afotos i documents\nQuan vàrem tenir les respostes ens canviaren les preguntes(1)\nEl sindicalisme de classe davant les “noves figures laborals”\nCoordinador Nacional d’ACCIÓ JOVE – Joves de CCOO de Catalunya\nEl fantasma de les “noves figures” precaritzades per a joves treballadors recorre el panorama laboral català i espanyol. I no sembla massa clar que totes les forces de l’esquerra social i política s’hagin unit per assetjar aquest fantasma. Sota l’etiqueta d’emergència de noves realitats convergeixen l’extensió de figures pre i pseudo-laborals, l’aparició de nous sectors d’activitat i noves realitats empresarials, la prolongació de la fase d’estudis, la diversificació de la immigració i la creixent incorporació de dones a l’activitat laboral. Com a mínim. La combinació de tots aquests factors dóna lloc a una realitat casuística molt complexa que es resisteix a les diagnosis globals i a les respostes clares.\nEn la present etapa d’incerteses i nous reptes, cal innovar en les respostes o adaptar-ne les clàssiques, si bé aquest és un desig de concreció incerta i embolicada.\nA l’hora de determinar quins són els factors de discriminació o especial dificultat de la gent jove en el món del treball, cal començar trencant un vell mite. Més enllà dels imaginaris col·lectius, la distribució de joves en els grans sectors d’activitat (agricultura, indústria, construcció i serveis) és pràcticament idèntica a la del conjunt de la població assalariada a Catalunya(2). Aquesta és una de les principals diferències respecte als factors de discriminació en el món del treball que afecten dones i treballadors estrangers. Així doncs, hem de buscar els factors de discriminació de la gent jove en els espais que ocupen dins de cada sector (els més vulnerables dels processos de producció de béns i serveis) i en les condicions de treball en que ho fan.\nEn segon lloc i contradient el subtítol d’aquest article, allò que resulta significatiu no és l’emergència de suposades noves figures. En realitat estem parlant de l’extensió perversa de figures ja consolidades com són beques, pràctiques a empresa o treball autònom, que no tenen reconeguda una naturalesa laboral amb la corresponent regulació i protecció jurídica i social. La tendència general és la de prorrogar l’etapa de treball precaritzat en els itineraris professionals de les noves generacions que s’incardinaria entre la finalització dels estudis i l’accés a una ocupació estable i de qualitat. En la major part dels casos, aquesta etapa intermèdia es concreta en forma d’encadenament de contractes temporals realitzats sovint de manera fraudulenta i d’exclusió temporal dels nous treballadors de part de les millores laborals consolidades a l’empresa i el sector. En d’altres casos però es produeix una prolongació fictícia de l’etapa d’estudis generant situacions en que la persona ja no és pròpiament estudiant però encara no és reconeguda com a treballadora. Aquesta situació es produeix normalment per a professions d’alta qualificació, on figures com la de les pràctiques a les empreses, les beques o el treball autònom substitueixen el paper del contracte temporal realitzat en frau de llei o la contractació mitjançant ETT. En definitiva estem parlant d’un element més de l’estratègia d’externalització de costos cap a la societat per part de les empreses, privades i públiques.\nLes persones afectades per aquestes situacions han optat per itineraris formatius molt prolongats (normalment estudis superiors) en la clàssica aposta d’assumir un alt cost d’oportunitat allargant l’etapa d’estudis amb l’objectiu d’accedir a treballs de major estatus laboral i social, sovint amb un component vocacional important. La perspectiva d’accedir a aquests llocs de treball altament qualificats fan acceptar d’entrada aquesta etapa intermèdia com a mal menor, si bé l’acceptació es converteix en frustració en perllongar-se aquesta situació. En definitiva, es produeix un estancament del procés de transició estudis-treball en una mena de llimb pre-laboral que esdevé una fase de durada indefinida. (3) I és en prendre consciència d’aquesta situació que les persones afectades busquen solucions en l’acció col·lectiva.\nDels arbres i del bosc\nLa creació d’organitzacions gremials no vinculades al sindicalisme de classe per part de col·lectius precaritzats es troba íntimament vinculada a dos elements: la tendència actual a cercar refugi en espais pre-moderns i l’afavoriment del freeriderisme per part del sistema de regulació laboral a Espanya.\nSón molts els autors que ens han explicat com davant el món dominat per les incerteses a que ens ha abocat el controvertit fenomen de la globalització, les persones hem tendit a cercar refugi en els elements col·lectius pre-moderns: nació front a ciutadania, família versus república, corporació i gremi front a classe social, etc. A aquests factors cal afegir les particularitats del sistema espanyol de regulació laboral adoptat després de la ruptura sindical amb la dictadura feixista. Un sistema basat en la vocació generalitzadora i universalista dels drets socials conquerits.