Candidats al lloc de Schalke04\n26 de febrer de 2021 26 de febrer de 2021\nCom ja bé vam comentar fa uns dies, l'equip Alemany sembla que està en la necessitat de vendre el seu lloc en la màxima competició europea. Per a poder mantenir a l'equip de futbol, el qual està tenint una molt mala ratxa en la Bundesliga, s'estarien veient obligats a sacrificar l'equip de League of Legends.\nDesprés de la notícia diversos equips de ERL s'han començat a interessar pel cas. Es rumoreja que aquests equips estarien interessats:\nInvestigant una mica més trobem que el CEO de BDS és Patrice Ballo de Spoelberch. Patrice i la seva família són amos de molts grups d'inversió i recentment han invertit molt en tecnologia mèdica, entre altres coses. Team BDS té el suport per a prendre el lloc, ja que han pujat al cim de diversos jocs en poc temps, principalment adquirint els seus equips a principis de 2020, el que suggereix hi ha hagut una inversió significativa per a adquirir els millors jugadors.\nCrec que l'obstacle més gran que haurà de superar BDS per a ocupar el lloc del Schalke04 és la seva curta edat. Com una nova organització en el panorama dels esports electrònics sense un historial provat, la LEC pot qüestionar les intencions darrere de la compra i rebutjar la sol·licitud.\nL'organització de Giants no és aliena als esports electrònics i l'escena europea de LoL, ja que es va formar per primera vegada en 2012 i va competir a la LCS EU fins a 2019. Els gegants encara competeixen a la Superliga LVP. Actualment es troben en el cinquè lloc juntament amb altres 3 equips i estan molt a prop dels playoffs.\nAmb 350.000 seguidors al seu Twitter en espanyol i 24.000 en el compte en anglès, són un dels equips europeus més grans de tots els esports electrònics. Els seus patrocinadors són marques reconegudes a tot el món, com Nike, KitKat i, òbviament, Vodafone, per la qual cosa la inversió aquí és per a poder pagar el lloc de LEC.\nDe tots els equips que podrien ocupar el lloc del Schalke04, crec que Giants donaria un gran impuls a la LEC, ja que tenen l'historial i els fanàtics per a ser una veritable addició a la lliga.\nEquip que va ser rebutjat del procés de franquícies, Unicorns of Love podria tenir una altra oportunitat de participar en la LEC. Des de llavors, UoL ha estat dominant la CIS classificant-se per al Mundial tant en 2019 com en 2020. Clarament, són molt millors que els altres equips de la LCL i mereixen l'oportunitat de demostrar la seva vàlua enfront d'una millor oposició.\nÉs cert que Unicorns of Love no té la mateixa presència a les xarxes socials d'un equip com Giants, però molts fanàtics de League of Legends es veurien atrets en veure que un equip que ja ha estat en la màxima competició europea torna al seu lloc.\nEncara que no és 100% segur que intentin comprar la plaça, ja que UoL ha concentrat la major part del seu creixement en l'escena dels esports electrònics mòbils recentment i és possible que no vulgui arriscar la gran inversió que requereix l'espot de LEC.\nNomés he aprofundit en algunes de les possibilitats més realistes, però, per descomptat, hi haurà organitzacions que ningú vegi venir. Podria unir-se un nom important de l'escena CS: GO o Dota? Na'Vi, Alliance, Team Secret? Què hi ha de portar un equip d'una lliga regional? LDLC, Mouz, Penta, SuperMassive? Òbviament, existeix la possibilitat que una organització de renom com FaZe pugui intervenir i prendre el lloc també.\nEn conclusió, pot ser que això sigui una mica anada d'olla, ja que tampoc està confirmat al 100% que l'equip alemany estigui buscant vendre el seu lloc. En qualsevol cas estàs convidat a dir-nos la teva opinió en la caixa de comentaris.\nCom ja bé comentem fa uns dies, l'equip Alemany sembla que està en la...\nUZI oficialment surt de RNG\nEl 22 de febrer Uzi ha anunciat en Weibo que deixa oficialment RNG i es...\nSchalke04 tracta de vendre la seva plaça de LEC\nEl mitjà de comunicació francès L'Equipi especula el cas en aquest articulo. El club de...\nCanvi sorpresa en Astralis\nDesprés de la mala ratxa de Astralis i el mal rendiment Nukeduck del midlaner de l'equip...\nCzekolad a LEC de la mà d'Excel Esports\nEs confirmen les fonts, el central polonès entra a les files d'Excel Esports. Czekolad...


Badanotis :: Badalona aposta per una mobilitat urbana més sostenible basada en el transport públic i en el foment de mitjans de transport menys contaminants\nMés transport públic circulant pels carrers de Badalona, i menys presència del vehicle privat. Badalona aposta per una mobilitat urbana més sostenible que també fomenti l'ús d'altres sistemes de transport privat o col·lectiu menys contaminants. Aquests són alguns dels principis que el regidor d'Espais Públics i Mobilitat, Javier López, ha defensar a les II Jornades de Mobilitat Sostenible que s'han celebrat a Madrid.\nAquestes jornades han reunit a regidors i tècnics de mobilitat d'A Coruña, Badalona, Barcelona, Cadis, Madrid, Oviedo, Pamplona, Santiago de Compostel·la, Saragossa i València. Tots els municipis han compartit l'objectiu de canviar la mobilitat actual i treballar per una mobilitat més sostenible d'acord amb els principis signats a París per frenar el canvi climàtic.\nLes línies generals dels treballs portats a terme durant la trobada van ser: millorar la qualitat de l'aire amb la creació i posada en marxa de protocols contra la contaminació; apostar pel transport públic i fomentar l'ús de transports menys contaminants; col·laborar en la creació d'ordenances comuns; i, finalment, desenvolupar xarxes de suport mutu a favor d'una transformació del model urbà cap a un model més habitable\nEl regidor d'Espais Públics i Mobilitat, Javier López, ha manifestat que "Badalona ha d'apostar per una mobilitat sostenible i per això vol fer seus els canvis que les ciutats més importants d'Europa estan començant a aplicar per mantenir uns bons nivells de qualitat de l'aire".\nLa filosofia de treball que ha unit als participants de la jornada ha estat: tenir ciutats dissenyades a una escala més humana, més justa i eficient, on es superi l'actual desproporció entre l'espai destinat als cotxes i el reservat a les persones; gaudir d'una ciutat saludable on es respectin els compromisos legals d'emissions contaminants; garantir una ciutat segura, amb menys accidents de trànsit; i, finalment, gaudir d'una ciutat més amable i habitable. Els municipis han fet una crida a totes les administracions per sumar-se a aquests objectius.


València celebra el Dia Internacional de l'Escriptor Perseguit - País del mar\nInici / BARBARIA / València celebra el Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit\nBARBARIA BARCELONA INTERNACIONAL LITERATURA LLENGUA VALÈNCIA\nPublicat en\tNovembre 14, 2018, 1:35 pm\nValència participa per primera vegada en aquesta celebració del 15 de novembre amb l’artista ecuatoguineà Ramón Esono, perseguit, exiliat i empresonat pel seu activisme contra la dictadura del seu país. València, que s’ha unit a la federació catalana PEN, vol ser també Ciutat Refugi d’escriptors, escriptores i artistes perseguits.\nEl dijous 15 de novembre se celebra el Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit, una jornada de defensa de la llibertat d’expressió i de reconeixement a aquells homes i dones perseguides, detingudes i sentenciades per la seua activitat creativa.\nEn aquest sentit, el PEN Català, presidit per l’escriptora valenciana Àngels Gregori, celebra un any més aquesta jornada reivindicativa i d’homenatge a l’art censurat, perseguit i empresonat amb actes a Catalunya, IIles Balears i País Valencià. Les activitats s’inicien a Barcelona, el 14 de novembre, en la Plaça del Rei, amb la lectura de textos de defensa de la llibertat creativa i la participació d’associacions i entitats unides en la lluita contra la censura i la persecució d’autores i autors.\nEl dijous 15 de novembre València serà per primera vegada seu de la celebració del Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit del PEN Català. Serà en el Centre del Carme, a les 19.00 hores, i comptarà amb la participació de l’escriptor i dibuixant de Guinea Equatorial, Ramón Esono Ebalé, la presidenta Àngels Gregori, el vicepresident del PEN en el País Valencià, Manolo Gil, l’editora Laura Huerga i el dibuixant Elías Taño.\nAquest acte, sota el títol Censura! Censura! Censura! Creadors per la Llibertat d’Expressió, vol ser un homenatge a l’artista ecuatoguineà que ha patit persecució, censura i empresonament pel seu activisme contra la dictadura que governa el seu país. Segons explica l’editor Manolo Gil, la lluita de Ramón Esono és la nostra lluita. “Va estar exiliat del seu país entre 2011 i 2017, i al seu retorn va ser detingut i empresonat en la presó Black Beach de Malabo, acusat de falsificació i blanqueig de capitals”.\nEl dibuixant va quedar lliure de càrrecs i després de sis mesos del judici va ser posat en llibertat el passat mes de març. Des del seu exili, no va cessar en la lluita de denunciar la situació del seu país amb el blog ‘Les Bogeries de Pernil i Formatge’ i amb el còmic ‘El malson d’Obi’. Ara, Esono està a l’espera de l’edició de la seua primera novel·la gràfica.\nManolo Gil destaca el coratge dels creadors que plasmen el seu activisme en l’art, que escriuen, pinten o dissenyen per a denunciar les desigualtats i les injustícies. Des del PEN “volem denunciar la persecució d’escriptors de tot el món com a conseqüència de les seues paraules i creacions”.\nValència, ciutat refugi per a escriptors perseguits\nUn altre aspecte destacable que aporta Manolo Gil és la decisió que València puga convertir-se en Ciutat Refugi per a escriptors i creadors perseguits, sumant-se a altres ciutats europees com Barcelona, que és membre de la xarxa internacional de ciutats refugi ICORN. La federació catalana del PEN Internacional assumeix des de fa deu anys la responsabilitat en l’acolliment dels escriptors perseguits.\nFont:Diario 16 Foto:Facebook\nÀngels Gregori Barcelona Ciutat Refugi El malson d'Obi Elías Taño Guinea Equatorial Laura Huerga lluita Manolo Gil PEN PEN Català persecució Ramón Esono Ebalé


Carlos Sainz guanya el seu tercer Dakar - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl pilot madrileny manté a ratlla Al-Attiyah, segon, i Peterhansel, tercer, per endur-se el primer Dakar disputat a l'Aràbia Saudita\n17/01/2020 - 09.05 Actualitzat 17/01/2020 - 22.46\nCarlos Sainz (Mini) s'ha adjudicat el ral·li Dakar per tercera vegada a la seva carrera. El pilot madrileny ha conservat en l'última etapa de la prova l'avantatge sobre Nasser al-Attiyah i Stéphane Peterhansel, que han acabat segon i tercer, respectivament. Sainz torna d'aquesta manera al lloc més alt del podi després de conquerir les proves del 2010 i del 2018.\nSainz i el seu copilot, el català Lucas Cruz, no han pres riscos en la dotzena i última etapa, que s'ha emportat Al-Attiyah. El pilot qatarià, campió en la passada edició, ha assegurat així el segon lloc davant d'un Peterhansel que, tot i guanyar quatre etapes, tantes com Sainz, no ha pogut optar al triomf final.\nFernando Alonso ha acabat tercer en l'última etapa i marxa amb bones sensacions en la seva estrena al Dakar, al costat de Marc Coma. Amb tot, el bicampió de Fórmula 1 no ha pogut acabar en el top 10 a la classificació general i ha ocupat la 13a plaça final. El millor pilot català ha estat Nani Roma, que ha ocupat la 16a plaça a la classificació general definitiva.\nEl Dakar de l'Aràbia Saudita abaixa el teló


El Cadí La Seu supera el Gran Canària (73-72) i serà equip d'elit una temporada més — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Cadí La Seu supera el Gran Canària (73-72) i serà equip d'elit una temporada més\nCadí La Seu 2011-12 - Adrianne Ross\nEl Cadí La Seu ja és oficialment equip de Lliga Femenina per a la temporada 2012-13, després del nou triomf sobre el Gran Canària (73-72). Amb aquest resultat, les urgellenques ja han aconseguit matemàticament la permanència a l'elit, quan encara resten set jornades. Ara mateix es mantenen sisenes, a prop dels llocs de playoff, amb un balanç d'11-8.\nTot i patir fins a l'últim segon, el Cadí va fer valer l'avantatge obtingut al primer quart (23-10). La distància es va mantenir quasi intacte als dos períodes següents, amb 62-50 a deu minuts del final, però les canàries van reaccionar i van estar a punt de capgirar el marcador. L'entrenador, Andreu Bou, celebrava la victòria tot i criticar l'actuació arbitral.\nAdrianne Ross va ser novament la màxima anotadora amb 19 punts, mentre que Cristina Garcia en va fer 16. Bou destacava l'esforç fet per superar la defensa visitant.\nAbans d'aquest partit, el Sedis La Seu va perdre amb l'Hospitalet, també per un resultat ajustat (78-81). Amb aquest resultat, el sènior masculí és onzè del grup C de la Lliga EBA, just per damunt del conjunt riberenc, amb un balanç equilibrat de 9-9.


