici.\nSolucions de tarifa diària\nAnem a trucar a pata: un bitllet d’un dia d’esquí a Aspen té un cost de 174 dòlars. Vam estar esquiant durant tres dies i el preu del forfet de tres dies és de gairebé 500 dòlars. És per això que fins i tot els estatuts estan aprofitant els forfets de temporada multiusos de Colorados, que poden ser notablement més barats.\nAquest any, Aspen s’ha sumat al passatge d’Ikon, que s’inicia a partir de 650 dòlars per accedir a 38 destinacions, inclosos 5 dies a Aspen (amb alguns apagaments). Però no teníem l'Ikon aquest any. El nostre impuls per comprovar Aspen va ser els meus fills Fifth Grade Passport, un programa dirigit per Colorado Country Country USA que ofereix a cada cinquè classificador de Colorado l’esquí gratuït durant 3 dies a les 22 estacions de l’estat.\nVarietat de terreny\nAmb quatre muntanyes salvatges diferents, a pocs minuts de la ciutat, tothom pot trobar un terreny que els faci sentir bé.\nEls esportistes d’elit dels jocs d’hivern xoquen cada any els atletes del camp d’Aspens-pesats llagostos. Aspen Mountain està disponible des de la ciutat. Els experts poden descobrir constantment noves línies a Highlands. I les famílies poden trobar una aventura interminable a Snowmass, amb més de 3.300 hectàrees esquiables.\nI, com he comentat, és gratuït arribar-hi.\nAquell cap de setmana, és clar, perseguíem pols. I la vam trobar de forma descarada a través de gat de neu i una caminada a Highlands Bowl. Bé, allà i un lloc que no puc parlar a Snowmass. De fet, en aquesta crisi secreta, la meva jove de deu anys es va tornar cap a mi i em va dir: 'Mare, estic passant el temps de la meva vida'.\nsabates de running empaquetables\nNo n’hi ha. D'acord, vam visitar un cap de setmana de març sense vacances, però tot i així. Tot just havia nevat més de 50 polzades en una sola setmana. I seguim caminant per cada ascensor. De fet, ens queixàvem que no teníem prou temps per descansar les cames de llaurar-nos en pols. Gràcies, Aspen. Ara els meus fills són malbaratats.\nNo aprofundiré la veritat dient-vos que mai no trobareu una línia d'ascensor en un complex d'Aspen. Però hi ha dues raons per les quals les línies són ara una raresa: en primer lloc, Aspen és l’única ciutat de Colorado que té quatre zones d’esquí per repartir els visitants i el més agradable per nivell d’habilitat. I, en segon lloc, qualsevol que compri el forfet de base d’Ikon més barat s’aconsegueix utilitzar-lo durant els caps de setmana de vacances més importants i reduir les multituds cap avall.\nInigualable després d’esquí\nMai no hi haurà, mai, una altra ciutat com Aspen. Podeu gairebé esquiar per Main Street. Hi ha una botiga de Gucci, on podeu veure la botiga de l’1 per cent. Nota: El magatzem d’enviament d’Aspen és a la volta de la cantonada si sou al mercat inferior.\nHi ha Wagyu que costa consumir centenars. I el súper rico xampany xampany al Cloud Nine Alpine Bistro més que en qualsevol part del món. És el comprador número 1 de Veuve Clicquot.\nPerò també hi ha llocs històrics per a famílies com el nostre favorit, la ceba vermella. És un lloc especial que es manté des de finals dels anys 1800 - i on una amanida i una cervesa de quinoa no us donaran el cinturó Gucci.\nquants quilòmetres es pot recórrer en un dia\nUna opció durant tot l'any\nAquesta història tracta de visitar durant la temporada que va fer que Aspen fos tan atractiu: l'hivern. Però a l'estiu és igual de bonic i potser més barat. Totes les muntanyes que pagueu per esquiar quan estiguin cobertes en pols són gratuïtes per a la presa a l'estiu. I una caminada cap a un dels destins més emblemàtics dels estats, els Maroon Bells, no costa ni un centèric.\nVa bé, perquè els que treballem a les classes treballadores podem passar-ho en un lloc on cagar-ho quan haguessin acabat. Si altres opcions com el Molly Gibson Lodge són massa cars, considereu quedar-vos a la vall baixa a Basalt, Carbondale o Glenwood Springs i busqueu un autobús programat regularment per Aspen. O acampar.\nSegur, els homes habituals no experimentarem mai la ciutat com la gent que té quartes cases allà. Però no és el cas. Aspen és un enclavament titulat. Però és menys bo que ho faci.\nTreballant a l'Himàlaia Des d'un cotxe automàtic a les penyes\nSabata ultra-running de Inov-8\nGanivet de butxaca magnètic: Leatherman amplia la línia GRATU FREETA\nGoPro HERO6: especificacions, imatges filtrades\nErrors humans i tècnics conduïts a la fatalitat de l’allau de la conca del senador Beck\nBeure cervesa gelada per combatre l’escalfament global\nArmes disparats als trepadors rockers d’Utah


Coses de Can Loi i altres herbes: I seguint amb el que deiem ahir...\nI seguint amb el que deiem ahir...\n(frase que va dir un fa molts anys dins una aula universitària on m'hi vaig canviar de roba fa 6 anys)\nhe llegit, com cada dia, l'article del blog de Kirai (teniu l'enllaç al blog al calaix d'enllaços) i avui el dedicava al Karoshi que és la mort per excés de feina. Podeu llegir l'article aquí i també els comentaris de la gent.\nÉs increible que els japonesos que són capdavantera en tecnologia no puguin entendre que les persones, igual que les màquines, s'encalenteixen i que de tant en tant s'han de desconnectar perquè el motor refredi.\nTambé però, com diu algun comentari, n'hi ha que queden perquè els caps se pensin que fan més feina que els altres, però en realitat, de feina, en fan poca.\nPer aquí, de morts per massa feina en trobariem pocs, però per fer-ne poca... la cosa canvia.\naquí seria més normal tenir accidents produïts per cansament perquè després de la feina hem sortit de festa i després empalmar amb una altra jornada.\njo he sortit de festa moltes vegades i he anat a fer feina sense descansar, i hi anava "ben espavilat"...i no he tengut mai un accident laboral relacionat amb això, i molt menys cap accident mortal!!! ja me'n cuidaré de deixar a ma mare sense fill...\n21 de setembre de 2007, a les 12:59


Ajuntament de Vilassar de Dalt/Aquesta tardor torna Horrorland\nData i hora oficials: 06/07/2022 18:41\nÚltima revisió 21-06-2022 12:03\nDel 15 d'octubre al 13 de novembre torna a Illa Fantasia, Horrorland, el parc del terror que celebrarà la quarta edició amb una oferta renovada.\nLa quarta edició d’Horrorland ja és una realitat. El parc obrirà portes el 15 d’octubre i ho farà amb noves atraccions i amb una oferta d’espectacles renovada. Després de tres anys, torna l’aclamada atracció Extreme House; una experiència que els visitants viuen de manera individual posant al límit les seves emocions al llarg d’un recorregut on el llenguatge grotesc i el contacte directe estan permesos. Els espectacles, un altre punt clau d’Horrorland, també presentaran nova cartellera.\nAquest any, el complex del terror ubicat a les instal·lacions del parc aquàtic Illa Fantasia torna a obrir portes operant amb normalitat. Les entrades ja no es vendran per grups bombolla i els visitants podran tornar a viure les experiències sense l’ús de la mascareta ni restriccions. Els organitzadors han preparat una temporada en què l’adrenalina, les interaccions amb els personatges i l’animació de carrer seran els punts forts.\nEn aquesta segona edició d'Horrorland a Vilassar de Dalt es podran viure un total de 8 atraccions. D’aquestes, dues són 100 % noves i la resta oferirà una versió renovada. Destaca una nova experiència que serà una mescla de casa encantada i joc en viu i oferirà un format mai vist fins al moment. Després de tres anys, tornarà l’aclamada atracció Extreme House que garantirà viure experiències al límit a qui gosi entrar-hi. A més a més, aquest any els visitants podran allargar la seva estada al parc gràcies a l’Inferno’s Club. Un cop el complex tanqui les seves portes segons els horaris establerts, els visitants podran accedir a l’espai After Party per seguir gaudint d’una experiència amb DJ en directe, personatges exclusius, photocalls interactius, còctels i animació durant dues hores.\nAquesta temporada Horrorland obrirà 14 dies, fins al 13 de novembre, i posarà a la venda un total de 25.000 entrades. Des d'aquest dimarts 21 de juny ja estan a la venda les entrades amb una oferta de llançament a partir de 36 € que durarà 3 setmanes.


Vox defensa el seu discurs sobre la immigració malgrat la possible sanció del Parlament\nPublicat 05/10/2021 13:35CET\nEl portaveu de Vox al Parlament, Joan Garriga, ha defensat el seu discurs al Parlament sobre la immigració perquè considera que diuen la "veritat" tot i que el Parlament els pot sancionar per incomplir el codi de conducta.\nEn una roda de premsa al Parlament, ha defensat que "la immigració il·legal participa moltes vegades en la comissió de delictes", i ha replicat que la sanció per incompliment del codi de conducta l'haurien d'aplicar als grups que han presentat l'escrit.\n"Continuarem defensant la veritat a la tribuna i on calgui, als carrers i als barris", ha assegurat el diputat a qui la cambra podria imposar des d'una multa de 600 a 12.000 euros fins a la suspensió temporal.\nPreguntat per si després d'aquest escrit respectaran el codi de conducta, ha insistit que el compleixen i exigeixen el mateix respecte a la resta de grups: "Als diputats de Vox moltes vegades no ens conviden a reunions. Ens discriminen contínuament per la nostra manera de pensar".\n"Aquest article s'hauria d'aplicar a qui ens vol fer el cordó sanitari, és a dir al PSC, a ERC, a Junts, a la CUP i als comuns. Jo no veig que el codi de conducta digui que no es pot dir la veritat. Nosaltres respectem tothom, però les xifres són les xifres", ha afegit.\nPel que fa a la suspensió de l'extradició de l'expresident Carles Puigdemont, ha dit que no volen "perdre el temps amb fugats de la justícia; si ha de venir que sigui com més aviat millor i jutjat, nosaltres utilitzarem tots els mecanismes per perseguir-los, però sense perdre gaire el temps"