Un estiu més amb les Tardes Esportives de Tecnificació | FC Martinenc\nInici » Noticies » Club » Un estiu més amb les Tardes Esportives de Tecnificació\nLes coses que funcionen, per què canviar-les? El Martinenc tornarà a repetir un estiu més la fórmula que tant èxit li ha donat els anys anteriors i programarà pel proper mes de juliol una nova edició de les Tardes Esportives al Guinardó. Enguany, les Tardes Esportives de Tecnificació tindran lloc entre el 27 de juny al 29 de juliol i estaran dirigides pels nens i nenes de 4 a 16 anys.\nFutbol, bàsquet i hoquei patins, i aquest any amb la novetat del hip-hop, seran les activitats dirigides als mes petits, i a més amb un preu totalment anticrisi; només 59 euros per a tots els jugadors/es del Martinenc, socis del CEM Guinardó o tots aquells que també estiguin inscrits al Campus Olimpia, i 69 euros per a tota la resta.\nLes Tardes Esportives de Tecnificació, que són un complement del Campus Olimpia que també organitza el Martinenc durant el matí, té com a objectiu donar als nens del barri una opció d’oci més en aquestes setmanes sense activitats lectives ni esportives. Perquè per molt estiu que sigui, fer esport i estar amb els amics sempre és important.\nPodeu apuntar-vos a partir d’avui a les Oficines del Club.\nTotes les tardes d’estiu el millor esport amb amics al FC Martinenc!\nApunta’t a les Tardes Esportives de Tecnificació!


"La Joia, l'Elegància i la Il·lusió d'AIN" | ARA Multimèdia\nTorna un any més la campanya del Globus Solidari al Tirisiti. "Tres àngels", com diuen des d'AIN, que col·laboren perquè cada any l'Associació d'Integració del Xiquet d'Alcoi tinga un ingrés que ajude en el seu treball. Són "la Joia, l'Elegància i la Il·lusió" d'AIN.\nLa Dependent, la Joyería Garrido i Fernando Cano s'uneixen cada any per a col·laborar en la campanya del Globus Solidari, i ja van 8 anys. Tots els assistents al Tirisiti poden comprar un dels Globus al preu de 5 euros, i els beneficis són per a l'Associació de la Integració del Xiquet, AIN. El seu president Juan Ruiz assegura que són tres àngels, "la Joia, l'Elegància i la Il·lusió d'AIN". En el vídeo, podeu escoltar a tots els involucrats en aquesta campanya: Juan Ruiz, president d'AIN, Joanfra Rozalen de La Dependent, Juanjo Garrido per la joieria, Santi Cano per la tenda Fernando Cano, i l'excel·lent venedora de globus.


Fem la Terra nudista!\nCIÈNCIA DE POT. Les meves vacances no han estat vacances. He tornat més enfadat que abans de marxar. Vaig tenir la mala idea d’obrir el "Twitter", per descansar, em vaig dir, i canviar la ciència per la política. Després d’un parell de Twitts de Donald Trump negant del canvi climàtic, cridava com un Yeti descontrolat: Calli! Quan parli de l’escalfament global, calli!


Importar portals | Coladepez\nFecha de publicación original: 20 abril, 1999\nAllà on no hi ha pa tot és renou\nÉrem pocs i ara importem portals. Retevisión, el segon operador de telecomunicacions de l’estat espanyol, acaba de concretar un acord amb el buscador dels Estats Units Excite per elaborar un versió espanyola d’aquest portal. D’aquesta manera, segons Retevisión, els 12.000 abonats a Iddeo, el seu servei de connexió a Internet, per fi sabran per on entrar a la Xarxa. Lamentablement, la informació sobre aquest acord no deia res sobre com s’ho feien fins ara aquests pobres internautes per descobrir les meravelles del ciberespai. Per a orientar-los, Retevisión i Excite han muntat una operació de 10 milions de dòlars (18 milions d’euros). Si hi unim la compra d’Olé per Telefónica i les presentacions de Yahoo! i Altavista en castellà, tot sona a tret de sortida estrepitós de la gran campanya dels portals a Espanya. El que és interessant d’aquesta carrera és que comença just quan als Estats Units s’està discutint sobre el seu possible acabament. La discrepància de parers (i d’inversions) ha de pertànyer a l’àmbit de la fam històrica que els països que porten cert retard respecte de la gran superpotència arrosseguen.\nCom em deia un amic de Washington l’altre dia, sempre disposat a flirtejar amb la borsa de valors, si hom li vol seguir la pista a la comunitat inversora a Internet, el millor que pot fer és comprar loteria. Fa un parell d’anys el tot o res depenia del “push” (recordeu el PointCast?), abans es jugaven els calés a favor del contingut protegit pel dret de propietat intel.lectual (i així els va anar al New York Times i al Washington Post, entre d’altres), ara és el torn de la venda directa i els portals. I aquesta darrera opció, com dic, ja és a la picota. El meu amic oblidava l’experiència de Time Warner, que va fer un portal abans que a ningú se li hagués acudit la parauleta, i va descobrir que el filó d’aquesta magna corporació era inferior al dels noms que s’aixoplugaven sota el seu paraigua. Cosa semblant li va passar després a la Disney i al seu servei go.com, els usuaris del qual se n’anaven ràpidament cap a ESPN, ABC News o els estudis Disney, i a partir d’allí a pastar pels prats digitals del ciberespai. El portal retenia menys que un nadó.\nAra, davant l’eluvió de dòlars que s’ha mogut els darrers mesos al voltant d’aquests nucleadors de serveis, el debat sobre el seu futur ha revifat de nou i el saldo és, com a mínim, dubtós. El motius ja els apuntava en un editorial anterior (D’on venen els portals?). Els portals viuen fonamentalment dels nouvinguts, del fet que ningú no els explica com canviar l’adreça d’inici del navegador i d’una suma de serveis que mai arriben a lluir prou com per quedar-se a viure amb ells. Però, per sobre d’aquestes consideracions que poden semblar conjunturals ja que tot és manifestament millorable, els portals no resolen la qüestió de fons, que és la de la generació de continguts originals. I en aquest sector és on ara està començant a tenir lloc una batalla interessant als Estats Units.\nJerry Yang, un dels dos fundadors de Yahoo!, ha encunyat un nou mot que, segons ell, definirà la política de la seva empresa i dels portals que vulguin sobreviure els propers anys: “llocs enganxosos”. I l’adhesiu l’està cercant en els mitjans de comunicació digitals amb informació pròpia i amb serveis especialitzats, sobretot dedicats a comunitats locals. No només es tracta d’incrementar el tràfic cap a ells, sinó d’invertir en els esforços que fan per reforçar (clientelitzar) els acords. L’estratègia és clara: hibriditzar el portal fent més estretes les relacions amb comunitats virtuals. Això significa, per descomptat, un estímul fort pels creadors de continguts, els quals poden veure recompensats els seus esforços en establir una aliança amb aquestes plataformes.\nMentrestant, Retevisión inverteix 1.500 milions de pessetes per posar en marxa el portal amb Excite. Ja sé que la pregunta és retòrica, i fins i tot extemporània, però… On quedaran els continguts digitals generats en castellà –o les altres llengües constitucionals?? Amb aquests diners a la mà, hom s’imagina (sí, ja ho sé, de vegades la febre no deixa veure la ratlla de l’horitzó clarament i ens posem a imaginar bajanades) que, si passessim el rasclet pel ciberespai espanyol, ens quedaríem amb prou llocs a les alforges i amb prou diversitat com per confeccionar un portal com déu mana. I, continuant amb aquest compte, hom pensaria que amb aquella inversió es resoldrien alguns dels problemes estructurals que afecten la indústria incipient de serveis digitals en el nostre país, com el de la inversió de risc. Finalment, abans que es trenqui el càntir, podríem pensar que després d’un exercici de caça i captura de serveis propis a Internet com aquest, Espanya quedaria en molt bon lloc per apropar-se a l’Amèrica Llatina a través d’una indústria, d’una economia, basada en la llengua.\nPerò els contes són contes. Els executius que juguen a Internet continuen lligats, i ben lligats, als esquemes de sempre. Per a ells, no hi ha res com quatre centres d’emissió, pocs i escollits, (escalables, això sí, en correspondència amb una economia de gegants) perquè la resta de la humanitat es comporti com a audiència i escolti. Els que han tingut l’oportunitat d’observar com els seus fills juguen amb la Xarxa s’han adonat que la paraula clau és “clientelització” (bé, de fet ells parlen de “personalització”), amb la qual cosa li donen un aire humà, local, al portal. Sembla difícil convèncer-los, per ara, que Internet mai no es reduirà a un grapat de portals i que aquests en darrera instància dependran d’aquells que elaborin contingut original per a la Xarxa. I que els internautes viuran en un estat d’infelicitat feliç perpètua, cercant continguts a partir de les seves pròpies experiències i no de les indicacions dels que els les volen oferir en un paquet ben embolicat. El problema és que, fins que no s’adonin d’aquesta veritat simple, construiran autèntiques catedrals digitals del malbaratament i, de passada, deixaran panteixant una indústria que els necessita com el mannà del cel.


14. 19/06/1973 Planas-Farreras - Epistolari Francesc Farreras i Duran – Joan Planas i Martí (1970-1977)\nCarta de Joan Planas i Martí a Francesc Farreras i Duran (Barcelona, 19/6/1973)\nEstimat Paquito: Vaig rebre juntes les teves cartes del 7 i 8 de juny.\nAquestes ratlles tenen per objecte el donar fe del fet de que he fet entregar a Correus un exemplar del llibre “Les Planes”, que trameto per via aèria i certificat. És la tercera vegada que’l trameto, i si a la tercera va la vençuda, espero que arribarà feliçment a destí.\nJa veuràs que la impressió de l’Antoni sobre el llibre és excessivament benèvola. Si hagués pensat en un treball per a llançar al públic, en primer terme hauria fet una cosa més cuidada i, després, ho hauria enfocat d’una manera molt distinta.\nFa pocs dies vaig dinar en un restaurant instal·lat a la finca “Les Brucardes”, del terme de Sant Fruitós de Bages. Des d’aquella altura, contemplàrem a plaer, a l’altra banda del riu, la casa i finca de les “Gèneres”, la qual, si no vaig equivocat, era teva. Aquesta circumstància feu brollar el teu nom en la nostra conversa i em va donar ocasió d’explicar a la gent jove de la meva família unes quantes coses sobre la teva persona. No sé si et xiularen les orelles!\nEl llibre de l’Antoni sobre Turisme és magnífic, i ha estat oportuníssim. Per desgràcia, la història d’aquest país solament la coneixem els qui tenim els cabells blancs i l’esquena plena de xacres. La joventut es creu que’l món va començar l’any passat i cal fer-l’hi entendre que fa molts anys que dóna voltes. Celebraré molt que’ls projectes que m’anuncies es portin a cap.\nDe Josep Ma, trobaràs en el llibre meu alguna cosa. M’han dit, per un parell de conductes, que està a punt de publicar-se una àmplia biografia seva. Veurem si serà així.\nLa meva muller m’encarrega us saludi, en nom seu, a la teva esposa i a tu. Per compte meu, va una forta abraçada.


La tardor dels antiherois — Ajuntament de Roses\nLa tardor dels antiherois Els diumenges d'aquesta tardor són dels antiherois. A la Ciutadella de Roses, tots els diumenges dels mesos d'octubre i novembre, es podrà gaudir de la visita guiada teatralitzada que més èxit va tenir aquest estiu, “Els antiherois de la Ciutadella”. Quatre personatges una mica irreverents, explicaran als assistents el seu peculiar punt de vista i amb un toc d'humor, la història d'aquest indret tan enigmàtic. http://www.roses.cat/noticies/la-tardor-dels-antiherois http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\nEls diumenges d'aquesta tardor són dels antiherois. A la Ciutadella de Roses, tots els diumenges dels mesos d'octubre i novembre, es podrà gaudir de la visita guiada teatralitzada que més èxit va tenir aquest estiu, “Els antiherois de la Ciutadella”. Quatre personatges una mica irreverents, explicaran als assistents el seu peculiar punt de vista i amb un toc d'humor, la història d'aquest indret tan enigmàtic.\n03/10/2016 20:37 -\nUna visita teatralitzada familiar que no deixa indiferent ningú i que ofereix una manera amena i lúdica de gaudir del patrimoni pensada per a petits i grans. A partir del 9 d'octubre i fins al 26 de novembre es podran veure els antiherois, cada diumenge de 11h a 12h en francès i de 12.30h a 13.30h en català i castellà.\nL’activitat té un preu de 10€ per persona i pels menors de 7 anys és gratuïta (inclou copa de cava al finalitzar la visita). Cal reserva prèvia enviant un correu a patrimoni@roses.cat o trucant al telèfon 972151466.


Els teatres de Lloret de Mar i Blanes acullen un total de 36 espectacles aquest semestre - El Gerió Digital\nEls teatres de Lloret de Mar i Blanes acullen un total de 36 espectacles aquest semestre\nArribaran el musical 'T'estimo, ets perfecte, ja et canviaré' i la premiada 'Pegados'\nDimecres, 29 de gener de 2014 15:21h\nUn moment de la presentació de la programació del Teatre de la Costa Brava Sud © ACN\nACN / La Selva / Blanes\nEl Teatre de la Costa Brava Sud és un projecte que neix de la unió de les programacions de les sales públiques de Lloret i Blanes (Selva). Aquest matí, s'ha presentat la segona programació que ideen conjuntament. Per als propers sis mesos, s'han programat fins a 36 espectacles que es podran veure als teatres de les dues localitats. Entre les produccions destaca el musical 'T'estimo, ets perfecte, ja et canviaré' i 'Pegados', guardonades als Premis Butaca i Mas de les Arts Escèniques. Com a novetat, s'ha presentat l'Espai Lloret Off, una iniciativa que neix amb la voluntat de portar teatre a escenaris singulars de la població i captar nous públics. La programació conjunta de les dues sales, que s'ha presentat aquest dimecres a Blanes, preveu un total de 36 espectacles, entre propostes professionals, familiars i locals.\nD'entre les deu produccions que composen la programació professional destaca la presència de tres musicals. Un d'ells és 'T'estimo, ets perfecte, ja et canviaré', que es podrà veure l'1 de febrer a Lloret, obrint la programació de l'escena professional. Protagonitzat per Mercè Martínez i dirigit per Elisenda Roca, ha estat considerat com un dels musicals de referència de la passada temporada a Barcelona i va ser Premi Butaca al millor musical l'any passat.\nEl 25 de maig a Blanes es podrà veure un altre muntatge musical: 'Pegados', dirigida per Víctor Conde i protagonitzada per Xènia Reguant i Ferran González, que va ser reconeguda amb els guardons a la millor composició musical, a la millor actriu musical i al millor musical als Premis Butaca 2010 i dos Premis Max de les Arts Escèniques l'any 2011.\nLa tercera aposta pel musical és 'Song, Swing', que es representarà a Blanes el 25 d'abril. També destaca en l'àmbit de la música i la dansa l'espectacle de dansa 'Cube'(14 de febrer a Blanes), a càrrec de Kulbik Dance Company, guanyadors del programa televisiu 'Tu sí que vales' del 2011. També s'ha programat el 'Concert Desconcertant' que interpretarà el 17 de maig a Lloret de Mar l'Orquestra de Cambra de l'Empordà.\nAltres produccions que es podran veure en l'apartat professional són 'Afterplay', que protagonitzen Fina Rius i Pep Ferrer; així com 'Jo mai', que es veurà a Lloret el 8 de març. La programació professional es completa amb tres espectacles que s'allotjaran a Lloret: el 15 de març el duet integrat per Tamara Alexeeva i Josep Soto oferiran un repertori d'obres de la lírica i la música de cambra; el 22 de març serà el torn de la peça dramàtica 'Per un sí o per un no', dirigida per Ramón Simó i encapçalada per Lluís Soler i Xavier Boada; i el monòleg 'Acorar', protagonitzat per Toni Gomila, que es representarà el 29 de març.\nEntra en escena Lloret Espai Off\nUna de les novetats d'aquesta temporada és la posada en marxa del Lloret Espai Off. El projecte que busca complicitats amb nous espais fora del teatre per portar les arts escèniques a espais insòlits de la vila. Povocar, divertir i captar públic que no és assidu dels teatres és la finalitat del Lloret Espai Off,que s'ngega per primera vegada a Lloret de Mar gràcies a la col·laboració del Teatre i la Biblioteca de Lloret de Mar. En aquesta primera edició s'feriran tres espectacles de gèneres molt diversos: 'Recitals a domicili', 'Pentateatre Atòmic' i 'Carvalho contra Montalbán'.\nD'altra banda, Teatre de la Costa Brava Sud també aposta per l'escena local. Així el Grup El Mirall de Blanes estrenarà el 4 i el 5 d'abril l'obra escrita i dirigida per Pep Alum 'Parole, Parole', mentre que l'agrupació local de Lloret de Mar, Quantus Teatre, estrenarà també el 4 d'abril 'Lisístrata'. Els dos espectacles es podran veure durant el 2014 tant a Lloret com a Blanes.\nPel que fa als espectacles familiars, el Grup Rialles de Blanes torna a programar espectacles infantils i a Lloret s'han previst tres obres destinades a tota la família.\nLa regió de Girona registra 37 casos nous de coronavirus en 24 hores i en suma 128 en una setmana\nPalafrugell tanca sis de les seves vuit platges per excés de banyistes\nAbsolen una menor perquè els Mossos d'Esquadra la van pressionar per confessar\nDenuncien la perillositat del camí de ronda de Tamariu per ''abandonament''\nDecretat el confinament domiciliari de Lleida i set municipis més del Segrià


Premsa i Patrimoni: Can Oleo, llest per primavera\nLa Universitat confia poder inaugurar el remodelat casal l’octubre per l’inici del curs acadèmic. El projecte de reforma inclou una plataforma mòbil entre les dues ales de l’edifici a través del primer pis. Aquest projecte encara no està aprovat\nFrancesca Marí . El 7 de juny de 2006 començaren les obres al casal de Can Oleo per convertir-lo en seu institucional de la Universitat de les Illes Balears. En un primer moment, l’actuació s’havia d’acabar en poc més d’un any, però encara dura. Han passat dos anys i nou mesos d’aquell anhelat inici (cal recordar que feia sis anys que se’n parlava) i tot han estat contratemps: canvis en el projecte inicial, troballes importants però inesperades, manca de finançament per part del Govern balear i, en darrer terme, noves modificacions en la reforma. Un cúmul de situacions que, segons la vicerectora d’Infraestructures de la UIB, Raquel Herranz, estan a punt de resoldre’s. "Fa tres setmanes presentàrem el darrer projecte a l’Ajuntament de Palma per perfilar alguns trams de la intervenció que s’han canviat", assegurava. "Des de la Universitat preveim que les obres acabin la primavera d’enguany i puguem inaugurar l’edifici a l’octubre, amb l’inici del curs acadèmic".\nAquests "esculls" a què es refereix Herranz són la construcció d’una passarel·la de ferro mòbil entre les dues ales de l’immoble del carrer Almudaina. "En un primer moment, connectàrem les dues ales de l’edifici amb un passadís; però Can Oleo és un element protegit i s’hagué de tirar enrere el projecte perquè no es pot augmentar el volum de la casa", aclarí la vicerectora. L’alternativa que presenta ara la Universitat és "comunicar les dues ales del casal mitjançant una passarel·la mòbil a través del primer pis i a l’aire lliure", afegeix.\nAquesta nova proposta encara no ha passat per la Comissió de Patrimoni del Consell ni per la Comissió de Centre Històric. Ahir, fonts d’Urbanisme de Cort confirmaren a aquest diari que el projecte presentat per la UIB es descartà i que durant una reunió amb la Unitat tècnica de Centre Històric es plantejà la solució de la passarel·la mòbil. Ara bé, serà el Consell de Mallorca qui hi tingui la darrera paraula. Avui la Comissió Tècnica de Patrimoni només discutirà el pla inicial, ja descartat per Cort.\nUn camí llarg i complicat\nPel que fa a l’estat de les tasques de rehabilitació, Raquel Herranz anuncià que la setmana passada s’acabaren les que es feien a la coberta, "ara sols queden les teules", i que "s’han preservat els elements patrimonials més importants de l’edifici del 1497", sobretot l’escala gòtica, única en el seu gènere a tot l’Estat. La Universitat de les Illes Balears (UIB) adquirí Can Oleo, també conegut com Can Vivot, l’any 1994, encara que les obres de rehabilitació i reforma no s’iniciaren fins dotze anys més tard, després d’haver estat tancat durant prop de vint anys i en un estat de conservació bastant deficient.\nAmb la rehabilitació, Can Oleo suposarà la presència de la institució acadèmica al bell mig del centre de Ciutat. Val a dir que els usos i les funcions del casal d’ençà de l’inici de l’actuació també han variat força (només per la UIB, en aquest temps hi han passat tres rectors). Herranz confirmà que "Can Oleo tindrà una funció de representació institucional. A la primera planta hi haurà els despatxos de la rectora i dels vicerectors, a més d’una sala de juntes que també acollirà el Consell Social". D’altra banda, el segon pis contindrà diverses aules per a màsters i a la planta baixa "hi haurà el servei de comunicació i un punt d’informació dels alumnes, de relacions internacionals, el bar i la llibreria universitària", aclarí.\nAmb una superfície de 2.068 metres quadrats, la rehabilitació de Can Oleo es preveu que costi 4,5 milions d’euros, abonats de manera íntegra pel Consorci pel Foment d’Infraestructures Universitàries del Govern, que ara fa dos anys feia perillar la iniciativa perquè no hi aportava fons. Pel que fa a això, la vicerectora reparteix les culpes: "El retard es deu a una suma de coses", mentre que des del Govern confirmaren ahir que el pressupost inicial fou "poc realista", ja que preveia només 2,28 milions, "sense tenir en compte aspectes com l’equipament". Ara estan tramitant una cessió de crèdit per sufragar la despesa.\nEtiquetes de comentaris: Centre Històric, Diari de Balears Digital


Apartament SIMEONE IV PICCOLO Venècia | Only-apartments\n354 m del centre.\nCalle Lunga, Venice - 354 m del centre\nA la planta baixa, SIMEON IV Piccolo (47,50 m²) és un confortable apartament, part d'una casa dividida en 2 apartaments amb casa entrada comuna. Té un petit pati privat. L'entrada és a través d'un passadís (8 m²) que porta a quedar-se. Aquesta habitació (19 m², orientació nord-est 2 finestres amb vistes al carrer) inclou un sofà llit, TV, prestatgeries, taula i 4 cadires. La cuina és part de l'estada. Està totalment equipada amb forn elèctric, cuina de gas i nevera. Estris de cuina. L'habitació (17 metres quadrats, l'exposició Sud-est, dues finestres que donen al pati) té un llit doble, un sofà llit, dues tauletes de nit i un armari. Bany (3 m², orientació sud-oest, una petita finestra que donava al pati) consisteix en una dutxa, lavabo, bidet i WC. El pati privat (28 m²) disposa d'un jardí (taula i 6 cadires).\nSituat a prop del Gran Canal i l'estació de tren, l'apartament ofereix Locappart es troba al barri de Santa Croce. A prop d'allà, el Camp San Giacomo dall'Orio, lluny de les rutes turístiques, és un recés de pau. Els nens estaven jugant fora mentre els seus pares descansen a l'ombra de grans arbres. Aquesta zona lluny de les multituds i majoritàriament visitat per veneciana, és, però, a 15 minuts a peu del barri de Rialto ia 10 minuts de Camp Santa Margherita, una de les places més animades i més populars de Venècia. Aquí hi ha molts bars freqüentats per estudiants.