Plaga de rates en un solar ocupat a Gràcia a tocar d'escoles\nEls veïns asseguren que ho han denunciat a l'Ajuntament de Barcelona i alerten que en el mateix carrer de Jaén hi ha una escola bressol i una escola concertada\nMarta Casals Torres | dimarts, 17 de maig del 2022, a les 21.24\nVeïns de Gràcia es queixen que hi ha una plaga de rates en un solar ocupat del número 10 del carrer de Jaén. En els nombrosos vídeos que han penjat a Twitter per denunciar-ho, es poden veure com grups de rates es mouen lliurement pel solar i també com es passegen pel carrer. Els veïns denuncien que justament en aquest carrer hi ha l’Escola Bressol Enxaneta, una de les sortides de l’Escola Sant Josep i la seu de l’ONG YMCA, que es dedica a l’acompanyament de nens i joves.\nEl nombre de rates ha “esclatat”\nEls veïns asseguren que han denunciat la situació al telèfon d’emergències 112 i també a l’Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB). Una de les veïnes, l’Anna Manso, ha explicat a betevé que fa uns 15 dies que les rates han començat a proliferar i que aquest cap de setmana el problema ha “esclatat”.\nElla mateixa, diu, va anar aquest dilluns a la seu del districte de Gràcia per denunciar la situació i està en espera d’una resposta. Asseguren que fa temps que han denunciat la insalubritat del solar a salut pública, i lamenten que el servidor de l’Ajuntament fa dies que no funciona, i que és impossible presentar una instància. Els veïns asseguren que amb la situació no es pot esperar. “Cal una actuació ràpida”, assegura Manso.\nAnticoagulant a les clavegueres per erradicar la plaga\nL’ASPB assegura que fins aquest dilluns no ha tingut coneixement de la plaga de rates i que, tant bon punt ha conegut el problema, ha començat a actuar-hi. De fet aquest dimarts al matí un equip control de plagues ha llençat un producte anticoagulant a les clavegueres del carrer per poder exterminar les rates. De moment, el consistori està actuant a la via pública i ha enviat un requeriment a la propietat de solar perquè hi actuï.\nJunts demana que el govern actuï subsidiàriament\nFrancina Vila, segona portaveu del Grup Municipal de Junts a l’Ajuntament de Barcelona, ha fet una petició formal i per registre per demanar al govern municipal que actuï “immediatament i de forma subsidiària per garantir-hi la salut pública, així com la del veïnat de l’entorn”.\nVeïns de Sant Martí també van denunciar una plagues de rates i insectes\nUn dels focus era al carrer d’Espronceda, davant dels Jardins de Josep Trueta\nEl solar, ocupat des de fa un any\nEl solar on hi ha les rates està ocupat des fa fa un any. Els veïns expliquen que és propietat d’un fons d’inversió i que durant tot aquest temps hi ha problemes de soroll i de brutícia. També expliquen que en aquest solar hi malviuen tres o quatre famílies en construccions provisionals i que actualment també hi viu un menor d’uns vuit anys.\nLa més grossa va pesar 500 grams\n— animals — denúncies — salut pública


dimecres, 23 de juliol de 2014 05:41\nProjecció al Parc de la Torre Lluc de “El lado bueno de las cosas”\nLa sessió a la fresca, que compta amb la col·laboració de Cine Club Gavà, tindrà lloc aquest dijous, a les 22 hores\nEl Parc de la Torre Lluc acull, aquest dijous una sessió de cinema a la fresca, a partir de les 22 hores, amb la projecció de “El lado bueno de las cosas”, una pel·lícula del 2012 dirigida per David O. Russell\nEn aquesta cinta, Pat Solatano (Bradley Cooper) ho ha perdut tot: la seva casa, el seu treball i a la seva dona. Ara es troba vivint novament amb la seva mare (Jacki Weaver) i el seu pare (Robert De Niro), després de passar vuit mesos en una institució mental després d'arribar a un acord amb la fiscalia. Pat està decidit a refer la seva vida, mantenir una actitud positiva i reconciliar-se amb la seva dona, malgrat les particulars circumstàncies de la seva separació. L'única cosa que volen els pares de Pat és que el seu fill aixequi cap i comparteixi amb la resta de la seva família la seva obsessió pel seu equip de futbol americà favorit de Filadèlfia. Quan Pat coneix Tiffany (Jennifer Lawrence), una misteriosa noia amb un cúmul de problemes propis, la situació es complica. Tiffany s'ofereix a ajudar a Pat a recuperar a la seva dona, però únicament si ell fa a canvi alguna cosa que a ella li resulta molt important. A mesura que van complint les seves respectives parts del tracte, comença a formar-se un inesperat vincle entre ells i van a poc a poc descobrint el costat positiu de les seves vides.\nDarrera actualització de dilluns, 21 de juliol de 2014 13:07


El pis ha estat totalment reformat i compta amb caràcter d'època, amb arcs de mig punt i bigues de fusta restaurades amb volta catalana. Es troba a només 3 minuts caminant de l'estació de metro de la línia verda Liceu. Està en una primera planta real sense ascensor.\nL'habitatge és passant, és a dir, té orientació a dos vessants, i es distribueix en zona de dia i zona de nit.\nLa zona de dia comença just al vestíbul. A l'entrar hi trobem una estada dissenyada per ser un estudi, realitzada amb vidrieres per aprofitar la llum natural. Una mica més endavant hi ha el saló-menjador i la concina americana oberta amb illa central.\nSi tornem al vestíbul, podem dirigir-nos a l'altra part de l'habitatge, on se situa la zona de nit. Consta de dos dormitoris dobles, un d'ells en suite amb vestidor i bany privat, i el segon amb un bany a part. Cal destacar que tots dos dormitoris són exteriors i tenen un finestral realitzat en arc de mig punt, element característic de l'estil arquitectònic de l'edat mitjana.\nEl pis està totalment moblat, a punt per estrenar-lo o llogar-sense perdre temps. A més, disposa de terres de microciment que contrasten amb els terres hidràulics. Tot el pis té aire condicionat fred / calor per conductes mitjançant termòstat. Compta amb elements d'emmagatzematge com armaris encastats i zona vestidor. Tot l'habitatge està protegida per un sofisticat sistema d'alarma.\nLa cuina està totalment equipada amb electrodomèstics encastats o conjuntats amb la gamma cromàtica de la mateixa.\nÉs una oportunitat ideal per a algú que busqui un habitatge habitual o per a un inversor que desitgi llogar ràpid i amb alta rendibilitat.\nEl pis té 63 m² construïts reals de pla i 57 m² escripturats. La terrassa és de 18 m² reals de pla.\n2 dormitoris dobles, un amb vestidor i bany\nAquest habitatge s'ubica en una zona excel·lent de Barcelona: al districte de Ciutat Vella, que destaca pels seus bonics carrers i places, a vessar de comerços i locals de restauració de tot tipus, i els seus increïbles monuments de l'època medieval, com el Hospital de la Santa Creu, l'església del Pi o el convent del Carme, etc.\nEl pis es troba en una de les millors zones del Raval, a prop de restaurants i bars que ofereixen una gastronomia excel·lent, serveis sanitaris, centres escolars, farmàcies ... En definitiva, tot el necessari per viure còmodament el dia a dia. A més, està a un agradable passeig a peu de molts dels punts més emblemàtics de la ciutat, com les Rambles, plaça Catalunya, plaça Universitat, el mercat de la Boqueria, entre d'altres. També gaudeix d'una connexió excel·lent amb el transport públic, prop de les estacions de metro de Liceu i Catalunya, i de múltiples parades d'autobús urbà.\nPis de 114m² en venda a Sant Antoni, Barcelona


Caminant cap Ítaca: Brussel·les, 'filla' de la maçoneria\n(Publicat originalment el 12 de juliol de 2008)\nEn poques capitals europees la maçoneria ha deixat una empremta tan perenne i visible com a Brussel·les. No sols la capital belga deu a la maçoneria la seva prestigiosa Universitat Lliure de Brussel·les (ULB), si no que la vasta xarxa actual d'escoles municipals laiques tampoc existiria sense la tenacitat i l'empenta de les lògies maçòniques a lo llarg del segle XIX i la seva influencia decisiva en el ajuntament de la capital.\nUniversitat Lliure de Brussel.les\nLa remodelació del centre de la ciutat en el segle XIX fou dissenyada per dirigents polítics i arquitectes maçons. Molts dels edificis emblemàtics son obra d'arquitectes maçons, com Víctor Horta y Paul Hankar. Fins i tot la restauració de la Grand Place, que li retornà tot el seu esplendor barroc perdut, fou el resultat de la perseverança del alcalde Charles Buls i d'un grup d'arquitectes i escultors maçons, com Adolphe Samyn i Víctor Rousseau.\nNombrosos edificis de la ciutat, habitatges i monuments encara conserven visibles símbols maçònics. Inclús el disseny del Parc central de Brussel·les reprodueix amb les seves avingudes, jardins i estanys els principals símbols maçònics. El compàs, la plomada i el cisell son immediatament perceptibles amb una simple mirada al plànol o a una foto aèria del parc, mentre que les demés eines (maça, esquadra, paleta, martell) apareixen dibuixades en el disseny dels jardins. No en va, Charles de Lorraine, governador general austríac de Bèlgica quan es va construir el parc en la segona mitat del segle XVIII, era un membre destacat de la Lògia Saint-Charles.\nPosteriorment, en el extrem ensorrat del parc tocant al Palau Reial, s'inscriviren en el mur les sigles invertides del acrònim VITRIOL, la famosa fórmula llatina associada al procés d'iniciació maçònica: “Visita Interiora Terrae Rectificando Invenies Occultum Lapidem”. Es a dir, “visita el interior de la Terra i rectificant descobriràs la pedra amagada”, en referencia a la la reflexió sobre un mateix per créixer i desenvolupar-se. Aquesta inscripció es troba en el decorat del gabinet de reflexió per on passa el futur iniciat abans d'ésser conduit al interior del temple amb els ulls tapats per la cerimònia d'iniciació.\nDesprés de la independència de Bèlgica i a lo llarg del segle XIX, la maçoneria exercí un paper fonamental en el desenvolupament polític del país i molt especialment en la seva capital. Tots els alcaldes de Brussel·les d'aquell segle fins a 1909 foren maçons, amb l'excepció de Adolphe Max. Posteriorment, nombrosos alcaldes han continuant essent maçons i fins i tot s'assegura que el actual, el socialista Freddy Thielemans, comparteix aquesta filosofia, però les lògies guarden la seva tradicional reserva i secret sobre els seus membres vius.\nEstatua de Pierre Théodore Verhaegen\nDavant del monopoli catòlic de l'ensenyament universitari a Bèlgica, el jurista Pierre Théodore Verhaegen, gran mestre de la Lògia Els Amics Filantròpics. Impulsà en 1834 la creació d'una universitat laica, totalment independent de l'Estat i de l'Església i regida pel principi de la llibertat de pensament. Amb el suport de l'alcalde de Brussel·les, Nicolas Rouppe, membre també de la mateixa lògia, la nova universitat nasqué el 20 de novembre de 1834.\nDurant nombroses dècades l'Universitat Lliure de Brussel·les (ULB) només aconseguí sobreviure a l'hostilitat de l'Església i de l'Estat durant els governs conservadors gracies a les ingents contribucions financeres de les lògies maçòniques i del suport de l'ajuntament de la capital.\nLa creació de la ULB i el creixent prestigi dels maçons en el naixent país desencadenaren una ofensiva clerical frontal, que culminà amb la condemna pública de la maçoneria pel episcopat en 1837, que fou llegida a tots els trones de les esglésies de Bèlgica. La condemna eclesial conduí a l'abandonament de les lògies per part dels catòlics i a la afiliació en massa dels anticlericals, i això donà un ímpetu decisiu a la politització de la maçoneria a Bèlgica.\nLes lògies maçones belgues del segle XIX, a diferencia de les britàniques i nord-americanes, decidiren implicar-se activament a la política i impulsaren la creació del Partit Lliberal belga per contrarestar el omnipresent 'diktat' catòlic en totes les esferes de la vida pública i privada dels ciutadans.\nLes elits intel·lectuals del país pensaven que les llibertats de la Constitució de 1830 només servien als interessos catòlics: multiplicació de les escoles primàries dirigides pel clergue, duplicació en pocs anys de la població de les ordres religioses i intervencions reiterades del episcopat a les eleccions.\nSeu de la Lògia dels Amics Filantròpics\nSota l'impuls de Verhaegen i de les lògies maçòniques s'organitzaren les associacions lliberals, que conduïren el 14 de juny de 1846 a la creació del Partit Lliberal en la sala gòtica de l'Ajuntament de Brussel·les. A l'any següent, assolí una gran victòria a les eleccions, que va permetre la constitució del primer govern lliberal a Bèlgica. “La maçoneria s'ha convertit en el cap i l'avantguarda del Partit Lliberal”, proclamà en aquella època amb entusiasme l'editor Albert Lacroix.\nLes lògies maçòniques concentraren els seus esforços polítics en aconseguir la laïcitat de l'Estat, en promoure un ensenyament públic laic, obligatori i de qualitat, en instaurar l'educació femenina, en la reglamentació del treball de les dones i els nens, el matrimoni civil i en establir el sufragi universal.\nLa desaparició del sufragi censatari, pel que tant havien lluitat, al ampliar enormement l'electorat, privaria als maçons en els albors del segle XX del seu antic paper polític determinant. Però durant la segona meitat del segle XIX la quasi totalitat de l'elit lliberal brussel·lesa estava afiliada a alguna lògia maçònica.\nUna de les batalles més dures que va tenir que lluitar la maçoneria belga en el segle XIX fou arrabassar a l'autoritat clerical l'ensenyament municipal per transformar-lo en un model d'escoles públiques laiques, amb mètodes pedagògics avançats i un professorat amb formació especialitzada.\nSímbol a l'antiga Lògia del Dret Humà\nLa xarxa d'escoles públiques es completà amb cursos nocturns per adults, gimnasos populars, guarderies, escoles bressol, biblioteques i centres d'ensenyament mitjà i professional. Aquesta xarxa d'escoles municipals, orgull de la capital belga, serví de model per la reorganització de l'ensenyament primari en el país i fou imitada a l'estranger.\nUna altre de les grans batalles de la maçoneria fou el seu combat per secularitzar els cementiris, que l'Església considerava com a propietat seva, i posar fi a la pràctica eclesial de condemnar als lliurepensadors a ésser enterrats en el racó dels criminals.\nMalgrat haver aconseguit l'Ajuntament de Brussel·les imposar la propietat municipal als cementiris per que estiguessin oberts a tothom, sense cap control de l'Església, l'estratègia d'intimidació dels mitjans eclesiàstics era tan gran sobre les famílies i les persones que es negaven a sotmetre's al ritual catòlic, que les lògies van haver d'organitzar cerimònies civils per protegir als seus membres. Nombroses persones deixaven així mateix redactats testaments maçònics per rebutjar per escrit qualsevol ritual religiós en el seu enterrament.\nTomba amb els símbols maçònics\nLa mort de Pierre Théodore Verhaegen, fundador de la ULB, donà peu en desembre de 1862 a un gran funeral maçònic i a un seguici fúnebre en el que els membres de les lògies desafiaren al clergue portant ostentosament pels carrers les seves insígnies i els seus hàbits maçònics.\nVerhaegen, malgrat les pressions de la seva família, es negà a rebre els darrers sagraments i deixà per escrit el seu rebuig a qualsevol presencia eclesial o funeral religiós en el seu testament. Això va convertir el seu enterrament en un dels grans moments històrics de les lluites confessionals de Bèlgica.\nQuasi 16 anys després, l'enterrament d'Ernest Allard, un altre polític lliberal maçó, en 1878 mobilitzà de nou massivament a totes les lògies de Brussel·les per defensar la llibertat de pensament enfront de la pressió catòlica.\nAllard, uns quants anys abans de la seva mort, també deixà un testament escrit amb instruccions precises per evitar qualsevol interferència religiosa al seu funeral i fins i tot va demanar als membres de la seva lògia que el protegiren si fos necessari de l'encalçament religiós a les seves hores postremes.\nD'aquesta titànica lluita dinovena ha quedat la pràctica sovint actual de les esqueles maçòniques que surten publicades en el diari francòfon progressista “Le Soir”, on es destaca sota el símbol tradicional del compas i l'esquadra que la persona va morir “fidel a les seves conviccions filosòfiques”.\nPublicat per Eliseo Oliveras a dijous, de maig 05, 2011\nEtiquetes de comentaris: Allard, Bèlgica, Brussel·les, Charles Buls, educació, ensenyament, Francmaçoneria, Maçoneria, Partit Lliberal Belga, Paul Hankar, Rouppe, ULB, Verhaegen, Victor Horta, VITRIOL