La febre del Nil podria estendre's per tota Espanya segons un expert\nLa febre del Nil podria estendre’s per tota Espanya segons un expert\nEls principals símptomes són d'un quadre gripal, dolors musculars, febre, mal de cap i fins i tot es pot ser asimptomàtic.\nEncara convalescent pel coronavirus, a Espanya ha aparegut un altre virus que té preocupats als experts: la febre del Nil. El virus ja és present al país, amb una preocupant incidència a Sevilla.\nPablo Barreiro, metge expert en Malalties Infeccioses i medicina tropical i Co-director del Màster de Bioètica en línia d’UNIR, ha explicat en què vas cosir este virus. “En la majoria dels casos els principals símptomes són d’un quadre gripal, dolors musculars, febre, mal de cap… i fins i tot es pot ser asimptomàtic”. “Només entre el 2 i el 5 per cent dels casos presenta símptomes. És una malaltia que passa desapercebuda amb molta facilitat”, continuava explicant Barreiro.\nNo obstant això, les complicacions d’esta afecció poden derivar en situacions més severes. “Dels casos diagnosticats amb símptomes, la meitat ja podria tindre com a complicació una inflamació cerebral o encefalitis”, segons les paraules de Barreiro. Estos serien, de fet, els casos d’ingressos que s’han donat a Sevilla.\nRespecte a la incidència més gran en la capital andalusa, Barreiro explica que “probablement els ocells autòctons ja estan infectades pel virus i hi haja un reservori animal estable. A més, com més càlida i humida és la zona, més sobreviu el mosquit”. Referent a això, l’expert ha informat que els llocs més comuns de proliferació de l’insecte són zones naturals, piscines rurals o marenys.\nEsta febre, com ha anunciat el metge, presenta més riscos per a persones de més edat o amb malalties cròniques com a diabetis, càncer o aquelles que requereixen medicació inmunodepresora. En el cas dels més xicotets, les complicacions més dures poden arribar a derivar en una meningitis, segons l’expert.\nPrevenció com a defensa\nEsta malaltia transmesa per la picada del mosquit ‘Culex’, arribava al nostre país en el 2004 presentant casos principalment entre cavalls. La transmissió entre humans, segons Barreiro, “es produeix per transfusió sanguínia”.\nTenint com a punt de referència els casos als EUA, l’especialista considera que el virus podria estendre’s per tota la península, “sobretot en els mesos més càlids”. Per a combatre esta afecció, Barreiro ha deixat clar que el millor és la prevenció. “Este virus és de la família de la Febre Groga, per a la qual ja hi ha bovina, per la qual cosa seria possible idear una vacuna tenint ja este precedent”.\nUn altre mètode de prevenció es basaria simplement a evitar les picades de mosquit amb l’ús de repel·lents cada 6 o 8 hores. “Els més recomanables són els que porten una concentració entorn del 45% de DEET”. Segons ha explicat el metge, “este repel·lent s’evapora des de la pell, creant una protecció que paralitza el vol del mosquit quan s’acosta”.


HOMILIA EN LA MISSA DE LA FESTA DE L'ESTENDARD\nA càrrec de Mons. Sebastià Taltavull i Anglada.\nCelebrant la Diada del poble de Mallorca, vull pensar que la nostra identitat es mesura per la capacitat que tenim de donar resposta als reptes actuals que afecten al bé comú. Una Diada que es presenta com un signe identitari d'unitat per a fer de la mallorquinitat un símbol de cohesió social, de treball en favor dels drets de les persones, de defensa de tot allò que constitueix el nostre tarannà més específic, els costums, les tradicions, la llengua, el patrimoni cultural, artístic i el medi natural que fan tant bella la nostra illa i, als seus habitants, gojosos de viure-hi.\nEscoltant els parlaments d'aquests dies, percep que és un desig generalitzat que tots aportem a aquesta festa i al conjunt de la nostra societat illenca el millor que som, sabem i tenim, és a dir, la nostra voluntat de reconèixer la importància d'un passat en allò que ens va constituir com a poble i la projecció de futur que ha de posar la seves arrels en un present que estam fent i que depèn totalment de nosaltres. La «tradició» és allò que s'entrega i és valuós per a tot el poble, i per això el qui ho rep no ho accepta com una peça de museu sense vida, sinó que la fa viva amb la seva creativitat, enginy i situació en el temps.\nDiu el Concili Vaticà II que «cada vegada és major el nombre d'homes i de dones de totes les classes i de totes les nacions, conscients de ser artífexs i autors de la cultura de la pròpia comunitat. En tot el món creix cada vegada més el sentit de l'autonomia i alhora el de la responsabilitat, cosa que és de la màxima importància per a la maduresa espiritual i moral del llinatge humà. Això resulta més clar, si tenim present la unificació del món, i el nostre deure de construir un món millor en veritat i en justícia» (GS 55).\nAmb tot, el mateix Concili ja plantejava aquesta pregunta: «¿Com s'ha de fomentar el dinamisme i l'expansió de la nova cultura, sense que mori la fidelitat viva envers l'herència de les tradicions?» (GS 56). Tots hi tenim una paraula a dir i molt per a construir.\nHeu volgut i és tradició viva que la presència cristiana i especialment la celebració de l'Eucaristia que ho inclou tot, tingués un espai dins aquesta Diada. És l'aportació que fa l'Església de Mallorca que vol ser feel a les seves arrels vives, les que al llarg dels segles i fins avui, en una cadena ininterrompuda, comuniquen aquella saba que configura la vida d'un poble que ha rebut l'Evangeli i en el seu nom acull i acompanya.\nLa solidesa de la nostra identitat no contempla fer fora a ningú, com havia succeït en altre temps, sinó tot el contrari. Avui som una comunitat acollidora o no som, i ho hem de ser encara més quan es tracta d'acollir els qui passen per serioses dificultats. El papa Francesc ens diu que «a vegades sentim la temptació de ser cristians mantenint una prudent distància de les llagues del Senyor. Però Jesús vol que toquem la misèria humana, que toquem la carn sofrent dels altres. Espera que renunciem a cercar aquestes cabanes personals o comunitàries que ens permeten mantenir-nos a distància del nus de la tempesta humana, perquè acceptem de debò entrar en contacte amb l'existència dels altres i coneguem la força de la seva tendresa. Quan ho feim, la vida se'ns complica meravellosament i vivim la intensa experiència de ser poble, l'experiència de pertànyer a un poble» (EG 270).\nAixò demana de tots i de cadascú de nosaltres un tarannà positiu, constructiu i dialogant, una capacitat per escoltar i una actitud que promogui no l'enfrontament persistent, sinó com ens demana el papa Francesc la «cultura de l'encontre», ja que és el que més ens defineix com a comunitat cristiana que promou, enmig d'una legítima diversitat d'opcions i estils de vida, la fraternitat, el diàleg, la comprensió i la bona entesa entre uns i altres.\nLa nit de Nadal, abans del cant de la Sibil·la, aquí a la Seu, enmig d'una gran expectació, un nin ens dirigia la paraula a tots en el seu tradicional «sermó» i ens demanava als adults que els deixéssim una societat millor de la que tenim, construïda sobre valors orientats al bé. També així ens ho demanava aquella nit la Paraula de Déu: ser un poble apassionat per fer el bé.\nTambé els joves ens estan demanant amb molts llenguatges que se'ls escolti; que tinguem una actitud de proximitat i obertura al món que viuen; que ens comprometem a proposar amb més claredat els valors de l'Evangeli; ens estan demanant una Església transparent i valenta, que sigui feel a Jesucrist, compromesa amb la justícia, amb la solidaritat, amb la protecció i la defensa del medi natural. Mai l'Església oferirà res que vagi en contra del poble, ja que en forma part i alhora s'hi sent enviada a treballar colze amb colze amb tota persona de bona voluntat, amb els deures propis de bons veïns i conciutadans.\nAquests dies també xerram molt de cultura. Ara bé, la cultura que ens identifica com a poble es va teixint cada dia, fent nostres les tradicions que hem rebut de les generacions anteriors i fent el possible perquè responguin al moment que vivim. No podem quedar en una mera representació escènica de formes externes del passat cada vegada més caduques i buides de sentit i de contingut, com moltes vegades per desgràcia passa. Hem de recrear cultura i fer que les seves manifestacions siguin expressió d'aquella veritat que el poble viu i defensa.\nEn el nostre cas, el de l'Eucaristia que estam celebrant, és una tradició viva que prové del mateix Jesucrist i de l'Església dels primers segles, és la memòria viva d'un gest d'unitat, de plena comunió, d'estimació, de servei, de solidaritat amb els més pobres i de compromís per a seure a tots en una mateixa taula, on no hi hagi diferències ni cap tipus de divisió ni exclusió. Els cristians sabem que aquest és el manament rebut de Jesús quan diu: «feis això en memòria meva». No tindria sentit fer aquest gest tan eloqüent de partir el pa i repartir-lo si en la vida de cada dia la nostra forma de fer fos totalment contrària, tancada en l'egoisme i servint només els propis interessos.\nAquesta és la dimensió religiosa que per a nosaltres ompl de sentit la festa que celebram. Els cristians no només ho creim, sinó que ens hi veim enormement implicats, encara que com Jesús siguem una «senyera» combatuda, discutida i fins i tot amb l'intent de l'exclusió i el descartament. Per això, ja he dit en vàries ocasions que no podem callar. Jesús ho va viure en la seva pròpia carn i al llarg de més de vint segles els cristians ho seguim vivint així quan ens proposam viure amb radicalitat l'Evangeli.\nHo volem fer, en primer lloc i tal com ens ho proposa la festa de Sagrada Família que avui l'Església celebra, posant la institució familiar com element que posa al nostre abast el valor de la confiança com a base sòlida d'estimació i bon tracte. A la proclamació de la Paraula de Déu hem escoltat uns consells molt pràctics que cal fer-nos-els propis, com tenir sentiments de compassió, de bondat, d'humilitat, de serenor, de paciència, d'estimació i de perdó. I, el coronament de tot, que és l'agraïment, com actitud que ens defineix i ens obre a tot allò que reconeixem de bo i de positiu present en la pròpia vida i en la dels altres, i que haurem de viure en els diferents àmbits de la vida social, política, econòmica, laboral, religiosa, ecològica, i en l'exercici dels deures i drets humans fonamentals, lluitant a la vegada contra aquest crim que desfà famílies, com és la violència de gènere i tot atemptat contra la vida, especialment la dels més febles. Afegim-hi la persecució persistent, diària, als cristians a tants països arreu del món.\nÉs per això que el camí de la pau és tan costerut i difícil de transitar degut als molts obstacles que no deixen avançar. A diferència de l'any 1229, avui es tracta d'una convivència basada no en fer fora sinó en acollir l'altre, el diferent, el qui fuig dels horrors de la guerra, de la fam, de la misèria i de la injustícia. Per això, el papa Francesc proposa quatre pedres angulars per a respondre al drama dels migrants i refugiats, drama que segueix sempre viu i actual, ens és tan proper que fa de la nostra mar Mediterrània un risc per als qui cerquen refugi i l'han de travessar amb mals condicions o patint la mort que farà del Mare Nostrum un cementiri.\nEls mils de refugiats que havien d'arribar no han arribat, i l'acollida generosa que des d'aquí una infinitat de persones, famílies i institucions volien fer, ha resultat frustrada. S'ha evidenciat que els responsables dels Estats no se'n surten i la necessitat d'acollida supera en molt la voluntat de fer-la efectiva. Com queda la nostra consciència si a algú li negam l'ajuda imprescindible que necessita? Sabem que no és suficient sentir en el nostre cor els sofriment dels demés i que s'haurà de treballar molt abans que tantes germanes i germans nostres puguin començar a viure en pau i dignitat. Acollir l'altre exigeix un compromís concret, un despreniment d'interessos propis, una cadena d'ajuda i de generositat, una atenció vigilant i comprensiva, una gestió responsable de noves i complexes situacions que s'afegeixen als nombrosos problemes ja existents i en els que hi tenim part de responsabilitat com, entre altres, la despesa escandalosa d'armament enviat a aquests països pobres que no aconsegueixen aixecar el cap i feim que es matin entre ells. És la cara oposada a l'acolliment que posa al descobert les nostres incoherències.\nCrec que forma part de la vivència de la Diada que ens deixem interpel·lar per aquest fenomen que afecta a tantes persones i fa que ens demanem per què hi ha tants refugiats i migrants? El nombre creixent de desplaçats ho sabem obeeix a guerres, conflictes, genocidis, és el resultat de la tràgica situació de desesperació dels qui fugen de la misèria empitjorada per la degradació ambiental, dels qui pateixen la falta de seguretat ciutadana i d'oportunitats per a refer una vida desfeta per la violència, la discriminació racial i la xenofòbia. El papa Francesc demana «que les migracions globals no siguin considerades com una amenaça, sinó, des d'una mirada plena de confiança, veure-les com una oportunitat per a construir un futur de pau».\nS'ha d'actuar! Hem d'actuar des de l'educació i des de l'acció, amb programes concrets i reivindicacions justes. Per això, el papa Francesc, en el Missatge en ocasió de la Jornada Mundial de la Pau que celebram demà, primer dia d'any, proposa l'estratègia que conjugui diu ell «quatre pedres angulars per a l'acció», des de la saviesa de la fe i des d'una mirada contemplativa que descobreix com Déu habita en les persones i els llocs, promovent la solidaritat, el desig del bé, de la veritat i la justícia, és a dir, realitzant una promesa de pau.\nLa primera, «acollir», tracta d'equilibrar la preocupació per la seguretat amb la protecció dels drets humans fonamentals. Recorda l'exigència d'ampliar les possibilitats d'entrada legal, no expulsar els desplaçats i immigrants a llocs on els espera la persecució i la violència.\nLa segona, «protegir», contempla el deure de reconèixer i garantir la dignitat inviolable dels qui fugen d'un perill real d'explotació i cerquen asil i seguretat. En particular, les dones i infants exposats a situacions de risc i d'abusos que acaben per convertir-los en esclaus.\nLa tercera, «promoure», s'orienta a recolzar el desenvolupament humà integral dels migrants i refugiats sobretot en relació a l'educació. Se subratlla la importància de garantir als infants i als joves l'accés a tots els nivells de l'educació. Cultivant les pròpies capacitats estaran més preparats per a sortir a l'encontre de l'altre, exercint un esperit de diàleg i no d'enfrontament.\nI, la quarta, «integrar», per tal que migrants i refugiats participin plenament en la vida de la societat que els acull, en una dinàmica d'enriquiment mutu i de col·laboració fecunda, promovent el desenvolupament humà integral de les comunitats locals. Tot això ens afecta!\nHo hem de voler fer bé, usant l'art del diàleg i de l'escolta, sense enfrontar-nos, complementant-nos i valorant la part positiva que cadascú pot aportar al conjunt de la societat. Formam un cos social i tenim capacitat de fer-ho! Una Diada com la d'avui reclama l'esforç d'un compromís col·lectiu que exigeix també certes renúncies a interessos personals i a favor de tots. Podem fer tant de bé! Tanta solidaritat en marxa! Tants béns a repartir! No ens ofeguem amb discussions estèrils sobre qüestions secundàries que incomoden, fan disgust i arriben a marejar. Anem a l'essencial, que és servir el poble a través de cada persona, de la seva dignitat i de tots els drets humans fonamentals i que, en la seva realitat més fonda, és invisible als ulls, un misteri d'amor que ho pot renovar tot.


El bicibús de l’Eixample creix. Famílies i infants porten cinc divendres des de l’inici de curs anant en bicicleta a tres col·legis del districte més poblat de Barcelona i circulant per la calçada de vies habitualment plenes de cotxes, com el carrer Entença. Pares, mares i escolars d’un quart centre educatiu, l’escola Diputació, se sumen als de les escoles Xirinacs, Joan Miró i Entença i efectuaran també sobre dues rodes el recorregut, que s’amplia a partir d’aquest divendres per transitar també per Consell de Cent, una altra de les principals artèries del centre de Barcelona.\nEn aquest cas, però, els organitzadors puntualitzen que les famílies que se separin del grup principal no ocuparan en tot moment la calçada de circulació de vehicles, com sí que fa l’expedició ciclista quan enfila Entença amunt per desembocar a la presó Model, on el recorregut finalitza. En aquest cas, els participants que es desviïn a Consell de Cent avançaran per “una combinació segura de carril bici i carrer 30”, precisen els promotors, les associacions de mares i pares dels quatre centres de l’Eixample.\nL’itinerari pel nou ramal del bicibús s’efectuarà “sempre que el volum de participants sigui l’adequat”, matisen els impulsors. Amb el trajecte, reivindiquen carrils bici segurs per acompanyar els alumnes a classe i un tipus de mobilitat menys contaminant en els desplaçaments als col·legis.\nAgents de la Guàrdia Urbana protegeixen les famílies que es desplacen en bicicleta, regulant el trànsit i efectuant talls puntuals en algunes cruïlles. L’Ajuntament veu amb bons ulls l’itinerari ideat i en garanteix la continuïtat almenys fins al Nadal. Serà aleshores quan el Consistori avaluarà si continua destinant agents -alguns d’ells, en bicicleta- a la caravana ciclista, que suma més d’un centenar de persones, entre pares, mares i menors.\nBicicletes Carril bici Eixample escoles\nLa febre per les furgonetes camper envaeix el saló del Caravaning\nOfensiva municipal contra les terrasses il·legals del centre\nL’Ajuntament ha obert més de 400 expedients en menys de dos mesos


Baqueira, La Molina i Grandvalira obren aquest dissabte\nLes estacions catalanes i andorranes, de manera parcial, avancen la temporada que ja han inaugurat La Masella i Ordino\nDivendres, 22/11/2019 - 11:15\nLes precipitacions de neu caigudes aquests últims dies al Pirineu han avançat l’inici de la temporada d’esquí alpí 2019-2020, que, en anys anteriors, s’inaugurava coincidint amb el pont de la Constitució. No obstant, diverses estacions ja mantenen per a aquest cap de setmana, de manera parcial, o almenys amb prou quilòmetres per recuperar sensacions, les instal·lacions obertes.\nA Catalunya anuncien l’inici d’activitats per a aquest dissabte tant Baqueira-Beret (36 quilòmetres i 34 pistes), a la Vall d’Aran, com La Molina a la Cerdanya. En aquest últim cas, aquesta estació d’esquí funcionarà amb el 50% de les seves pistes. A Andorra, per la seva banda, Grandvalira s’uneix a la festa blanca amb l’obertura de part dels sectors de Pas de la Casa i Grau Roig, que estaran connectats entre si, a l’espera de l’obertura oficial de l’estació dissabte 30 de novembre.\nA la Cerdanya ja està funcionant amb 19 dels 79 quilòmetres disponibles l’estació de la Masella, mentre a Andorra Ordino-Arcalís va inaugurar la temporada el dissabte 16 de novembre.\nSevilla, Inter i Manchester United, favorits en el desenllaç de l'Europa League\nTemes: Estacions d'esquí Esquí


TV3 vol completar "com més prompte millor" la reciprocitat amb el País Valencià | Valencia Extra\nTV3 vol completar "com més prompte millor" la reciprocitat amb el País Valencià\n07/07/2018 - Europa Press\nSánchez no facilitarà l’arribada de TV3 a la Comunitat\nTV3 arribarà a València abans que acabe l’any\nEl retorn de TV3 a la Comunitat Valenciana\nLa presidenta en funcions de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (TV3), Núria Llorach, ha mostrat aquest divendres la seua voluntat de completar “com més prompte millor” la reciprocitat amb el País Valencià, una vegada ha entrat en funcionament À Punt.\nEn la comissió de control de la CCMA en el Parlament, ha recordat que ja existeixen emissions conjuntes amb IB3 i que vol fer “extensible” la reciprocitat amb la resta de territoris del Mediterrani.\nHa assegurat que Catalunya té tot preparat per a emetre À Punt, i ha recordat que tots dos governs ja van signar un conveni, que solament fixa com a condicionant l’espai radioelèctric, i espera que la reciprocitat puga ser “prompte una realitat”.\nLlorach ha anunciat que la CCMA reobrirà la corresponsalia d’Amèrica Llatina, a Buenos Aires (Argentina), que es va tancar en la política de contenció de l’ens públic, i que tornarà a tenir a Joan Biosca al capdavant.\nSobre la confluència de les redaccions de Catalunya Ràdio i TVC, ha explicat que es començaran a traslladar professionals des de finals de juliol, una vegada acabades les obres de l’edifici annex de Tv3 a Sant Joan Despí (Barcelona).\nEl director de TVC, Vicent Sanchis, ha confiat que al llarg de 2019 es puga solucionar la inversió en les emissions en alta definició (HD) després que haja hagut de ser llargament ajornada.\nA preguntes dels ‘comuns’ i el PSC, que han retret que no hi haja un contracte-programa des de 2009, Llorach ha considerat que és una “eina fonamental”, però que no té una data perquè puga ser aprovat.\nEl diputat del PSC David Pérez ha criticat que “cada any hagen d’anar al Govern a cercar més diners”, qüestió que, segons ell, crea dependència, i Llorach ha remarcat que sense l’aportació del Govern la CCMA s’haguera enfonsat.\nLlorach ha afegit que la CCMA no té “adequadament dimensionament” el seu pressupost, recordant que ha passat de 457 a 310 milions d’euros, i ha dit que necessita més pressupost per a potenciar el cinema català i ser motor del sector audiovisual.\nSobre l’impacte de les modificacions dels criteris de l’IVA, Llorach ha explicat que la Forta està tramitant una consulta vinculant davant l’Adreça de Tributs del Govern, i que el Congrés treballa per a una modificació de la llei que puga resoldre el conflicte.\nDurant la comissió, diversos integrants han agraït el treball del locutor Joaquim Maria Puyal, que aquesta setmana ha anunciat que deixa les retransmissions del FC Barcelona en Catalunya Ràdio.\nEl Consorci de Museus inverteix 275.800 euros en tres convocatòries per a projectes artístics i educatius\nL'IVAM destaca obres de dones artistes de la seua col·lecció en 'IVAM Shots'


SEGRE manté el liderat, amb 67.000 lectors en paper cada dia\nSegons l'EGM triplica les xifres de 'La Vanguardia', el competidor a Lleida\n© Un lector de SEGRE en un quiosc.\nUn total de 67.000 persones llegeixen cada dia el diari SEGRE, que es manté líder indiscutible a les comarques lleidatanes, segons les dades que va fer públiques ahir l’Estudi General de Mitjans (EGM) corresponents a la tercera onada de l’any 2020. Unes xifres que consoliden, per enèsima ocasió i malgrat la pandèmia de la Covid-19, la supremacia de SEGRE a la província de Lleida. D’aquesta forma, la capçalera assoleix els 67.000 lectors diaris a Espanya, dels quals 65.000 són a Catalunya i 63.000 a les comarques lleidatanes. A Ponent, el perseguidor immediat és La Vanguardia, que ha perdut 2.000 lectors respecte a la primera onada d’aquest any i es queda en 19.000, un terç dels seguidors de SEGRE. La resta de competidors a la província se situen encara més lluny: El Periódico, amb 6.000 lectors; Ara, amb 4.000, i El País, amb 3.000 lectors diaris. D’altra banda, SEGRE ha assolit el lloc número 36 al rànquing estatal, i escala d’aquesta manera quatre posicions respecte a l’onada anterior.\nEl baròmetre de l’EGM, que engloba dades del període comprès entre l’octubre del 2019 i el mes de novembre passat, també constata que la capçalera es manté a la setena posició al rànquing de Catalunya, la mateixa que ocupava l’anterior onada. I ho fa situant-se molt per davant d’altres diaris regionals com el Diari de Girona i el Regió7, amb 36.000 i 23.000 lectors respectivament. Aquesta xifra suposa només tres mil menys que el Diari de Tarragona, que ocupa la sisena posició al rànquing català. Pel que fa al perfil del lector de SEGRE, el majoritari és el d’un home −més d’un 47 per cent són lectores– major de quaranta-cinc anys, casat i d’una classe social mitjana. El 36,3 per cent resideix a Lleida ciutat.\nDestaquen també les dades d’audiència del suplement Lectura, el magazín dominical de SEGRE, que en l’últim recompte assoleix els 4.000 lectors setmanals.\nRAC1 al capdavant i Catalunya Ràdio, la més escoltada a la província\nRAC1 continua sent la ràdio més escoltada a Catalunya, segons les dades de l’Estudi General de Mitjans (EGM). Cada dia escolten aquesta emissora del Grup Godó un total de 866.000 persones, una xifra que suposa un 4 per cent més que fa un any. La segueixen Catalunya Ràdio, amb 641.000 oients (78.000 més), la Cadena SER amb 421.000 (76.000 més) i la Cadena COPE amb 194.000. A les comarques lleidatanes manté l’hegemonia Catalunya Ràdio amb 57.000 seguidors, seguida per RAC1 i Cadena SER.