Partit d'Unió Republicana Autonomista - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nPartit d'Unió Republicana Autonomista(PURA)\nLíder Vicent Blasco Ibañez\nDissolució 1936, a l'inici de la Guerra Civil.\nIdeologia política blasquisme republicanisme regionalisme\nEl Partit d'Unió Republicana Autonomiste (PURA) fon un partit polític format en l'any 1908 d'una escissió de Unión Republicana, a causa de les diferències entre Vicent Blasco Ibáñez, Nicolás Salmerón i Alejandro Lerroux.\nLa seua ideologia es basava en el blasquisme i es denominava autonomiste per a diferenciar-se orgànicament del Partido Republicano Radical de Lerroux. En el seu programa pretenia l'establiment d'una república espanyola democràtica, la separació de l'Iglésia i l'Estat, l'independència judicial, la creació de tribunals de comerç i l'autonomia provincial i regional. Al mateix temps, s'oponien a Solidaritat Catalana i a qualsevol sospita d'infiltració del catalanisme en l'actual Comunitat Valenciana.\nEls caps del partit varen ser Adolf Beltran, Joan Barral i Félix Azzati. En les eleccions de l'any 1914 va adoptar novament el nom de Unió Republicana, i entre 1920 i la dictadura de Primo de Rivera va tornar a utilisar el de Partit d'Unió Republicana Autonomiste. Durant la Segona República Espanyola, va adoptar un programa polític a la dreta del republicanisme i es va vincular novament al Partido Republicano Radical. El seu líder fon Sigfrido Blasco-Ibáñez. Va participar en el govern municipal de Valéncia, pero el seu decliu es va precipitar en l'escàndal del estraperlo (1934-1935).\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Partit_d%27Unió_Republicana_Autonomista&oldid=145940»\nPartits polítics de la Segona República Espanyola\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 6 feb 2019 a les 09:41.


Molí de Sant Anastasi - Turisme 360\nEl Molí de Sant Anastasi, al barri de la Bordeta, és un dels equipaments inclosos a la ruta del Museu de l'Aigua que expliquen la importància de l'ús d'aquest recurs natural en el desenvolupament de la ciutat. Es tracta d'un molí fariner d'origen medieval que aprofitava l'aigua de la séquia de Fontanet per batre el gra.\nMolí de Sant Anastasi El Molí de Sant Anastasi, al barri de la Bordeta, és un dels equipaments inclosos a la ruta del Museu de l'Aigua que expliquen la importància de l'ús d'aquest recurs natural en el desenvolupament de la ciutat. Es tracta d'un molí fariner d'origen medieval que aprofitava l'aigua de la séquia de Fontanet per batre el gra. https://360.turismedelleida.cat/llocs/moli-de-sant-anastasi https://360.turismedelleida.cat/llocs/moli-de-sant-anastasi/@@images/image/large\nÉs l’únic record que queda de l’antic poble de la Vilanoveta de Fontanet, situat allà on ara hi ha el barri de la Bordeta.\nEl molí, segurament original del segle XIII, conserva les dimensions originals que incloïen el graner i l’habitatge del moliner. L’edifici va ser restaurat i s’organitzen visites guiades des del Museu de l’Aigua.


Llengües romàniques i les seves literatures/Facultat de Filologia (Barcelona)\nNom del títol:Graduat/ada en llengües romàniques i les seves literatures per la Universitat de Barcelona\nDesprés d'una època definida per l'especialització creixent del saber, el nou context sociocultural, marcat per la globalització, i acadèmic, definit per la convergència europea, apunta a la necessitat de recuperar la vocació universalista pròpia dels studia humanitatis.\nEn aquest context, aquest estudi pretén:\nFormar l'estudiantat amb unes competències múltiples i transversals en l'àrea de les cultures lingüístiques i literàries d'àmbit romànic.\nRemodelar i actualitzar els tradicionals estudis de filologia romànica per adaptar-los a les noves demandes de la societat.\nSituar les llengües i literatures romàniques en un marc complex, en la seva unitat i diversitat, i ensenyar a abordar de forma crítica les particularitats de cadascuna d'aquestes realitats lingüístiques i culturals.\n· Llengües Romàniques i les seves Literatures\n| Nota de tall 1a assignació PAU/CFGS 2017-2018 :5 | Codi PIN:11082 | Places orientatives:40\nConeixement de la norma de la llengua espanyola o catalana i capacitat per crear textos escrits i discursos orals que tinguin en compte tant la diversitat lingüística com els diferents registres i gèneres.\nConeixement lingüístic i de les tècniques filològiques necessari per a la comprensió de textos llatins.\nConeixement de l'evolució històrica de la literatura i de la seva articulació en gèneres literaris per situar les obres més importants en el seu context literari i per fer valoracions dins del conjunt de la tradició literària.\nConeixement del fenomen lingüístic i de la seva estructura i evolució, i capacitat per aplicar-lo a l'anàlisi de les llengües utilitzant la terminologia específica.\nCapacitat per analitzar i interpretar, des d'una perspectiva comparada, diacrònica i sincrònica, les llengües i les literatures romàniques.\nConeixement teòric i pràctic de dues llengües de l'àmbit romànic i capacitat d'usar-les per a finalitats diferents (assessorament i correcció lingüística, traducció de textos, comprensió i redacció de textos, ensenyament de llengües i creació de materials didàctics per a l'ensenyament de llengües).\nConeixement de la història de la literatura i de la cultura de dos àmbits lingüístics per elaborar un discurs crític sobre temes i aspectes d'aquestes literatures i cultures des d'enfocaments metodològics múltiples.\nCapacitat per situar en el seu context històric els textos literaris en llengües romàniques i per analitzar-ne les característiques formals i valorar la seva qualitat estètica i la seva funció cultural.\nAplicació de les tècniques d'edició filològica de textos literaris i lingüístics d'àmbit romànic.\nEnsenyament universitari i recerca en l'àmbit de la literatura i la lingüística.\nEnsenyament primari i secundari.\nEnsenyament de llengües hispàniques a l'estranger.\nTraducció i mediació culturals.\nProducció cultural per a editorials i revistes culturals: confecció de ressenyes, redacció de guions, treballs de síntesi i de fons, crítica literària i cultural.\nGestió de llibreries (control de vendes, previsió d'estocs), valoració de llibres antics, subhastes.\nOrganització d'actes relacionats amb la cultura: exposicions, cursos, seminaris i actes culturals de tot tipus.\nAspectes diversos de l'àmbit editorial com ara l'avaluació d'originals, la correcció d'estil o de proves, la redacció en treballs de conjunt, els serveis de composició, la producció, la premsa, el màrqueting, etc.\nAvui en dia, el coneixement de diverses llengües i la capacitat d'interpretar, confrontar i fer dialogar realitats culturals diverses es revelen com a essencials per copsar la complexitat del món que ens envolta i per adaptar-se a un mercat laboral que reclama als professionals mobilitat, versatilitat i capacitat d'adaptació a àmbits molt diversos. En el cas concret de la societat catalana, a més a més, el bilingüisme que la caracteritza i la seva llarga vocació cosmopolita i europeista fan que esdevingui l'espai natural perfecte per acollir una titulació acadèmica plurilingüe profundament arrelada en la complexitat i la varietat cultural d'Europa. Aquesta situació crea una necessitat urgent de traductors i mediadors lingüístics i culturals, un mercat de treball en què les persones titulades en aquest estudi, pel seu domini de les llengües de l'Europa mediterrània, s'adaptaran amb gran facilitat.\nPortal d'una institució pública que es dedica a la promoció, l'ensenyament i la difusió de la llengua i la cultura espanyola i hispanoamericana. Ofereix formació general i especial en llengua espanyola i de les altres llengües cooficials a Espanya, suport als hispanistes, informació sobre fires, publicacions, catàleg, biblioteca electrònica, ofertes de treball, xarxa social, enllaços d'interès, etc.\nACEC - Associació Col·legial d'Escriptors de Catalunya\nPortal d'una organització internacional no governamental amb seu a Barcelona, que té com a objectiu la promoció de la pau a través del respecte a la diversitat lingüística i a l'educació plurilingüe.\nThe Linguist List. Comunitat de Lingüística Internacional en Línia\nPortal on els lingüistes poden discutir temes lingüístics i intercanviar informació. Ofereix ofertes de treball, enllaços d'interès, cerques terminològiques, informació, publicacions, projectes, etc.\neoi barcelona drassanes. Departament d'Ensenyament. Generalitat de Catalunya\nÉs un ens públic destinat a l'aprenentatge de llengües per a persones adultes amb la finalitat de desenvolupar la capacitat de l'alumnat en l'ús efectiu de l'idioma com a vehicle de comunicació general.\n.puntoycoma, - Butlletí dels traductors espanyols de les institucions de la Unió Europea\nRevista electrònica especialitzada en la traducció, la correcció i la interpretació.\nTranslatorsCafé.com. On els lingüistes i els seus clients es troben\nPortal en anglès, especialitzat en serveis i recursos lingüístics, amb directoris de lingüistes, traductors, intèrprets i agencies de traducció. Ofereix documents de treball, fòrums de discussió, avaluacions d'agències de traducció, ofertes de treball, etc.