Detingut arbitràriament un militant del SEPC al Campus Bellaterra de la Universitat Autònoma de Barcelona - Indymedia Barcelona\nDetingut arbitràriament un militant del SEPC al Campus Bellaterra de la Universitat Autònoma de Barcelona\nper solidari\t 03 feb 2010\nCerdanyola del Vallès, 1 de febrer de 2010\nRe: Detingut arbitràriament un militant del SEPC al Campus Bellaterra de la Universitat Autònoma de Barcelona\nper ex-caf uab finals dels 90\t 03 feb 2010\nCom que demanar-li una explicació i disculpa?\nRectora Ripoll Dimissió!!!\nSi al campus hi ha polis (que us vigilen, controlen i reprimeixen) dic que si al campus hi ha polis l'Equip de Govern ho sap i n'és còmplice.\nVull dir que acceptar les seves explicacions i acceptar les disculpes (o no) no lleva que li *exigiu la DIMISSIÓ*\nper ex lluitador de Terra lliure, RAF i altres\t 03 feb 2010\n"ex-caf uab finals dels 90" que vas de veterano del Vietnam? XD\nNo sóc de la UAB, però veig més productiu un to que els posi en contradicció que la teva resposta. No crec que facin cap d'ambdues coses, sincerament, però crec que exigir demanar disculpes i negar-les els posa encara més en evidència.\nNo dimitirà, però es veurà obligada a donar la cara.\nLa 'lluita armada' sense 'lluita institucional' és estúpida i les 'cadires buides' només marginen les accions directes.\nAlgun ex-Estel per discutir 'lo' de sempre? xD\nMenys basquitis, més sindicalisme i tot el poder a l'assemblea!\nper juas!\t 03 feb 2010\nQuina tela aquest..\nles accions directes es necessiten de la institucionalització?\nI la cohèrencia la deixem per un altre dia? La acció directa vol dir acció sense intermediaris no?\ni això últim com es beu? sindicalisme i tot el poder a la assemblea, a l'assemblea del sindicat diràs..\nBravo per l'acció!\n> les accions directes es necessiten de la institucionalització?\nNO, com dius\n> La acció directa vol dir acció sense intermediaris no?\nperò si no comptes amb 'suport dins la institució' van a sac per tu. no pots fer acció directa i alhora ser l'intermediari polític 'fora de la institució': no existeixes, no ets part de la 'comunitat universitària'.\n> i això últim com es beu? sindicalisme i tot el poder a la assemblea, a l'assemblea del sindicat diràs.\nNO, repassa la història de la UAB. La LRU de mitjans dels 80 (ley de reforma universitària) donava 'la representativitat estudiantil als consells d'estudiants'. A lletres de la UAB va aconseguir-se que "l'aparato" de la representativitat estudiantil fos legalment l'Assemblea d'Estudiants. quan estava a la UAB l'assemblea de la facultat feia sindicalisme: horaris, comissions, teje-manejes i merdes d'aquestes. l'assemblea formava part de la UAB, i la UAB respectava que de tant en tant estudiants fessin pintades, boicots i 'accions directes' (fotocòpies, ferrocarrils, caixers petats: repassa el contra-infos de l'època) fèiem 'el que volíem' i de tant en tant, un cop al mes tocava aguantar uns rollos institucionals de la hostia de la hòstia.... a canvi d'anar a aguantar aquests rollos, a més de 'formar part de la comunitat universitària' s'aconseguia informació.


Borsa de treball de monitors de lleure - Colònies Rosa dels Vents\nBorsa de treball de monitors de lleure.\nEmpresa de colònies escolars i colònies d'estiu, cursos d'idiomes a l'estranger i turisme actiu familiar, amb més de 40 anys d'experiència. Seleccions de personal durant tot l'any de monitors, animadors, cuiners, directors de cases de colònies, professors d'anglès, tècnics de qualitat i seguretat... Llista de correu per rebre ofertes de feina disponible:\nAquestes són les ofertes de feina obertes actualment:\nPrecisamos incorporar a un/a Cocinero/a en una de nuestras casas de colonias situada en provincia de Girona\nPrevisión y organización de los pedidos semanales en función de existencias y efectivos previstos\nOrganización interna y formación del personal adjunto\nRevisión de las condiciones de las mercancías recibidas\nSupervisión del almacenaje de productos alimentarios y supervisión de autocontroles sanitarios\nContrato a jornada completa turno partido\n2 días festivos a la semana\nManutención y alojamiento gratuito en el mismo centro\nExperiencia previa en la elaboración de menús para colectividades y en la gestión de equipos de cocina\nPersona dinámica y con capacidad de adaptación a cambios de última hora\nMonitors/es casa de colònies temporada escolar 2022\nEstem cercant monitors amb disponibilitat total per treballar als nostres centres de colònies durant la temporada escolar. Iniciarem les estades als mesos de l'abril-maig depenent el centre.\nS'encarregaran de la realització d'activitats a la casa de colònies en tres horaris diferents, per tant, hauran de tenir disponibilitat per dormir al centre durant les estades.\nEs requereix ser majors de 21 anys, experiència específica en la realització de campaments i disponibilitat total. Serà valorable la possessió del títol de monitor de lleure.\nOferim feina per la temporada escolar fins a juny, amb possibilitats de continuïtat durant el juliol en campaments d’ estiu, manutenció i allotjament gratuït al centre.\nSi estàs interessat/da, envia’ns el currículum!\nMonitors/es casa de colònies temporada estiu 2022\nEts monitor/a de lleure i vols treballar amb Rosa dels Vents a temporada d’estiu?\nCom a monitor/a d’estiu t’encarregaràs de fer un acompanyament integral i de la realització d’activitats a la casa de colònies amb un grup de nenes i nens, que guiaràs durant tota la tanda.\nEs requereix ser majors de 21 anys, experiència específica en la realització de campaments i disponibilitat total. Serà molt valorable la possessió del títol de monitor de lleure o altres titulacions relacionades (AAFE, monitor/a esportiu/va, etc).\nEn cas de tenir un nivell elevat d’anglès, tindràs l’oportunitat de realitzar estades amb immersió lingüística en anglès.\nOferim feina des de la finalització de la temporada escolar, formació a càrrec de l’empresa, manutenció i allotjament gratuït al centre.\nEscrigui un mail valgut


Junts per Banyoles: de juny 2012\nPle Ordinari de Juny 25-6-2012\nEL SOTA MONESTIR\nEl dia 26 de juny de 2012 a un quart de nou del vespre es va dur a terme el Ple ordinari del mes de juny de 2012.\nEl punt de l'ordre del dia que va concentrar tota l'expectació va ser la proposta de l'equip de Govern de CiU i el regidor no adscrit Jordi Bosch de portar a Ple l'aprovocació inicial de la modificació del Pla General de l'anomenat Sota Monestir ( NP4, UP8, UP5 i UA34).\nL’ interès d'aquest punt va portar a assistir un nombrós públic a la sala de plens de l'ajuntament.\nAbans del ple la majoria d'assistents s'havien concentrat davant de l'ajuntament per llegir un comunicat en defensa del sota monestir, del patrimoni que representa per la ciutat i de la necessitat de salvaguardar-lo lluny de noves actuacions urbanístiques. El conjunt de persones assistents esperaren al final del ple per tal de poder intervenir i donar el seu punt de vista sobre el punt tractat.\nDesprés de donar la veu a cinc intervencions al públic, l'alcalde va decidir aixecar la sessió al·ludint que no es respectava l'ordre a la sala. d'aquesta manera molts ciutadans es quedaran sense l'opció de poder intervenir i retreien a l'equip de govern la seva gestió de la majoria absoluta.\nAnteriorment els grups municipals varen exposar els motius del seu vot, en contra o l'abstenció, però la majoria absoluta de l'equip de Govern va aprovar la Modificació Puntual amb els termes que s'havia presentat.\nJunts per Banyoles es va abstenir en la votació. La justificació d'aquest posicionament rau en la impossibilitat de donar un vot favorable a un projecte que no ha estat prou consensuat amb la població, que no s'han estudiat suficientment altres alternatives, que no justifica l’ interès d'aquesta aprovació inicial, i que no es subjecta a unes necessitats objectives, i sobretot actuals, que demanen que l'opció plantejada és l’idònia. I sobretot, perquè aquesta proposta és molt millorable si s’introdueixi dins l’anàlisi global del municipi a través dels treballs del POUM.\nAl mateix temps varem decidir no donar un vot en contra a la proposta presentada, en el moment de l'aprovació inicial perquè ens allunyava de la possibilitat d’introduir les modificacions necessàries per fer rectificar a l'equip de govern en les seves pretensions. D’entrada admetem que la solució proposada millora l’actual planejament, però és lluny de trobar un model que aprofiti al màxim les oportunitats del sota monestir. Sabem que és difícil que l'equip de Govern rectifiqui la seva posició de tirar endavant aquest camí iniciat abans de l'aprovació inicial del POUM, però hem de ser convincents durant l'aportació de les propostes dins el termini d'exposició pública, per fer-ho possible. Per això el nostre posicionament d'abstenció en l'aprovació inicial, i a l'espera de determinar el vot definitiu en l'aprovació provisional, segons els acords i modificacions que hàgim pogut incorporar. Sabem que serà difícil, però Junts per Banyoles ho vol intentar des de les eines que li permet l'acció política que representa el nostre grup municipal.\nA continuació adjuntem la intervenció del portaveu de Junts per Banyoles en el Ple.\nIntervenció del portaveu de Junts per Banyoles arran de la proposta d’aprovació inicial de la modificació puntal del Pla General a l’àmbit de la Ronda Monestir- Riera Canaleta (l’anomenat Sota monestir)\nGràcies Sr Alcalde. Regidors, regidores, públic en general.\nAvui aprovem inicialment el POUM de Banyoles, o quasi. I és que a ningú se li escapa que una modificació d’aquesta dimensió, amb un municipi acotat com el que tenim, deixa molt poc marge de joc al futur POUM, passant aquesta Modificació Puntual a tenir quasi la mateixa transcendència que el mateix POUM. Per això demano ara, a l’inici de la meva exposició, una certa flexibilitat en el temps del meu torn.\nProperament quan començarem a debatre el POUM tindrem una mobilitat reduïda, perquè ja haurem aprovat aquesta modificació puntual. I no si val a dir que el POUM per ser d’un rang superior pot també acabant modificant aquesta Modificació Puntual del Sota Monestir, perquè si creiem que això pot passar, i lo normal és que passi, no té massa sentit aprovar avui aquesta modificació puntual.\nSi el Pla General actual fos un Pla modern, actual, poc envellit, i adaptat a les normes urbanístiques que manen els models actuals, i tingués vida per uns quants anys, tindria més sentit una modificació semblant a aquesta. Ara bé, quan tenim un Pla General a l’UVI, quan tenim el POUM que truca a la porta, de fet ja està a punt d’entrar com vostès han recordat en més d’una vegada dient que els treballs ja fa un any i mig que s’hi està treballant i que estan pràcticament llestos per posar-los a sobre la taula. Si això és així, que no en dubtem per què també es diu a la memòria normativa, aleshores encara té menys sentit voler fer passar la Modificació Puntual per davant del POUM, només per unes setmanes, o mesos. Ni que sigui per dos o tres anys. no té cap mena de sentit. O potser sí que en té, però ens haurien d’explicar quina és l’ urgència que fa que els dos processos no puguin anar paral·lels, amb una sola aprovació final.\nEl que s’intenta fer al sota Monestir és millorar l’àmbit i fer viable el seu desenvolupament urbà. Veritat?, fer aquest desenvolupament vol dir posar a l’abast més parcel·les per fer més habitatges a la ciutat. Al voltant de 650 habitatges, 2000 persones. Aquesta és la urgència? La de posar a disposició 650 habitatges més en una ciutat en que té tota la zona de la Formiga per ocupar pràcticament, en que hi ha al voltant de 400 pisos per vendre a la ciutat de nova construcció, en una ciutat en que hi pot haver al voltant de 1000 cases existents per ocupar. Segons el mateix document que es presenta a Banyoles hi ha 2088 habitatges vacants. No¡ aquesta no és la urgència.\nA més hem de tenir present que quan es parla de l’evolució futura de la població dins la Memòria social s’agafen les dades de l’IDESCAT, fins l’any 2010, però no s’utilitzen les dades que té l’ajuntament respecte el 2011 i el 2012, que són de retrocés de la població, vostès ho saben, no només ho han notat en el propi padró sinó també en les inscripcions escolars per posar un exemple. Per tant l’escenari que dibuixava el Pla Director Comarcal d’un creixement continuat, ja no s’està produint, i per tant la resposta de la ciutat ha de ser diferent que si el creixement fos continuat.\nÉs més els mateixos veïns tenen clar, com ho tenim tots, que dins els propers 10-15 anys el sota Monestir no es desenvoluparà. Per tant si no són els habitatges, quina és la urgència per ordenar-ho abans que el propi POUM ho faci?, quina és la urgència que fa que no es pugui aprovar d’aquí 2 ò 3 anys dins el POUM?.\nIntentem trobar-hi una resposta. Si no és la necessitat d’habitatges, potser és tenir a disposició uns terrenys per a futurs equipaments perquè a hores d’ara es necessiten urgentment?, pensem que no. Primer perquè tenim terrenys cedits que actualment l’Ajuntament no els hi dona cap ús, els mateixos de l’(zona Remei), (zona iNdustrial Can Puig). A més, mai s’ha plantejat aquesta necessitat urgent com excusa de la modificació puntual. És més es renuncia a espais d’equipaments com els entenem a favor d’hortes públiques.\nHe intentat trobar la resposta a la memòria ambiental on podem trobar l’objecte d’aquesta modificació, diu que “L’objecte d’aquesta modificació és l’ordenació urbanística de l’àrea central de Banyoles, per tal de relligar els diferents barris de la ciutat i permetre un desenvolupament urbanístic que integrin els valors naturals d’aquest espai. Així mateix, el desenvolupament d’aquesta àrea permetrà crear un nou eix viari central, que alleugerirà la congestió de l’antiga carretera (actualment Avinguda dels Països Catalans i Carrer de la Llibertat).”\nO sigui que l’objecte més important és el de fer possible els sistemes viàries, sobretot els de caràcter General. Però curiosament en tots els documents no es fa referència ni es tracte com es pretén portar a terme aquesta infraestructura. Si partim de la situació actual econòmica, de la sobre-oferta en habitatges, d’una perspectiva d’ almenys 10 anys sense que es desenvolupi ( visió pròpia), de cap sistema d’intervenció pública per fer possible que aquests eixos, com ho fem possible?\nvista de les hortes i el monestir de Sant Esteve\n¿Perquè no es plantegen solucions en aquest document de com poder-ho fer possible anticipadament sense desenvolupar la zona?. I si bé en algun apartat s’anota aquesta necessitat, en l’objectiu 6 de l’ISA, en cap cas es posen possibles solucions per tal que la ciutat pugui disposar d’aquests Sistemes Generals de forma anticipada abans de la urbanització de l’àmbit.\nNosaltres coincidim en aquest aspecte, però trobem a faltar una proposta per fer-ho viable. Junts per Banyoles pensem que cessions anticipades o fins i tot ocupacions anticipades permetrien trobar una solució a aquest aspecte de vialitat general. I ara, era el moment de trobar compromisos amb les propietats, arran del tracte que es fa a través de deixar als habitatges existents exclosos del projectes de reparcel·lació.\nQuina és doncs la necessitat real per tirar endavant aquesta MP?, o és només un convenciment polític per ordenar millor una zona aturada de fa anys a l’espera de millors moments?.\nA la pag 29 i 30 de la memòria normativa justifica aquesta modificació agafant-se a l’anunciat del PDU quan esmenta “l’estratègia de canvi d’ús i reforma interior”\n“Es considera prioritari pel desenvolupament urbanístic de la ciutat, l’adequació d’aquesta àrea als criteris i determinacions del PDU del Pla de l’Estany, amb el canvi d’ús i reforma interior, i adaptant els paràmetres del PGOU a aquests nous usos i finalitats. La prioritat i urgència de l’adaptació d’aquesta zona, per disposar de l’espai més central i idoni pel desenvolupament urbanístic així com una amplia zona d’equipaments, fa que es consideri més oportuna la seva tramitació prèvia a la revisió del PGOU que tindrà un procés i un plantejament molt més amplis.\nEs considera per tant, com a tramitació més idònia, aquesta modificació de l’àrea urbana del PGOU per adaptar-la al Pla Director Urbanístic del pla de l’Estany amb prioritat i per avançat sobre els treballs d’inici i de redacció del nou POUM.\nNo hi estem d’acord, primer de tot perquè això no és cap justificació de res. No es justifica per la necessitat d’habitatges; no es justifica per disposar de més zones d’equipaments. El nostre grup al·legarà sobre aquestes justificacions durant l’exposició pública amb la intenció que el Departament d’Urbanisme sigui coherent amb els avisos que ha anat fent a aquest consistori que ja n’hi ha prou de modificacions puntuals i que el que cal és redactar el POUM.\nSi ens ho han dit, reiteradament per petites modificacions d’illes, no faran la mateixa reflexió per 25 Ha, en un municipi que té poc marge d’expansió?\nDe forma més precisa, volia fer alguna consideració o reflexió.\nPel que fa a les dades d’anàlisi algunes son poc actuals, sobretot les que provenen de l’IDESCAT, que son de fa 11 anys, mercat de treball i població, estructura sectorial i llocs de treball\nCal canviar la Pag. 9 de la memòria i normativa quan parlant dels recs , diu que aquests van ser propietat del Monestir fins l’any 1985, any en que es va signar la Concòrdia de les Aigües de l’Estany.\nInteressant les dades sobre la necessitat d’habitatges quan es diu que: a Banyoles el parc d’habitatges principals és de 7.838, de secundaris 712 i de vacants 2088, sumant un total de 10.638. ens quedem amb la xifra de 2088 habitatges vacants. Ho entenem bé que vacants vol dir no ocupats?. Aquesta dada ens ha de fer reflexionar i molt. No només en l’àmbit del que es pretén al sota Monestir, sinó en l’àmbit de tot el terme municipal.\nUn aspecte a tenir en compte en aquest àmbit és el plànol de la inundabilitat de l’àmbit bona part de l’UP5 és inundable greu o moderat, és a dir amb inundacions previsibles a 10 anys o a 100 anys. En el primer no es permet cap ús i només la preservació del règim del corrent. En el segon cas no es permet la construcció ni l’edificació i s’ha de preservar els règims de corrents. només les zones inundables amb retorns de 500 anys es permet construir-hi. En les zones NP4 i UP8 també són importants els retorns de 10 i 100 anys. al nostre entendre aquest fet pot comportar dificultats en portar a terme el dibuix plantejat.\nQui durà a terme les accions necessàries a la riera Canaleta per fer possible la construcció d’habitatges en una zona, actualment inundable?, quin és el cost estimat?, és possible que aquest cost faci inviable el desenvolupament de l sector.? No hem vist aquest cost aplicat als costos de repercussió estimats en els àmbits.\nAquí potser podiem haver parlat de la figura del No Urbanitzable. No trobem aceptable que es resolgui el concepte de retorn al No Urbanitzable només dient que aquesta no és la seva opció. Pensem que solucions intermèdies entre les dues postures podrien ser molt justes. Perquè no es pot convertir en No Urbanitzable part del terrenys de la riera Canaleta, que de fet no son aptes per a la Urbanització pel fet de ser inundables. Per què no?, i situen les zones verdes al costat d’aquest No Urbanitzable, donant-li més amplitud i adaptant-se millor a la protecció dels valors de l’àmbit.\nPensem que s’hauria pogut estudiar una solució com aquesta.\nPel que fa als Horts, la determinació de quins són els horts a preservar s’ha fet des d’un punt de vista més urbanístic que no pas des d’un d’ambiental. On és l’estudi dels ambientòlegs que sostenen aquesta decisió?. En l’àmbit del POUM l’Avaluació Ambiental tractaria a fons aquesta qüestió. En l’àmbit de la modificació puntual la decisió és purament urbanística\nQuan el PDU parla que el Sota Monestir s’haurà de tenir present la protecció del Sistema de recs i hortes pel seu valor patrimonial, no vol pas dir que s’aprovarà inicialment una modificació puntual del sota Monestir i que a la memòria es farà referència a que la protecció de recs i hortes es deixarà per més endavant. No. Si es planteja l’urbanització del Sota Monestir el legislador diu que caldrà tenir en compte la protecció dels sistemes i recs i hortes i no pas desentendre-se’n. Cal que amb l’aprovació de la modificació parcials, o fins i tot abans, hi hagi aprovat el Pla Especial de Recs, tal i com orienta el PDU, Tal com mana el PG, i tal i com s’ha compromès aquest Govern nombroses vegades i que se n’oblida constantment.\nNo ens enganyem les directrius del PDU van dirigides als futurs POUM de la comarca, no a una modificació puntual subsidiària dels planejaments generals.\nZona Industrial UP5\nVostès insisteixen contínuament en aquest document que el que fan amb aquesta proposta és acollir-se als criteris del PDU. Però jo els llegiré exactament el que diu el PDU respecte als canvis d’usos i reformes interiors: S’Assigna en aquelles àrees en què el Pla ha detectat disfuncions de la dinàmica urbana per la presència d’una àrea especialitzada amb un ús determinat. D’acord amb aquests estratègia els Plans d’Ordenació Urbanística Municipal (POUM) corresponents han de centrar les seves propostes en els canvis d’ús i les reformes urbanes necessàries per solucionar la disfunció, assignant un ús residencial i/o dotacional al sòl en qüestió. En Concret: Els terrenys de la font de la Puda, en referència a ESPA., i la zona UP-5 , així com l’UA-5 Pla Especial II i III ( Juncà) que serà determinat en el POUM.\nPerò ès clar amb un dibuix acotat d’aquest àmbit no ens permet situar on més li convé la zona industrial a la ciutat, senzillament perquè aquí no hi cap. Un altra motiu per deixar pel POUM aquesta solució que torna a ser conjunta, d’àmbit municipal, i no voler fer entrar en calçador una zona industrial dins aquest àmbit sense treballar en cap més alternativa.\nAfegeixo que, a l’Article 15 quan es parla dels usos admesos dins l’UP5 es diu : “usos secundaris: Industrial, taller, taller artesanal, magatzem. I usos compatibles: habitatges unifamiliars lligats al taller o industria instal·lada.”.\nPrimer dir que no deuen ser els usos secundaris els de l’industria, taller, etc, sinó els usos principals. Segon, Pel que fa a l’aprofitament urbanístic del sector marcat amb el 10% assenyalar que segons el Decret 1/2010 art 45, c) diu que: En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s’incrementi el sostre edificable, la densitat de l’ús residencial o la intensitat de l’ús industrial, o es transformin els usos de determinades parcel·les del sector o del polígon d’actuació urbanística... el percentatge és superior i la documentació a incloure en la MP més àmplia. Que no detallo, però que deixo aquí per a la seva comprovació i aclarirment si tant a la UP5 com a l’NP4 els hi és d’aplicació aquest article, donat que s’ha canviat la densitat o bé fins i tot els usos.\nPer altra banda en el sector NP4 no es destinarà espai per equipaments, ja que es concentren en els espais lliures, a les hortes. Hem de tenir present que malgrat les hortes siguin públiques aquestes seran cedides a concessió, i per tant el benefici públic, a banda del visual; s’haurà de tenir en compte.\nEn l’àmbit de NP4 s’ha modificat la densitat de l’ús residencial passant de 22hab/Ha a 25 hab/Ha, essent-li d’aplicació l’Article 99 del D1/2010 referent a les obligacions que comporta la modificació de les figures de planejament urbanístic en el cas d’un augment de la densitat de l’ús residencial\nPel que fa a les als habitatges de protecció pública, oficial i concertat, no s’ha anat més enllà dels mínims exigits per llei. Potser calia haver estat una mica més exigents tenint present les dades actuals de 323 habitatges a Banyoles, respecte als 1221 de titularitat pública i 1019 de parc social que hauríem de tenir.\nPel que fa a l’informe ambiental aquest té l’esperit d’un informe ambiental més de cara al POUM que de la pròpia Modificació Puntual. Les 47 primeres pàgines són genèriques i totalment aptes per l’avaluació del futur POUM. La resta fa un anàlisi genèric del que exigiria l’ ISA del POUM i n’extreu els objectius respecte a la MP. O sigui tenim mitja feina feta.\nEn l’informe ambiental alhora d’establir i estudiar les alternatives considerades només n’hi ha dues, la situació actual hereva del text refós del 2001 i la MP que es presenta. Òbviament es tria la nova, que millora substancialment el que estableix l’actual PG. Tanmateix hagués estat bé estudiar alguna alternativa semblant a la proposada, fins i tot alguna alternativa que introduís algun espai cap al No Urbanitzable i quedés exclòs de d’urbanització, com per exemple la zona inundable.\nNo hem acabat d’esbrinar quines son les necessitat d’aquest intent de nova ordenació, quan estem a les portes de presentar els treballs previs del POUM. Sembla que avui després d’aquest procés de treball del sota monestir , estem en millors condicions per trobar una solució i sortida a aquest àmbit per tal que es pugui desencallar amb unes condicions urbanístiques millorades respecte al PG. Indiscutible. Totes les propostes que s’han presentat del sota monestir milloraven el que figurava al PG. Però continuem sense trobar resposta a la pregunta, perquè és necessària aquesta aprovació abans del POUM.?\nReglamentar de nou aquest àmbit, on hi ha la major part dels recs de la ciutat i deixar de banda l’inici dels treballs del Pla Especial de Recs, és una altra oportunitat perduda.\nPlantejar-se aquesta nova urbanització de 690 habitatges, sense haver estat capaços de justificar aquesta necessitat a través del Pla Habitatge i la repercussió dels habitatges buits i parcel·les i pisos per ocupar, és fer una previsió molt poc científica i que no toca de peus a terra.\nNo oblidem que “l’Ajuntament té prevista també en uns terminis molt immediats, la revisió del Pla General d’Ordenació Urbana vigent, el que permetrà una reconsideració global de les previsions de desenvolupament urbanístic al municipi.(pag 58 de la memòria). No ho dic jo, ho diu el document que avui aprovem.\nEntenem que l’objectiu que es pretenia s’ha complert en part, tenir damunt la taula un nou dibuix, que millori la situació actual, i que els veïns implicats directament s’hi sentin majoritàriament còmodes, cosa que podrem comprovar durant el període d’al·legacions. Però també havia d’assolir altres aspectes més amplis, com ara valoritzar més els aspectes intrínsecs d’aquesta zona, i escoltar a tota la ciutat en el procés de participació establert en els POUMs.\nJunts per Banyoles varem votar a favor per engegar aquest debat del sota monestir perquè calia millorar la situació actual, ancorada des de feia temps, i tots en tenim responsabilitats. Els representants polítics hem de prendre decisions i hem d’encarar els problemes i aportar solucions, i el que es busca en aquest treball és trobar una solució a ordenar una zona realment malmesa, desestructurada, esgavellada, que s’ha anat deteriorant amb els anys, amb els abandonaments de els activitats que s’hi portaven a terme.\nTanmateix Junts per Banyoles no votarem a favor d’aquesta aprovació inicial perquè considerem que encara es pot millorar substancialment la proposta actual. Indiscutiblement, s’adequa a un urbanisme més modern i sostenible, però trobem a faltar alguns complements que ens haguessin ajudat millorar la proposta i aquests ingredients només els trobem en el tractament del POUM.\nL’hora de la veritat vindrà a l’aprovació provisional esperant que es recullin part de les nostres aportacions que farem durant l’exposició pública, algunes d els quals ja he anat desgranant avui i que ens semblen essencials pel nostre posicionament final.\nPortaveu de Junts per Banyoles