Vestit modular de simulació d'edat extra MAX. sentir-entendre-generar ...\nSilver Market (Silver Economy)\nCanvi de la perspectiva amb MAX, el vestit modular de simulació d'edat. Un viatge al futur.\nCanvieu la seva perspectiva i senti com realment percep el món la generació “silver“.\nEnforteixi les seves habilitats. Feu-vos conscient de les necessitats i requeriments dels persones majors i dels empleats.\nObtingui noves idees per als seus serveis, productes i entorns.\nMAX *, el vestit simulador d’edat de Biel Consulting, permet sentir en la seva pròpia pell i percebre el món de les persones amb limitacions.\nEl seu disseny es basa en 200 estudis científics de medicina, gerontologia, ciències de l’esport i psicologia (Disseny Basat en Evidència).\nMAX ha obtingut el millor resultat entre 5 vestits comprovats. Aquesta positiva valoració de MAX es deu al fet que és modular i té en compte les diferents evolucions del procés d’envelliment de cada individu.\nSegons estudis realitzats per la universitat de Chemnitz, la probabilitat d’una persona de 35 anys que porta el vestit amb uns limitacions de 60%, que es troben en una franja d’edat entre 70 i 80 anys, és molt alta. Atès que, l’envelliment és una cosa tan individual, no es pot vincular les limitació amb l’edat, sinó, simular que significa tenir unes certes limitacions, i com afecten aquells la vida quotidiana, independentment del seu origen i de la seva edat.\nMAX, de Biel Consulting, té com a objectiu sensibilitzar i empatitzar cap a les persones grans amb limitacions en diferents nivells. Els treballadors no només entendran millor les necessitats de la gent gran, sinó que, a més, seran més sensibles en el tracte cap a ells i milloraran les seves habilitats professionals. Així mateix, s’ensenya la importància de realitzar i promoure un envelliment actiu i saludable i la importància de l’ergonomia laboral. A més l’ús del vestit MAX li serveix per al diagnòstic cap a una atenció centrada en la persona.\nMAX serveis i àrees d'aplicació\nSensibilització dels empleats que estan en contacte directe o indirecte amb clients majors de 50 anys (Administració Pública, Centres Comercials, Residències, Hospitals, Indústria, etc.):\nSensibilització de directius, comandaments intermedis i empleats.\nAnàlisi de llocs de treball (Ergonomia).\nAnàlisi per a l’adaptació funcional de l’habitatge.\nParticipació en esdeveniments vinculats amb el “silver market“.\nVer más en detalle “MAX, el traje modular de simulación de edad”\nAhora también puedes ver como funciona en los siguientes vídeos:\nDescarregar presentació MAX


El programa cultural de Barcelona en Comú, una oportunitat pel teixit associatiu | Interacció\nInici Apunts El programa cultural de Barcelona en Comú, una oportunitat pel teixit associatiu\nPublicat per Oriol Cendra Planas el 15/06/2015 - 08:47 | Última modificació: 15/06/2015 - 09:32\nBCN en Comú entén la cultura com a «bé comú» que «no pot només fer prevaler les activitats que pretenen convertir-se en model de negoci, que tenen com a objectiu atreure el turisme de masses, o que projecten la ciutat com a marca del paradigma de les indústries culturals». Tot fa pensar que aquesta serà la línia programàtica de la cultura a la nostra capital. Quan el nou consistori prengui possessió i concreti les línies d'actuació serà el moment que els diferents agents de la cultura popular articulin les seves propostes i interlocucions. M'atreveixo a apuntar algunes idees:\nUna ciutadania que fa política, que fa cultura, que fa ciutat, que fa festa.\nBCN en Comú estableix la necessitat de «Reconèixer i fomentar la diversitat ecològica dels diversos espais de creació cultural (associacions, ateneus, casals de joves, cooperatives, fàbriques de creació, fablabs)». En aquesta línia programàtica hi falta una referència a la festa i la cultura popular com a espai de creació cultural perquè crec, en la línia de la reflexió sobre les polítiques culturals municipals que ha publicat recentment Jason Rowen, que hi ha altres mirades sobre la «cultura popular» més enllà d'aquella visió populista que alimenta una falsa dicotomia, la que s'estableix entre una cultura experimental i una altra de caràcter popular, entre avantguarda i tradició.\nProbablement les Comissions de carrer de les festes majors, organitzacions associatives de base, sovint informals, corresponsables de programar més de 70 festes majors dels diferents barris de Barcelona, poden ser un instrument idoni per desenvolupar un programa municipal que, en aquesta línia de treball, busqui facilitar l'ús cultural i festiu dels espais públics, que assessori en la programació artística i la interconnexió de la cultura popular amb xarxes de creació contemporània i que apoderi la ciutadania i el veïnat com a element vertebrador de la ciutat en matèria de cultura.\nLa festa, sovint menystinguda, és la primera font de contacte amb esdeveniments culturals per a un públic no consumidor de cultura, per sobre d'altres equipaments culturals com les biblioteques, segons un estudi del CERC-Diputació de Barcelona de 2008 sobre participació dels ciutadans en activitats i equipaments de base. I és també un element catalitzador d’energies diferents, capaç de crear vincles i espais relacionals en una ciutat complexa, «sotmesa a molts factors de dispersió o de diferenciació donats per les diferents tradicions culturals de les persones, per la diversityat d’orígens, de nivells culturals, interessos, etc»\nUna ciutadania que gestiona equipaments\nEl sector associatiu barceloní també hauria de fer seves les linies programàtiques de l'eix «Promoure la gestió comunitària i de proximitat en equipaments culturals i espais públics». I això cal que es tradueixi de diferents formes. Jo m'atreveixo a proposar-ne algunes:\nIncentivant el model ateneístic i d'autogestió d'equipaments que al «client» que «consumeix» els serveis que li ofereix el centre cívic hi oposa el compromís de la «persona associada» que duu a terme un «treball col·lectiu i voluntari» que es caracteritza per la participació i l’absència d’afany de lucre, pel foment d’espais de convivència i per la llibertat en la presa de decisions. Un model que, d'altra banda i segons un estudi de la Federació d'Ateneus de Catalunya (FAC), ofereix beneficis i major eficiència econòmica que la dels centres cívics municipals, sovint externalitzat a empreses de gestió privada. Efectivament, la FAC estudiava el 2013 dues entitats de perfils similars i l'anàlisi posava en evidència que a major ingressos per subvencions pel centre cívic (48% del pressupost davant del 17%) li corresponen menors ingressos per activitats (49% davant del 83%) i majors despeses en personal (32% davant 23%).\nDemanant a la corporació que estudiï modifiqui procediments de contractació per incloure l'IVA al preu dels procediments de contractació quan intervinguin licitadors exempts de l'impost, especialment si són entitats no lucratives, per tal d'assegurar igualtat competitiva a l'hora de determinar l'oferta més avantatjosa.\n«Potenciar la reassignació progressiva de recursos dels grans equipaments cap a equipaments de proximitat», és un altre dels eixos programàtics sota el qual hi caben propostes associatives:\nPotenciar i donar continuïtat al programa d'ajuts de rehabilitació d’auditoris i teatres d’entitats culturals sense afany de lucre endagat el 2012 pot ser una bona iniciativa. Sembla evident que la ciutat de Barcelona té un deute amb aquestes entitats culturals si, per exemple, fem la comparació amb les aportacions d’11,250M€ rebudes -amb bon criteri- pels teatres privats de la ciutat en el periode 2001-2015 a través del Consorci del Pla de Rehabilitació i Equipament de Teatres de Barcelona.\nBarcelona té en la seva activitat festiva i popular un capital social de gran valor. A la ciutat, la festa mobilitza prop de 120.000 persones en l'organització de prop de 6.200 activitats anuals que convoquen 8,3 milions d'assistents, segons dades que publicava Canemàs. Revista de pensament associatiu, núm 6. A l’hora de definir el model cultural de ciutat cal posar en valor aquest patrimoni, també pel que fa a la reassignació pressupostària, al mateix nivell que els anomenats esdeveniments estratègics com el Sònar o el Primavera Sound.\nAcollir i desplegar acompanyament a propostes ciutadanes per a usos temporals dels espais i immobles deshabitats.\nTambé hi ha expectatives. Crec que des del teixit associatiu i l'activisme cultural és un bon moment per reivindicar que una altra cultura és possible: el model de cultura popular i democràtica es troba més a prop del model ateneístic que del model dels grans equipaments i les bombolles culturals. És el moment de reivindicar-lo i de recuperar el cooperativisme que, també en cultura, busca superar de manera col·lectiva problemàtiques que no es poden afrontar de manera individual, de recuperar el model de xarxes de suport mutu que formen i generen, inevitablement, teixit social que, alhora, forma i genera cultura popular, com recordava Xavi Teis a l’article Economia solidària, cooperativisme i cultura popular, publicat a Tornaveu. És, potser, el moment d'adaptar al segle XXI el model de ciutat que entre el 1887 i el 1914 va obrir a Barcelona «setanta cinc ateneus que proporcionaven un espai de sociabilitat i oferien activitats de lleure com el teatre, corals o activitats formatives».\nDues notes finals\nUna vegada publicat l’article he rebut dues aportacions interessants que em sembla rellevant compartir:\nUn bon amic m'ha fet veure que algun dels comentaris d'aquests apunts són qüestionables perquè, com és el cas de la pressumpta mercantilització dels serveis externalitzats, se sostenen en arguments poc sòlids. Li dono la raó en el sentit que cal matisar algunes afirmacions i ampliar l'àmbit de reflexió. Amb tot, l'article no pretén oposar el món associatiu a l'activitat econòmica en cultura de proximitat, sinó que parla de les polítiques que tendeixen a fer excloents ambdós móns.\nAmb tot, la reflexió que plantejo la situo més aviat en el marc que defineix l'informe Yves Blein (Simplifications pour les associations, Paris: Assemblée Nationale, 2014) quan apunta que la manca d’elements que permetin distingir una fiscalitat aplicable al sector comercial d’una fiscalitat aplicable al sector no lucratiu crea zones d’incertesa que incrementen la fragilitat del sector no lucratiu. Més encara en una conjuntura en què la reducció de subvencions públiques s’acompanya d’una necessitat del sector per obtenir altres vies d’ingressos de manera que, paradoxalment, s’obliga les entitats no lucratives a entrar en l’àmbit lucratiu i de la fiscalitat que en deriva.\nUn altre amic es mostra d'acord en allò que anomena «democratitzar el món de la cultura», però planteja la problemàtica que deriva del fet que carregant el pes en aquest tipus d'entitats la cultura pateixi una «amateurització» progressiva. Una cosa ben diferent, apunta, és que els agents culturals (i especialment alguns equipaments) tinguin en compte el barri on estan i facin participar d'una vegada per totes als veïns en les seves activitats. És un plantejament que considero molt interessant i que segurament hauria de ser objecte d'una reflexió més a fons. I apunto dues vies en aquesta reflexió: la primera, el voluntariat (o la ciutadania apoderada, si volem dir-ho així) no ha de suplantar la gestió pública sense demostrar mèrits, habilitats i capacitació i, altrament, les associacions no han de fer la feina que correspon a les administracions públiques, tampoc en matèria de cultura. La segona, les administracions públiques han de definir de què parlen quan parlen de cultura; la reflexió de Nicolás Barbieri (Cultura, políticas públicas y bienes comunes: hacia unas políticas de lo cultural, Kult-ur, 2014) em sembla molt interessant quan apunta que davant del model d’una política cultural focalitzada en l’accés a l’oferta cultural, emergeixen altres propostes que posen l’èmfasi en la gestió de béns comuns, entesos com a recursos comunitats i normes desenvolupades per aquestes comunitats. En aquests nous contextos, ens trobaríem davant del “repte de comprendre i afavorir el desenvolupament dels béns comuns, per exemple a través d’un règim legal que ajudi a maximitzar el retorn social d’aquestes iniciatives, sense que això impedeixi el desenvolupament dels estàndards de qualitat i remuneració de l’autoria”\nateneus, festivals, fiscalitat, polítiques públiques, associacionisme