Rihanna presenta el vídeo de Work - Primera Fila\nRihanna presenta el vídeo de Work\nRihanna acaba de compartir el videoclip de Work, el tema que l’uneix a Drake, i que serveix com a carta de presentació del seu disc Anti, el vuitè de la seva carrera i que s’ha fet esperar més del previst.\nDe fet el vídeo, està dividit en dues parts, en una primera podem veure a la parella divertint-se en un club, on es fan tota classe de tocaments, mentre que en el segon el tema es torna més íntim. Tot plegat, en un sol vídeo, dirigit per Director X, el mateix responsable de dirigir Hotline Bling.\nLa cantant visitarà Barcelona, el 21 de juliol, en un concert que tindrà lloc al Palau Sant Jordi. Les entrades surten a la venda aquest mateix dimecres, tot i que des d’avui ja hi ha prevenda a LiveNation.es


por Comunicacio · Publicada 25/01/2018 · Actualizado 07/02/2018\nL’Ajuntament de Sant Boi posa en marxa la primera edició del programa d’acompanyament a la inserció UBICAT, subvencionat per el Servei Públic d’Ocupació de Catalunya i el Servicio Público de Empleo Estatal del Ministerio de Empleo y Seguridad Social.\nEl programa s’adreça (fins el 31 de desembre del 2018) a 210 persones en situació de recerca de feina, residents a Sant Boi i inscrites com a demandants d’ocupació o millora de feina a l’OT.\nLes persones interessades en participar en aquest programa poden dirigir-se, a partir del 22 de gener i en horari de 9:30h a 13:30h (de dilluns a divendres) i de 16h a 18h (només dilluns), al Club de Feina. Departament de Foment de l’Ocupació. Ajuntament de Sant Boi\nMasia Torre Figueres. C/ Pau Claris, 14 de Sant Boi


Primer supermercat eficient de Mercadona a La Palma - Mercadona\nMercadona ha obert avui el seu primer supermercat a l’illa de La Palma, al municipi de Breña Alta. La nova botiga, situada al Pol. Industrial La Grama, ha suposat una inversió de 4 milions d'euros i la creació de 64 llocs de treball d'ocupació estable i de qualitat i respon al Nou Model de Botiga Eficient que Mercadona està implantant a la seva xarxa de centres. Aquest Nou Model reforça l'excel·lència en el servei, optimitza l'acte de compra dels seus clients i presenta millores de què es beneficien tant els "Caps" (clients), com els treballadors, els proveïdors i la societat.\nEl nou supermercat de Breña Alta té una superfície de vendes de 1.798 m2 i en la seva construcció han participat 70 proveïdors, que han donat feina a 250 persones durant la fase d'obra.\nDisposa d'un disseny totalment renovat respecte al model de botiga anterior, amb nous colors i materials, tant en la façana exterior d'accés al supermercat com en la distribució de les diferents seccions. Aposta també per espais amplis i diàfans, que faciliten l'entrada de llum natural, i colors càlids en la delimitació dels diferents ambients.\nA més, presenta novetats en totes les seves seccions. Per exemple, disposa de lineals específics de llet fresca i sucs refrigerats, un nou punt d'acabat per a la carn, una góndola central a la perfumeria per a la cosmètica especialitzada, un servei de suc de taronja acabat d'esprémer, una nova exposició a la peixateria per als productes de conquilla i una nova secció de forn amb màquina per tallar el pa i pastisseria refrigerada, entre altres novetats.\nTambé disposa, entre altres millores, d'una nova entrada amb doble vidre que evita corrents d'aire, uns passadissos més amplis, un nou model de carretó de la compra i un nou model de carretó tipus cistell, molt més ergonòmics i lleugers.\nL'horari d'obertura d'aquest supermercat és de dilluns a dissabte, de 9 a 21.30 hores, i disposa d'un aparcament de 197 places per a facilitar l'acte de compra a tots els clients que s’hi desplacin en vehicle privat; 5 d’aquestes places disposen de punt de recàrrega per a vehicles elèctrics. A més, Mercadona ha habilitat el seu servei a domicili i la compra online a través del lloc web www.mercadona.es.\nAl tancament del 2017, Mercadona havia invertit més de 480 milions d'euros tant en la reforma de com en l'obertura de nous supermercats amb aquest nou Model de Botiga.\nAmb aquesta nova botiga, la companyia té 86 supermercats a les Canàries i va tancar el 2017 amb una plantilla de 4.331 persones, amb ocupació estable i de qualitat. Les compres als proveïdors canaris van créixer fins als 496 milions d'euros el 2017.\nLa inversió conjunta de Mercadona i els seus interproveïdors a les Canàries el 2017 va ser de 32,7 milions d'euros.


El Pas com a exemple\nLa manera com s’ha gestionat ha d’inspirar la reobertura total\nActualitzada 09/06/2020 a les 07:05\nHo volíem tots plegats. Però, a la vegada, sentíem cert respecte, fins i tot esborronament. Després de tants dies tancats, d’una situació sanitària desconeguda, la reobertura de la frontera francoandorrana i, en conseqüència, la represa de l’activitat comercial al Pas de la Casa va ser una excel·lent notícia. La por a obrir la frontera i que apareguessin nous brots de contagi no va deixar, o no es va voler, veure la també bona gestió sanitària del nostre veí del nord.\nEra un repte. I, de nou, com ha passat en aquesta crisi, l’hem afrontat i l’estem superant. Els turistes han vingut de manera controlada, esglaonada. S’ha projectat una imatge de serietat que possibilita que els turistes francesos vinguin a Andorra confiats i sense neguits.\nDe qui és mèrit? De nou, de tots. Dels ciutadans del Pas i de tota la parròquia, que han tingut paciència i un comportament alineat amb el de les administracions per fer equip tots plegats. Dels comerciants i restauradors, sobretot els que estan cara al públic, que han estat valents per atendre oferint un gran servei malgrat les circumstàncies i restriccions. Del comú per la coordinació i la feina per tenir-ho tot preparat. I del Govern per la bona gestió de la crisi de la Covid-19 i la seva proximitat amb la ciutadania. Una llàstima, però, que no s’hagués pogut aconseguir obrir-la una mica abans, almenys 48 hores, per haver aprofitat tot el pont de la segona Pasqua.\nI també és gràcies als propis turistes francesos que ens han visitat. Ens han escollit i ho han fet des de la responsabilitat, amb la mascareta posada i respectant les mesures de seguretat establertes. No s’han hagut de lamentar situacions conflictives importants.\nUns 15.000 vehicles han entrat a Andorra aquest cap de setmana per gaudir-ne. Esperem retornar a la normalitat i seguir en aquesta línia. Hem fet les coses bé i des de fora ho saben. Ha estat una prova de foc que hem superat i que ens permet afrontar les properes amb seguretat. Que ens tornaran els dubtes quan anunciïn l’obertura de la frontera espanyola? Possiblement. Però seran més lleugers o passaran abans si mirem al nord i veiem com s’ha gestionat al Pas de la Casa.


Marina Empuriabrava - Ports Costa Brava\nLa Marina Empuriabrava està ubicada al cor de la internacionalment reconeguda badia de Roses. La seva xarxa de 23 km de canals navegables es troba al nord de la Costa Brava. A poques milles, el navegant pot gaudir de les meravelloses cales de Cadaqués, ancorar en les aigües cristal·lines del Parc Natural de Cap de Creus, i també de la Reserva Marina de les Illes Medes, referent mundial de submarinisme.\nAquesta marina interior disposa d’amarratges al port principal i també directament als jardins de les cases dels canals. Ofereix tots els serveis necessaris per a les embarcacions durant tot l’any i admet velers i embarcacions a motor de fins a 25 metres d’eslora. Una destinació turística genuïna i acollidora amb la millor oferta d’oci, esport, cultura i gastronomia.\nPer a qui no s’atreveixi a saltar en paracaigudes a Skydive Empuriabrava, el túnel de vent de Windoor Realfly és una bona alternativa. Aquest simulador de caiguda lliure permet viure la sensació que se sentiria en saltar al buit des de 4.000 metres d’altitud.


L'afortunada vida de Pablo Motos en la televisió\nAl presentador no només li va bé econòmicament parlant, sinó que té la gran sort de treballar a 'El Hormiguero' amb la seua dona i les seues dos filles\ndivendres, 15 de novembre 2019 - 19:30h\nEl presentador posseïx una gran fortuna | Antena 3\nPablo Motos és un dels presentadors amb més popularitat i una de les cares més conegudes d’Atresmedia, des que fa 13 anys començara a presentar el popular programa de televisió ‘El Hormiguero’. L’audiència segueix fidelment el seu programa, famós pel seu toc d'humor, i el carisma de Motos a l’hora d’entrevistar els personatges famosos ha guanyat el cor de molts teleespectadors.\nPer molts és coneguda la seua gran fortuna i és que Pablo Motos ha conseguit facturar més de 30 milions d’euros. I no només per la seua feina de presentador, sinó també per les empreses que posseïx, una d'elles anomenada Japala Japala, dedicada a realitzar esdeveniments i publicitat i que està valorada en 20 milions d'euros.\nMotos treballa al costat de la seua família a 'El Hormiguero'\nPerò els diners no ho són tot, i la seua vertadera sort està en el fet de què la seua família treballa amb ell. La seua dona Laura Llopis, amb qui manté una relació des de fa 30 anys, és la cap de guions de ‘El Hormiguero’. A més, les seues dos filles, Cristina i Laura, formen part de la producció del programa; una d’elles és guionista i l’altra treballa en l’attrezzo.\nLa parella es va conéixer treballant en la ràdio quan Pablo presentava Radio 80: «El menyspreu més gran que t'han fet en la vida no és res comparat amb el que ella em feia a mi. Un dia vaig pensar que no podia morir-me sense besar-la, però l'oportunitat em va arribar gràcies al fred que feia en l'estudi de ràdio a on treballàvem. Una vegada ella va comentar que feia molt de fred i jo vaig eixir corrents i li vaig comprar un calefactor. En eixe moment, per primera vegada em va mirar, la vaig mirar i ens vam enamorar».\nPablo Motos es muda de casa amb la seua parella Laura Llopis | CatalunyaDiari.cat\nL’anhelat primer bes no va tardar a arribar: «Vam entrar a una rotonda i li vaig preguntar si li agradava o no. Ella em va dir 'bueno'. I ja no vaig agarrar ni la rotonda, me’n vaig anar recte, vaig parar i li vaig donar un bes».\nFa uns mesos, Laura Llopis i Pablo Motos es van traslladar a viure a un pis d’1,5 milions d’euros situat en el barri de Salamanca, que han pogut comprar gràcies a tot l’esforç d’anys invertint en propietats i gestionant empreses, a banda de les seues faenes en el sector de la comunicació.\nLa polèmica nit de Santiago Abascal en 'El Hormiguero'\n"José Mourinho travessa el pitjor moment de la seua vida" "La important dada que Joao no ha pogut preveure en 'Gran Hermano VIP'"