Qui som | TC Flats\nTC Flats és una empresa formada per professionals del sector immobiliari, amb una àmplia experiència en màrqueting, lloguer i venda de pisos i edificis.\nTC Flats té una àmplia selecció de propietats a Barcelona i aporta un valor afegit a la seva inversió immobiliària. Gestionem el teu cercador d'immobles garantint professionalitat, experiència, especialització i discreció.\nAssessorem en preu i condicions, seleccioneu les millors alternatives que s'ajusten a les demandes dels clients, negociem les condicions i assessorem en el procés de compra i venda.\nAssessorament en inversions immobiliàries durant 20 anys i especialitzats en edificis residencials, TC Flats ha desenvolupat contínuament una carrera d'èxit en el mercat immobiliari.\nL'experiència del nostre equip de vendes pot cobrir tota mena de contingències que puguin sorgir en el procés de compra i venda d'una propietat, ja sigui urbà, econòmica, jurídica, administrativa, el lloguer o l'arquitectura de l'edifici.\nLa confiança de béns immobles a TC Flats es basa reservada selecció d'inversors i la confidencialitat en el tractament de la informació. En TC Flats, gestionem el producte efectivament i estem molt a sobre de les qüestions que puguin sorgir. Això és possible gràcies a la minuciositat amb què s'analitzen constantment cada producte immobiliari i, sobretot, gràcies a la nostra experiència i professionalitat.\nTC Flats treballa amb un ampli ventall de edificis dins del sector immobiliari residencial, edificis amb apartaments, hostals i hotels, entre d'altres.\nExperiència al seu servei\nEls nostres clients ens exigeixen una compra còmoda i segura. Proporcionem al comprador tots els tràmits necessaris per a l'adquisició del seu immoble, d'administrativa, jurídica i legal per a la formalització dels certificats d'habitabilitat i certificació energètica, en el cas d'habitatge. El nostre equip ho gestionarà tot efectivament. La nostra àmplia experiència ens avalen.\nC/ Copèrnic 44 bajos Barcelona 08021\nDesenvolupat per Midatel.


rebaixes: 170 -- EL GRAN RELLOTGE DELS ARBRES...\n170 -- EL GRAN RELLOTGE DELS ARBRES...\nLa Carme de NOVA COL·LECCIÓ DE MOMENTS\nm'ha fet un regal del que estic molt satisfet i agraït.\nSi teniu el gust de veure'l podeu entrar al seu bloc.\nDemà intentaré posar-lo aquí.\nJa li he escrit al seu bloc, però una vegada més\nEl gran rellotge dels arbres\nI els follets escampen peces\nPer trobar-hi el eix fallanc.\nL’esgarriadissa que feren\nDe rodetes per el camp\nFeu néixer margaridetes\nPer a fada dar-li un ram.\nEn colliren les mes belles\nEstenent-les als seus peus.\nConstruïren catifa espessa\nOn descalça caminés.\nDe llavors en primavera\nQuan tot reviu, tot és verd\nLes margarides be creixen\nPètals blancs i tall tendret,\nCoixí d’or, brodat sens presa,\nRegal màgic d’univers.\nQuan estires les fulletes\nCom llunetes els ditets\nAi ! ,consolen a les nenes\nSi, No, Si ... meu maridet.\nMireu com aquell rellotge\nQue als arbres se’ls va espatllar ,\navui, un acte de màgia\nels ha fet ressuscitar.\nla Carme ens ha sorprès a tots amb un regal inoblidable\n20 de desembre de 2008 a les 18:27\nUna sorpresa inesperada.Anton.\n20 de desembre de 2008 a les 19:45


juny de 2022 – 13A EDICIÓ (SETEMBRE 2021- JUNY 2022)\nPublicat a 22 de juny de 2022\nDes de Martí Madaula EN RESIDÈNCIA\nGran emoció de rebre les respostes de la Jo Thompson!\nL’emoció de presentar, compartir el projecte, explicar les descobertes!\n‘Resistent, fiable, com si t’abracés’ és el títol del projecte. Hem triat les paraules de Neil Armstrong quan va fer referència al vestit espacial.\nEns han fet moltes preguntes i comentaris!\nTenim una manta acabada i comencem a dissenyar l’exposició a La Capella!\nEnviem dos paquets, un per a a la Jo Thompson i l’altre per la Jean Wilson. Són les dues cosidores que hem pogut contactar i a les que volem fer arribar el nostre escalf. Al paquet hi posem:\n-La manta brodada amb les noms de totes les cosidores\n-Una carta conjunta\n-Unes cartes individuals (de cada alumne)\n-Unes fotografies de procés\n-Una fotografia de grup amb la manta feta amb càmera Instax\n-Hem fet el paquet amb un paper decorat amb motius espacials\nHem escrit unes cartes amb preguntes i comentaris per si tenen ganes de respondre’ns!\nTenim l’oportunitat de fer una observació de la lluna amb telescopi des d’un lloc molt especial, el terrat del Museu de Ciències Naturals, i amb l’acompanyament d’una persona molt experta, l’astrofísic Kike Herrero de l’Agència d’Estudis Espacials de Catalunya.\nÉs una gran experiència! Alguns omplim la llibreta de noves preguntes!\nAprenem a brodar!\nEstem brodant els noms de les cosidores dels vestits espacials que van trepitjar la lluna. Farem una manta amb 60 quadrats que representaran les 60 dones cosidores, hi brodarem els noms que hem descobert a les recerques que ha fet en Martí.\nHem fet un esquema:\nLa majoria no haviem brodat mai, alguns haviem cosit algun cop.\nHem après a col·locar un bastidor. A filar l’agulla, a fer nusos i a rematar (fer el nus de quan s’acaba el fil).\nA la classe, quan brodem es feia un silenci tan gran…\nEn Martí porta la seva càmera i fa algunes fotografies analògiques:\nVESTIGIS: CASES DESAPAREGUDES AL CARRER DEGÀ BAHÍ\nDes de Patrícia Dauder EN RESIDÈNCIA\nSom el grup de quart de l’institut Caterina Albert que hem treballat amb la Patricia Dauder en tot aquest curs, nosaltres venim del barri del clot. Estem molt contents de que tots hagueu pogut assistir a la nostra presentació, ara els meus companys i companyes us expicaràn el nostre procés de creació, les coses que hem après i altres coses molt interessants, espero que tots gaudiu tant d’aquesta exposició com nosaltres hem gaudit creant-la.\nVolem agrair a A Bao A Qu, el Consorci d’Educació, l’Institut de Cultura de Barcelona la possibilitat de participar al programa Creadors En Residència i també a La Capella de poder exposar en un centre d’art. També volem agrair a la Patricia Dauder el seu compromís amb nosaltres al llarg de tot el curs.\nDes de setembre a gener amb la Patricia hem experimentat amb diversos materials, hem dibuixat, hem fet maquetes, hem conegut a diferents artistes que a la Patricia l’interessen…Després d’aquests mesos la Patrícia ens va proposar fer una obra que estigués relacionada amb el nostre Barri i amb la vida dels veïns del Clot. Ens vam adonar que al barri està ple d’edifics enderrocats o en construcció. Vam fer diferents expedicions per el barri per veure quines zones ens interesaven més i volíem intervenir per fer una obra, allà va ser on vam parar en el parc de Camp de l’Arpa.\nUn lloc que ens va interessar perquè les restes dels edificis que s’han enderrocat ens permeten deduir o imaginar com eren les cases, les diferents habitacions, l’organització de l’interior, el mobiliari, els colors de les parets, els pisos…\nPer a fer l’obra, primer, ens vam informar de com era antigament aquella zona, vam investigar sobre el carrer Degà Bahí ( en el que es troba la paret) i el parc on està situat, que actualment es un parc pero antigament va ser un solar problematic, després un parquing, més tard, una guarderia amb parking i degut a les queixes dels veïns es va construir un parc.\nVam veure les moltes demolicions de cases que s’havien fet en aquella zona, degut als molts canvis que havien passat, deixant així parets nues, on es poden veure l’estructura de una casa actualment inexistent. Això ens va permetre deduir o imaginar com eren les cases, les diferents habitacions, l’organització de l’interior, el mobiliari, els colors de les parets, els pisos. etc. Per això vam decidir intervenir en aquestes parets.\nAlguna vegada heu pensat en la història d’una casa enderrocada?\nEn l’exposició veureu una part dels resultats del nostre treball dels últims mesos.\nHem treballat en la paret restant de l’edifici, que s’ha ja s’ha mencionat anteriorment, al Carrer Degà Bahí. Per fer aquestes teles que penjen em hagut de portar a terme tot un procés. El primer pas va estar l’extracció de la capa de pintura més recent, deixant al descobert varies capes de pintura anteriors, que es superposen unes amb les altres.\nMitjançant una tècnica que ens ha ensenyat la patricia, vem enganxar tires de tela de cotó impregnades amb midó d’arròs. Així, quan el midó s’asseca i les teles es retiren, aquestes extreuen part de la pintura i les formes del mur.\nLa tècnica realitzada ens permet plasmar les filigranes, els colors o les textures de la paret. Aquestes obres expliquen la història del mur; s’observen les diferents capes de pintura, representant les diferents persones que van viure en aquesta casa. Dit d’una manera poètica, extraiem d’un lloc buit que un dia va ser habitat, part de la vida de diferents persones. Estem buscant una empremta i, d’alguna manera, ens enduem els records que van presenciar aquestes parets.\nEn Residència ens ha tret de la rutina. De costum, quan aprenem, ens assentem en un aula amb la llibreta a escoltar els professors, però la Patricia ha utilitzat una metodologia completament diferent, més dinàmica i divertida. En les seves classes ens convida a experimentar i utilitzar la nostra imaginació. Intentar anar més enllà del lo literal, sense límits.\nDurant el curs hem fet nombroses sortides, gairebé a cada classe sortim a l’exterior per investigar el barri i fer petites intervencions en espais urbans.\nHola soc la Candela i volia agrair als meus companys i professorats principalment la Agnès, la Sandra i la Patricia Dauder, perquè al principi del curs no solia ser participativa, no m’integrava i era molt tímida i fent lo que es en residencia: sortides, recerques, dibuixos, projectes i activitats personalment m’ha ajudat molt, per exemple ara estic parlant davant de molta gent i abans no era capaç de fer això. Vull agrair molt el que hem fet i aprés durant el curs.\nALUMNES CREADORS EN RESIDÈNCIA 4t ESO\nInstitut Caterina Albert, curs 21-22\nPrenem noves empremtes


La Fiscalia es mostra contrària al permís de Dolors Bassa\nLa Fiscalia s'oposa al permís que permet a Dolors Bassa sortir tres dies a la setmana del centre penintenciari de Puig de les Basses per tenir cura de la seva mare. D'aquesta manera el ministeri públic defensa una posició semblant a la que ja havia mostrat amb els permisos de Jordi Cuixart, Jordi Sánchez, Carme Forcadell i Joaquim Forn.\nEn el cas de l'exconsellera de Torroella de Montgrí, la Fiscalia argumenta que Bassa, a diferència de bona part dels reclusos, té la capacitat econòmica per contractar una persona que pugui assistir la seva mare. A més, afegeix que tenir els pares grans i amb un estat delicat de salut no és suficient motiu si es té en compte que molts presos es troben en situacions similars i no per això gaudeixen de l'aplicació de l'article 100.2.\nEncara basant els seus arguments en el motiu del permís, la Fiscalia defensa que les cures de la mare no tenen una relació directa amb el motiu pel que està complint la condemna i que, per tant, no hauria de formar part del tractament penitenciari. Tot plegat, conclou, es veu com una estratègia del Govern català per deixar la sentència del passat octubre "buida de contingut".\nLa setmana passada el fiscal en cap de Catalunya, Francisco Bañeres, ja va afirmar que aquests permisos no són freqüents en penes llargues i que per poder acceptar-los, els presos haurien d'haver mostrat penediment i voluntat de no tornar a cometre els delictes pels que han estat processats.


Notícies :: Notícies xct :: Noves incorporacions a la XCN\nNoves incorporacions a la XCN\nDivendres 8\tNovembre 2019 - 16:47\nGràcies al Programa de Garantia Juvenil incorporem a l'Anna, la Carla i la Cristina.\nEn els pròxims 6 mesos treballaran en diversos projectes que tenim entre mans!\nLa Carla Juvinyà és llicenciada en Biologia (UAB) i té un màster en Ecologia, Gestió i Restauració del Medi natural (UB). Actualment està acabant el doctorat en Ecologia terrestre al Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya (CTFC) sobre el canvi en els estocs de carboni segons el canvi d'usos del sòl. Des de ben jove va participar com a voluntària a Fundació Mar fent seguiment de la posidònia al litoral català, a més de fer cursos sobre fauna i formar-se com a educadora ambiental.\nLi encanta sortir a la natura a caminar, observar ocells i relaxar-se; però també participa activament en d'altres activitats. Forma part del grup d'espectacles de carrer Pim Pam Pum Foc, com a mentora del programa català de refugi i en diferents moviments socials de la ciutat on viu.\nPodeu contactar amb ella a cjuvinya@xcn.cat.\nL'Anna Pujol és graduada en Periodisme per la Universitat Autònoma de Barcelona i té un màster de Llengües Aplicades de la Universitat de Lleida. Li encanta explicar històries, i si estan relacionades amb la natura, millor. Ha treballat en diversos mitjans de comunicació locals i comarcals. Durant els darrers dos anys ha estat corresponsal del diari Regió7 al Solsonès, on ha tocat sovint temes de medi ambient.\nÉs de Sallent, viu a Solsona, i li agrada viatjar i conèixer racons del costat de casa, de l'altre cantó del riu o de l'altra banda de l'oceà. Està ben contenta de formar part de l'equip de la XCN, on podrà aprendre, fer xarxa, i ajudar en el desenvolupament de tasques i projectes de Comunicació. Ha fet de voluntària en festivals culturals i li apassiona la música. Toca el caixó (el tambor i les maraques) en un grup de folk reivindicatiu.\nPodeu contactar amb ella a apujol@xcn.cat.\nLa Cristina Pujol és graduada en Filosofia, Política i Economia per la Universitat Pompeu Fabra i té un Màster en Anàlisi Política i Assessoria Institucional de la Universitat de Barcelona. Ha treballat a ACCIÓ (Departament d’Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya), avaluant l’impacte de polítiques públiques pel gabinet tècnic de l’Àrea d’Estratègia i Intel·ligència de Negoci. També ha treballat al món de la consultoria, realitzant projectes focalitzats en els àmbits de les polítiques públiques, anàlisi de dades, planificació estratègica de ciutats i territori i desenvolupament econòmic, tecnològic i sostenible territorial.\nS'incorpora a la Xarxa de Conservació de la Natura per treballar en l'àmbit d'incidència política i contribuir al desenvolupament de polítiques públiques territorials i sectorials que tinguin un impacte positiu en la conservació, protecció, gestió i custòdia del territori.\nEn el seu temps lliure, la Cristina juga a bàsquet al Lima-Horta de Barcelona i li agrada viatjar. Ha trepitjat els 5 continents però encara li queden molts països per visitar i indrets nous a explorar.\nPodeu contactar amb ella a cpujol@xcn.cat.\nMés, sobre...: incorporacions , garantia juvenil , feina


Marzà: "Molta gent nova s'arrima ara als actes de Compromís per la nostra acció de govern"\nMarzà: “Molta gent nova s’arrima ara als actes de Compromís per la nostra acció de govern”\nEn la recta final de la campanya, el Conseller d'Educació demana el vot per este diumenge repassant tot l'aconseguit en diferents àrees però conscient de "tot el treball que queda encara pendent"\nEl pillem quan passa un moment per la seu de Compromís, tornant d’una entrevista a la ràdio i abans d’anar-se’n a un altre acte. Entra somrient i ens saluda mentre li apunta a un company que prepara els últims cartells de campanya, que ell també pot “anar a enganxar-los a la nit”. El seu cap de premsa, David, el mira amb resignació. Mentrestant, enganxat al mòbil segueix fent miracles per quadrar-li agenda electoral i compaginar-la amb les seues tasques de Conseller.\n–Sr., Marzà estem ja a la recta final de la campanya, com ho porta? “Ah!…jo, molt bé” -contesta amb un ampli somriure- a mi les campanyes em senten bé les campanyes, a més estic molt content, estem tenint molta gent als nostres actes i a més gent que fins ara no venia, i que vénen i ens conten com ha millorat la seua vida gràcies a l’acció de govern i que Compromís estiga en el Botànic i això per a nosaltres és molt satisfactori, perquè és el que veníem a fer, millorar la vida de la gent, més enllà de si ens havien votat a nosaltres o no“\n-Però creu que a les alçades de campanya que estem un acte pot canviar el vot d’eixes persones noves que s’apropen a veure què diuen? “Jo crec que sí que pot canviar, sobretot pel format d’actes que estem fent perquè nosaltres no només estem parlant sinó que estem escoltant. Jo crec que eixa part directa de xafar carrer, perquè és d’allà on venim i d’on som jo crec que ens diferencia de la resta de partits i ens ajuda al fet que cada vegada més gent es va sumant a eixe projecte de forma constant”\n-Està cansat de dir sempre el mateix o encara hi ha coses “guardades per les últimes hores al calaix“? “… Doncs bé, Tenim al calaix dades i propostes d’ocupació, este dijous hem sabut com baixaven a la província les dades de desocupació, però això no és prou, perquè volem seguir incidint. Volem reduir la situació de precarietat laboral. Hi ha moltíssimes persones que estan actualment treballant, especialment dones i volem que hi hagi ajudes específiques per reduir la precarietat laboral, bé per permisos, bé per ajudes complementàries d’ingressos via la Renda Valenciana d’Inclusió als autònoms o per exemple altre tipus de mesures com que el treball es redistribuïsca i es baixen les hores de la jornada laboral. No és prou en crear llocs de treball sinó que han de ser dignes que la gent puga viure del seu treball.\n-Però...si redistribuïm eixes hores de treball, de la jornada laboral, eixa redistribució, per on passa?, perquè el teixit empresarial, com està ara a la nostra Comunitat? “Clar,... Sí. De moment, el que hem fet nosaltres, ha estat també millorar el nivell de creació d’empreses i d’inversió estrangera. EL que volem és que les empreses valencianes cada vegada puguen tindre un volum més gran. És a dir, no és només reduir les hores de treball per a generar més llocs de treball sinó que els sous seguisquen sent millors del que són ara. I això és possible si es fa una bona inversió com es fa ara. Els estudis de la Universitat de València ens diuen que per cada euro que s’inverteix en esta Renda Valenciana d’Inclusió, que ajuda també a les persones a arribar a fi de més i a les empreses a arribar on no poden en els salaris,...per cada euro, reverteix en 1,6 euros. Per tant és una inversió i no una despesa”.\n-L’hem sentit parlar, sobretot a l’inici de campanya del Xarxa llibres, de l’escolarització de 0 a 3 anys, de la promesa de menjador gratuït si es renova el Botànic… Creu honestament que a la gent que no té fills en edat escolar li importen molt estes coses a l’hora de votar? “Bé, hem parlat de tot el que hem fet i volem seguir fent, i jo estic segur que qualsevol persona se la societat valenciana, encara que no tinga fills sap que és millor que els menuts estiguen ben atesos…” -en este punt al Conseller li delaten els seus orígens de mestre i com si es tractara d’un repàs d’examen enumera àgil i concretament totes les xifres de nous llocs de treball de mestres, ràtios d’alumnes, escoles, etc., i conclou convençut: “...perquè tot açò, beneficia al conjunt de la societat i creem una joventut molt més crítica”.\n“Però també hem fet moltes coses per la gent que no té fills!” -exclama!- “Reducció llistes d’atur, dependència, reconfiguració model productiu, complementació de pensions i per tant són polítiques integrals que arriben al conjunt de la societat, però encara queda molt per i hi ha molta gent que no li ha arribat eixa millora en quatre anys i per tant per això necessitem quatre anys més per revertir més de 20 anys de polítiques contra les persones!” -conclou amb fermesa\n-Diuen que una imatge val més que mil paraules, vostés sempre han dit que són més del cara a cara altres candidats es fotografien davant dels anomenats “barracons”, ¿Quina opinió li mereix? “bé, puix que estan mentint molt i això crec que hauria de ser la línia més roja de qualsevol persona que es presente a una candidatura electoral. No es pot mentir a la ciutadania. I a més no només és mentida sinó que ells saben que és mentida perquè els hem contestat. De fet l’exemple més clar el tenim ací a la Plana Baixa. De 1600 xiquets i xiquetes en barracons quan vam arribar, ara mateix en queden 114 de l’escola Sarthou de Vila-real que l’adjudicació de l’obra ja està feta!”\n-La seua companya, Mònica Oltra, ha estat des del començament centre de moltes dianes polítiques però vosté tampoc s’ha quedat curt… – Marzà riu obertament i mou el cap assentint- Per què creu que tantes mirades han anat cap a vosté? “Jo crec que hem anat a transformar realment la societat valenciana i per això molts “privilegiats” han reaccionat d’una manera furibunda, però a poc a poc s’han anat calmant perquè després han vist que les millores eren per a totes les persones, un exemple, va ser la “tensió artificial” que es va crear a les escoles concertades quan vam entrar i amb el temps s’han adonat que no tenia cap raó, perquè, repetisc, fem les coses per millorar la veda de totes les persones”.\n-Ara toca fer promeses i defensar el programa per demanar el vot però, vosté, honestament ha fet la seua pròpia autocrítica a la gestió educativa i cultural? Clar, jo crec que hem fet moltes coses, però és cert que hi ha tantes!, tantes coses per fer que no hem pogut arribar a tot, en cultura per exemple hem augmentat molt consum i creació cultural però és que veníem del “no res” institucionalment i això ha costat. A més una de les coses que ha de ser clau per aconseguir arribar a tot, en tots els àmbits, és tindre més múscul, tindre més gent treballant a l’administració per a poder fer totes eixes polítiques i això en esta legislatura no ho hem pogut aconseguir, més enllà de tindre més professorat. Però falten moltes c-No podem acabar sense parlar dels Mestres.\n-Quan vosté va accedir a esta Conselleria eren molts els qui esperaven molt, per ser vosté qui és i per vindre d’on bé. Creu que ha estat a l’altura? Jo crec que sí! En la situació en la qual ens trobàvem hem aplacat la urgència i hem començat en el més important al tram final d’esta legislatura, hem revertit totes les retallades. El govern anterior va tirar al carrer a 4.000 mestres i professors, nosaltres en els mateixos recursos, el 2015 ja vam començar a contractar a més professors demostrant que era una qüestió de priorització política! i ara el que cal és anar al punt important, a allò que passa dins de l’aula, renovació pedagògica, innovació…!”\n– Per cert, Sr. Marçà, enyora xafar aula? Sí!! sí!! si!!! i m’agrada! -respon amb entusiasme vocacional de mestre convençut!- De fet quan visite centres és un dels moments més bonics!!! M’agradaria estar a l’aula, és cert! Però quan visite centres veig tot el que estem fent i això em reconforta!!! Ara en lloc de tindre 23 o 30 o 31, com he arribat a tindre, ara en tinc 700.000!!!!


Descobert un poble visigòtic del segle VII a Morella | EbreActiu.cat, revista digital per a la gent activa | Terres de l'Ebre...\nL’edifici principal data del segle VII i es creu que tenia 12 metres d’alçada segons els estudis realitzats. Aquest és un dels jaciments més importants d’esta època a tot l’arc Mediterrani\nEtiquetes Els Ports, Morella, Turisme\nAquest és un dels jaciments més importants d'esta època a tot l'arc Mediterrani\nEl jaciment visigòtic del Mas Sabater-Cantera de la Parreta de Morella va acollir el passat dijous 24 d'agost unes jornades de portes obertes a les quals van acudir més de 100 curiosos durant el matí. Aquestes jornades han estat organitzades per l'ajuntament de Morella i per l'empresa Arcillas Vega del Moll per a donar a conéixer aquest important jaciment, les restes de dinosaures que es troben en aquesta zona i la mateixa explotació minera que realitza l'empresa. La visita ha estat a càrrec de la gerent de l'empresa, María José Adelantado, els arqueòlegs Ramiro Pérez i José Manuel de Antonio i el paleontòleg José Miguel Gasulla.\nD'aquesta manera, la troballa que s'ha realitzat en aquesta zona tracta d'un assentament visigòtic de dues èpoques diferents. D'una banda, la part més àmplia del poblat es data al segle VII i compta amb un edifici central que es creu que tenia 12 metres d'altura. D'altra banda, hi ha una altra part de l'assentament d'origen andalusí.\nL'alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés, va assitir a les jornades i vha destacart que “es tracta d'una troballa molt important que dóna a conéixer més parts de la història de Morella”. A més, també va comentar que “la gent valora el patrimoni que té aquest territori i es veu quan s'organitzen aquestes visites i s'obté una resposta tan nombrosa com la que hem tingut”. Ripollés va aprofitar “per a agrair a l'empresa Arcillas Vega del Moll la seua implicació en l'organització d'aquestes visites i el seu treball amb les restes i troballes que es realitzen en la zona”. Cal recordar que la zona de la mina que explota aquesta empresa és on s'han trobat la majoria dels ossos de dinosaure a Morella. D'aquesta manera, l'alcalde va valorar “aquest treball tan rigorós que implica augmentar les dades per a conèixer la història de Morella”.\nLa Subdirectora de l'Institut Valencià de Conservació i Restauració de Béns Culturals (IVC+R) va assistir, també, al jaciment per tal de comprovar la importància d'aquesta troballa i els estudis que s'estan realitzant en aquesta zona. La zona del Mas Sabater-Cantera de La Parreta de Morella és on es van trobar les restes del Morelladon, una rèplica del qual està exposada actualment al museu de les Arts i les Ciències de València. Cal destacar que es tracta d'un jaciment de referència a la Comunitat Valenciana.


Holiday home Oreflak 63 A Oer Strand Ebeltoft Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Ebeltoft, no busqui més enllà de Holiday home Oreflak 63 A Oer Strand. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Oreflak 63 A Oer Strand, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal.lacions de barbacoa.\nL'ambient de Holiday home Oreflak 63 A Oer Strand es reflexa en cada habitació. aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, forn microones, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Ebeltoft, faci de Holiday home Oreflak 63 A Oer Strand la vostra llar.


Resistència sota la neu dels opositors ucraïnesos\nIANUKÓVITX CONTRA LES CORDES\nEls manifestants abandonen el bloqueig a la seu del govern però mantenen l'acampada i el desafiament\nANA LÁZARO BOSCH Kíev 10/12/2013 00:00\nHavia expirat l'ultimàtum de cinc dies que va donar el govern i les forces antiavalots de la policia van entrar ahir a la tarda al barri governamental de Kíev per desmuntar les barricades i emportar-se les tendes de campanya que hi havien instal·lat els manifestants. No va haver-hi resistència. Els activistes eren poc nombrosos després d'un dia sencer sota la neu a una temperatura de cinc graus sota zero. Els antiavalots no van tenir problemes per desallotjar les seus de la presidència i del govern. Els seus ocupants van dirigir-se a la plaça de la Independència, que ahir a la nit seguia -plena de gent- sent el centre neuràlgic de les protestes.\nPoc després de desmantellar les seus governamentals, les temudes forces especials -conegudes com els berkut - van entrar a la seu del partit Batkirsxina, la formació de l'ex primera ministra empresonada i líder opositora Iúlia Timoixenko. Armats i amb la cara coberta les forces de seguretat van escorcollar els locals i se'n van emportar grans quantitats de material informàtic. El líder del partit, Arseni Iartseniuk, va explicar que la situació era caòtica: "Han trencat les portes i tot el material està danyat". El ministeri de l'Interior va justificar l'atac al·legant una investigació per frau i abús de poder, el mateix càrrec pel qual Timoixenko va ser sentenciada a set anys de presó el 2011.\nA la plaça de la Independència, que ja s'ha guanyat el sobrenom d'euromaidan (en ucraïnès, maidan vol dir plaça ), la tensió era màxima: els manifestants sentien la presència de la policia darrere les barricadas i temien que l'atac pogués arribar en qualsevol moment de la nit. "No ens trauran de la plaça tan fàcilment -comentava un estudiant-, tinc una mica de por però sé que he de ser aquí. És la nostra última oportunitat".\nTambé a l'interior dels edificis que encara no havien estat desocupats es preparaven per resistir. A la seu de l'Ajuntament -encara en mans dels opositors-, un centenar d'activistes esperaven la intervenció policial protegint-se amb cascs i pals. "Nosaltres no atacarem, això és només per defensar-nos", comentava un jove militant del partit Batkirsxina. Amb ells només s'hi van quedar dos metges per ocupar-se de possibles ferits en cas d'una intervenció policial violenta. També la seu dels sindicats seguia ocupada.\nDes de la tribuna de la plaça, l'oposició va animar els manifestants a resistir. "Com més siguem, més aviat avortarem els plans de les autoritats", va proclamar el cap del partit UDAR i exboxejador Vitali Klitxkó. "Hem d'acabar amb el dictador", va afegir fent referència al president ucraïnès, Víktor Ianukóvitx. Klitxkó és un dels tres líders polítics que encapçalen el moviment opositor. Són heterogenis però tenen un objectiu en comú: aconseguir la dimissió del govern.\nVia oberta per al diàleg\nPoques hores abans d'ordenar el desmantellament de les barricades, el president Ianukóvitx s'havia mostrat obert al diàleg. A la pàgina web de la seva formació, el Partit de les Regions, anunciava que "una taula rodona pot ser una plataforma per a l'enteniment" i convidava els seus oponents a trobar "una solució de compromís". Els tres líders opositors van mostrar-se immediatament disposats a dialogar. Ianukóvitx no donava cap data concreta per a l'inici de les converses, però és el primer senyal des que van començar les manifestacions que indica que està disposat a escoltar les peticions de l'oposició de celebrar eleccions anticipades.\nJust avui serà a Kíev la cap de la diplomàcia europea, Catherine Ashton, per mirar de trobar una sortida negociada al conflicte que enfronta el govern i els manifestants, que van arrencar les protestes després que el govern ucraïnès rebutgés un l'acostament a la UE.\nAtacs informàtics a mitjans crítics i opositors\nEl diari ucraïnès en anglès Kyiv Post , font per als estrangers que aquests dies segueixen els esdeveniments al país, va patir ahir un atac informàtic. Segons va confirmar el seu editor, Christopher Miller, els servidors del mitjà van rebre un atac informàtic que va provocar-los problemes durant tot el dia. No es va poder confirmar la procedència de l'atac, tot i que alguns treballadors del mitjà asseguraven que provenia d'un ordinador amb una adreça IP de Rússia. La xarxa anava plena ahir a mitja tarda de denúncies als atacs que altres mitjans havien patit, com ara el canal de televisió ITV i el rotatiu Evening Kyiv . Totes aquestes pàgines estaven seguint en directe el desallotjament del barri governamental, així com els discursos dels líders opositors a la plaça de la Independència. En el moment de tancar l'edició, les pàgines web tornaven a estar en línia.\nUna vintena de morts en un atac a la capital de Somàlia\nLa UE esquiva la guerra comercial amb els EUA\nSabrià: "Dins d'aquest regne no hi ha futur"


Docència - UPF Sostenible (UPF)\nDocència i recerca/\nL'adaptació dels Objectius de Desenvolupament Sostenible a la UPF disposen d'una nova eina mitjançant les vuit fitxes docents (una per cada àmbit de coneixement) per treballar la Sostenibilitat Social, Econòmica i Mediambiental.\nFitxes docents per treballar la Sostenibilitat Social, Econòmica i Mediambiental:\nCiències del Llenguatge i traducció\nLa UPF considera que la docència és un dels àmbits fonamentals per conscienciar sobre temes de sostenibilitat i medi ambient. Amb aquest propòsit, des de fa anys s’estan implementant diferents assignatures transversals i cursos als diferents nivells formatius de la Universitat. Actualment, s’estan portant a terme les iniciatives següents:\nAssignatures impartides a graus\nAssignatura Environment, Society and Politics\nA la carrera de Ciències Polítiques i de l’Administració s’ofereix com a optativa l’assignatura Environment, Society and Politics. Impartida en anglès, explora de manera crítica les maneres en què les relacions de poder donen forma als canvis mediambientals actuals. S’hi discuteix com els ambients on vivim són producte de forces majors com el capitalisme, el colonialisme i l’imperialisme. Igualment, s’hi consideren els límits establerts en aquests projectes per part de la mateixa natura. Entre altres temàtiques, s’hi parla d’ecologia política, d’història del medi ambient i d’economia ecològica.\nL’objectiu del curs és ajudar els estudiants a entendre de manera crítica els canvis mediambientals al món. En acabar el curs, els alumnes haurien d’estar en disposició d’analitzar transformacions en el medi ambient i dur a terme petits projectes en aquesta àrea.\nAssignatura Geography, Environment and Sustainability\nEls estudiants de primer curs del grau en Global Studies tenen l’assignatura obligatòria Geography, Environment and Sustainability, en anglès, en què s’introdueixen els efectes de les forces globals per a l’economia i el seu impacte en diferents entorns, societats i cultures. Així mateix, se centra en la discussió sobre el canvi climàtic i el rol dels gasos d’efecte hivernacle en altres problemes mediambientals, incloent-hi la desforestació, el forat a la capa d’ozó i la salut dels oceans. A més, l’assignatura també explora les diferents representacions del món, tant des del punt de vista naturalista com de la sostenibilitat, des d’una perspectiva geogràfica.\nEl seu objectiu és introduir els estudiants en diferents perspectives, tot enfocant-les en relació amb algunes activitats com el turisme, el desenvolupament rural local o el citybranding. Aquestes temàtiques inclouen les interpretacions de les relacions històriques entre la natura i la cultura, l’espai i els paisatges a la literatura i les arts visuals o les reflexions filosòfiques sobre el saber geogràfic.\nAssignatura Communication and Interest Groups\nAquesta assignatura optativa i transversal a diferents carreres s’endinsa en l’estudi dels grups de pressió i com intenten influenciar al seu favor en les polítiques públiques, a través de l’activitat del lobbying. Tot i que no tracta de manera directa la sostenibilitat, Núria Almiron, la professora a càrrec del curs, ensenya als estudiants a fer un lobbying ètic i efectiu en temes d’interès per als alumnes, incloent-hi la sostenibilitat i el medi ambient. A partir d’aquesta assignatura, per exemple, un grup d’estudiants del campus del Poblenou va tirar endavant la iniciativa “Meet free Monday”, amb la qual proposen que els dilluns no s’ofereixi carn als menús de la Universitat, per conscienciar així els estudiants sobre els efectes nocius de la ramaderia intensiva per al planeta.\nSostenibilitat a les PACS\nPer motivar els estudiants a participar en activitats relacionades amb la sostenibilitat i el medi ambient, la Universitat ofereix la possibilitat de convalidar alguns actes per crèdits del Programa d’Activitats de Compromís Social (PACS). Engloba un conjunt d’activitats de caire social que es poden fer al llarg del curs i que, en el cas dels estudiants, permet el reconeixement de crèdits en funció de la durada i les característiques de les activitats realitzades. En aquesta categoria es troben activitats relacionades amb UPF Sostenible, com per exemple el Festival Internacional de Cinema de Medi Ambient (FICMA).\nAltres assignatures sobre sostenibilitat\nA més de les assignatures ja mencionades, dins el nou grau en Global Studies s’estan ideant diferents propostes d’assignatures optatives per als estudiants que s’instaurarien els pròxims cursos. Hi ha dues que tenen a veure directament amb la sostenibilitat. Per una banda, Qüestions Energètiques Globals, que pretén identificar i analitzar les qüestions ambientals i energètiques globals i aproximar-se als aspectes tècnics i sociopolítics debatuts en la discussió actual, així com analitzar les perspectives de futur i la seva influència en la societat. I, per l’altra banda, Principis, Valors i Reptes de la Sostenibilitat, que vol estudiar les relacions de l’ésser humà amb el medi natural a través dels processos històrics i els canvis culturals i de valors que impulsen el naixement del concepte de sostenibilitat, així com la representació social d’aquestes relacions i valors. A més, inclou qüestions com els desafiaments ètics als quals la idea de sostenibilitat s’enfronta en el terreny de la injustícia, la violència i la desigualtat en l’ecosistema planetari.\nFinalment, en altres assignatures de diferents graus com Ciències Polítiques i de l’Administració, la sostenibilitat té un paper secundari —en alguns cursos com Gestió Pública de tercer—, i també s’hi tracten temes com l’energia nuclear i els combustibles fòssils des del punt de vista del conflicte i l’economia, com per exemple a l’assignatura Història Econòmica. A més, en assignatures de l’àmbit de la comunicació, com a Periodisme o Publicitat i Relacions Públiques, sovint es dóna llibertat als alumnes perquè elaborin els seus plans de comunicació o articles amb temes que els resultin del seu interès. Així, el fet d’aconseguir un major impacte en l’àmbit de sostenibilitat en aquestes carreres podria revertir en una presència més important de la branca en aquests graus.\nAssignatures impartides en màsters\nAssignatura Critical Animal and Media Studies\nAquesta assignatura és optativa i es cursa al màster en International Studies on Media, Power and Difference. Amb un enfocament crític, incideix en com i per què els mitjans de comunicació i les estratègies comunicatives assignen diversos rols i valors a espècies no humanes dins la societat contemporània occidental, així com les conseqüències que això té per a les condicions de vida dels animals, tant humans com no humans.\nL’assignatura vol identificar els principals motius ètics involucrats en el tractament informatiu dels mitjans de comunicació, en referència a l’explotació humana d’altres animals i la natura. Dins el camp de la sostenibilitat, per tant, és molt interessant investigar com la societat percep les altres espècies del món, ja que això determinarà el seu posicionament i activisme envers la biodiversitat dels ecosistemes.\nEl mòdul BSM Inside s’imparteix conjuntament a la majoria dels màsters i dels programes de postgrau de la UPF Barcelona School of Management. Una de les seves competències fonamentals és el compromís ètic i la sostenibilitat, per tal de formar professionals amb capacitat de reflexionar sobre la racionalització i l’eficiència en l’ús dels recursos als projectes. S’hi transmet la importància d’actuar segons principis de responsabilitat social i ètica.\nPer això, al segon trimestre es fa l’assignatura Ètica i Sostenibilitat, que té per objectiu que els participants reflexionin sobre l’impacte ambiental, social i econòmic que es deriva de les seves decisions.\nAltres assignatures amb enfocaments sobre sostenibilitat\nAl màster en Història del Món, ofert per la Facultat d’Humanitats de la UPF, també es fa un especial èmfasi per identificar els grans problemes macrohistòrics de llarga durada com l’escalfament global. Per tant, els estudiants són capaços d’integrar coneixements i enfrontar-se a la complexitat de formular judicis a partir d’una informació que, sent incompleta o limitada, inclogui reflexions sobre les responsabilitats socials i ètiques vinculades a l’aplicació dels seus coneixements i judicis.\nEl nom complet del projecte és “Canvi climàtic, negacionisme i comunicació d’influència. Discurs i estratègies dels think thanks a Europa”. Es tracta d’un programa estatal d’investigació, desenvolupament i innovació orientat als reptes de la societat, emmarcat al Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación 2013-2016. Hi ha un total de nou investigadors implicats de diferents universitats a escala nacional i internacional, i la seva investigadora principal és Núria Almiron, professora de la UPF.\nJohn Hopkings Public Policy Center\nAquest centre d’investigació, que també ofereix un màster en Polítiques Públiques vinculat a la Universitat Pompeu Fabra i a la Universitat Johns Hopkins, té com a objectiu ensenyar i investigar en ciències socials, polítiques i governança. De manera tangencial també toca temes de medi ambient com a condicionant ambiental, per exemple aplicat a la salut de les persones i com gestionar-ho des de l’àmbit públic (amb investigadors pioners en aquest àmbit com Joan Benach). Entre les seves línies d’investigació es troba la qualitat de vida, les poblacions saludables i el canvi climàtic.\nCentre d'Estudis UPF sobre Sostenibilitat


Tertúlies literàries |\n18/1/2019 a les 13:26admin\nClubs de lectura infantil: Llegim contes en veu alta\nActivitat de suport a la lectura per infants de primer i segon de primària que es desenvolupa a través de la narració de contes i la lectura compartida en veu alta. La lectura en veu alta facilita la comprensió lectora, ajuda al fet que els textos siguin més atractius, a fer-los més entenedors i a desenvolupar tècniques d’expressió oral de primera necessitat.\nL’activitat és de periodicitat mensual i se celebra el darrer dilluns de cada mes a la Biblioteca Llefià – Xavier Soto.\nCal inscripció prèvia i està dirigida entre 6 i 8 anys.\nSon trobades on un grup de persones, guiades per un moderador/a expert, comparteixen les experiències i les opinions que els ha provocat la lectura d’un mateix llibre, prèviament seleccionat i proporcionat a cada un dels participants per part de la biblioteca. Aquesta activitat està pensada per a totes aquelles persones que els agradi llegir, descobrir nous autors i lectures, i establir debat al voltant de les diferents opinions i punts de vista.\nBiblioteca Can Casacuberta dimecres, a les 11 h.\nBiblioteca Can Casacuberta dimecres, a les 18 h.\nBiblioteca Lloreda dijous a les 18.30 h.\nBiblioteca Llefià dijous a les 18.30 h.\nBiblioteca de Sant Roc dilluns a les 17.30h\nEn català llegim i parlem. Iniciació a la lectura i a la conversa en català\nSón trobades literàries en català dirigides per voluntaris lingüístics que actuen com a moderadors de grup. Tenen l’objectiu de fomentar l’ús del català d’una manera lúdica a través dels llibres i estan adreçades fonamentalment a persones que no tenen l’hàbit de llegir en català o que volen millorar el seu nivell. Per aquesta raó s’utilitzen les anomenades lectures fàcils, una col·lecció d’obres de fàcil comprensió que es proposen i es proporcionen als participants des de la biblioteca.\nBiblioteca Can Casacuberta dimarts a les 10.30 h.\nBiblioteca Canyadó i Casagemes Joan Argenté Dilluns a les 18 h.\nBiblioteca Lloreda dimecres a les 16h.\nBiblioteca Pomar dimecres a les 15.30 h.\nBiblioteca Llefià divendres a les 18 h.\nBiblioteca Sant Roc Dijous a les 17.30 h.\nTertúlies en anglès, English book club\nSón trobades literàries en anglès on un grup de persones, guiades per un moderador/a expert, comparteixen les experiències i les opinions que els ha provocat la lectura d’un mateix llibre en llengua anglesa, prèviament seleccionat. També s’hi debaten temes d’actualitat d’interès general. Aquesta activitat està pensada per a totes aquelles persones interessades en la lectura i el debat en llengua anglesa.\nBiblioteca Can Casacuberta dimecres a les 19 h.\nBiblioteca Canyadó i Casagemes Joan Argenté Dissabte a les 11 h.\nLes e Tertúlies / Fòrum\nPrograma de tertúlies temàtiques que combina i connecta les trobades literàries amb altres disciplines de l’àmbit de la cultura i el patrimoni badaloní.\nFilmets Xerrada Nadal Biblioteca i salut


El tinent de batle d'Hisenda de Cort, citat pel cas de la Policia Local\nJulio Martínez haurà de testificar davant la jutgessa el dia 30\nENRIC BORRÀS Palma 22/04/2014 18:38\nLa jutgessa Carmen González ha citat el tinent de batle d'Hisenda de Cort, Julio Martínez, perquè testifiqui sobre el cas en què s'investiga la manipulació de les oposicions a oficial de la Policia Local de Palma. Martínez, que també és portaveu de l'equip de govern, haurà de declarar el dia 30. La jutgessa ja havia citat, aquest pic com a imputada, la regidora de Funció Pública de Cort, Irene San Gil.\nA causa del seu càrrec a Hisenda Martínez també presideix l'Institut Municipal d'Innovació -l'antiga Empresa Municipal d'Informàtica-, que hauria de gestionar el correu electrònic de la Policia Local. La jutgessa investiga la filtració de les preguntes de l'examen d'oficial a través de comptes de correu electrònic de la institució.\nLa titular del Jutjat d'Instrucció número 12 de Palma, Carmen González, investiga el cas des de finals de l'estiu passat i considera que hi ha indicis que s'han pogut cometre delictes en el concurs oposició convocat per cobrir 14 places d'oficial de la Policia Local de Palma. I, per ara, els indicis apunten contra l'exdirector de Seguretat Ciutadana de l'Ajuntament de Palma Enrique Calvo i l'excap de la Policia Antoni Vera, ambdós alts càrrecs dimitits per la seva vinculació amb l'escàndol.


El bloc d'Assumpció Vila: les sèquies i els recs, un patrimoni cultural\nPublicat per Assumpcio Vila a 22:50\nM'ha agradat molt el video del recorregut de la sèquia Vinyals. Felicitats per la feina feta Asumpció!.\n4 d’abril de 2010 a les 10:15\nGràcies Anna. El vídeo és molt casolà, però es veuen bé els bagants i les petites obres de la sèquia. A més vaig comptar amb l'ajuda de Jordi Barrera, el qual em va obrir el molí de Bordils i la caseta de derivació del rec de Juià. La Sèquia vinyals era molt desconeguda i ara potser ho és menys. tens tota la raó quan dius que s'han de considerar patrimoni cultural.\n5 d’abril de 2010 a les 10:03