\nNo és moment d’analitzar a fons les conseqüències positives i negatives d’aquest sistema, ni de dedicar-nos a un exercici exhaustiu de sindicalisme comparat, però resulta essencial en l’anàlisi que ens ocupa entendre algunes de les conseqüències no desitjades del mateix. L’extensió de les conquestes sindicals al conjunt de treballadors mitjançant l’aplicació universal dels convenis col·lectius i la incorporació de les conquestes consolidades en la legislació laboral fomenta fatalment l’actitud del freerider. En termes patillero-econòmics, el freerider és aquella persona que es beneficia dels béns comuns sense participar-ne dels costos. En l’àmbit sindical, podem parlar de freeriders en referència als treballadors no afiliats que es beneficien de les millores aconseguides per l’acció sindical, o a aquells que practiquen l’esquirolatge davant d’una convocatòria de vaga bo i esperant que esdevingui exitosa i s’assoleixin les reivindicacions que també els hi seran aplicades, o aquells que opten pel sindicalisme corporatiu (explícit o tàcit) com a millor opció per a obtenir millores particulars, mentre confien que el sindicalisme de classe resolgui les reivindicacions comunes a tots els treballadors, de les que evidentment se’n beneficiaran. El freeriderisme només pot concebre’s com a una opció òptima en termes individuals i força miops, en termes col·lectius i a llarg termini es tracta d’una aposta suïcida. El freerider és, en definitiva, l’evidència de la falsedat del gran dogma liberal: la suma de recerques de l’interès individual construeix el bé col·lectiu.\nLes actuals tendències de refugi tribal i un sistema legal que fomenta la dispersió expliquen en bona part l’aparició primera de plataformes para-sindicals com la resposta que alguns col·lectius de treballadors i treballadores poden entendre en un determinat moment com la més eficaç per resoldre les seves problemàtiques concretes. L’expliquen en bona part, però només en part. La resta de l’explicació l’haurem de cercar en les pròpies organitzacions sindicals de classe quan no han estat punts de referència per aquests treballadors. A aquest tema em referiré tot seguit.\nAbans però, és important constatar el fet que l’aposta per les plataformes corporatives per part de col·lectius precaritzats no esdevé mai reeixida. L’únic objectiu assolible per aquest esquema d’organització és el de la visibilització social d’aquelles situacions que fins al moment havien estat desconegudes per a la major part de la població. I no és poca cosa. Però un cop evidenciat el problema, la solució passa sempre per l’organització de les persones afectades, l’exercici del conflicte social, l’establiment de negociacions, la consecució d’acords i el control del seu compliment. I és sempre en alguna d’aquestes fases on es produeix l’estancament del procés per manca de força contractual dels espais que pretenen representar les persones afectades. S’han donat casos en que fins i tot s’han assolit acords positius amb administracions públiques (no en conec cap en l’àmbit de l’empresa privada, menys sensible al desgast de la pròpia imatge social), però aquests acords han donat pas a la frustració per la manca de mecanismes per a garantir-ne el compliment i per l’esgotament de les persones. En definitiva, l’opció corporativa pot esdevenir rendible per a pilots d’avió a l’hora de mantenir llurs privilegis, però no ho serà mai per als que carreguen les maletes.\nEl sindicalisme de classe davant del repte: a mode de DAFO\nCom ja ha quedat dit, una part de les causes de l’aparició d’estructures d’organització corporatives per part de treballadors precaritzats l’hem de buscar dins del propi sindicalisme general. L’aparició de bosses creixents de treballadors en fase d’incorporació precaritzada al treball no sempre ha trobat la resposta adient per part del sindicalisme. El principal obstacle el trobem en el no reconeixement mutu entre aquests treballadors i la resta. D’una banda, és evident que els casos de que parlem fan referència a persones que tenen la perspectiva d’inserir-se en el món del treball en ocupacions professionals altament qualificades i en espais que basen la política de promoció en la competència entre treballadors. Aquesta perspectiva no afavoreix l’establiment d’aliances amb el conjunt de treballadors i treballadores. De l’altra, massa sovint els responsables sindicals i el conjunt de treballadors han desatès les reivindicacions d’aquestes persones en no considerar-les com a treballadores, sinó com a estudiants o persones que no formen part de la plantilla de les empreses.\nUn altre punt dèbil del sindicalisme de classe a l’hora d’abordar aquestes situacions té un caràcter més organitzatiu. En les primeres tres dècades del segle passat, el sindicalisme va adoptar una estructura organitzativa encara vigent basada en els sectors productius. Allò que determina l’enquadrament d’un treballador al sindicat és l’empresa i el sector en que treballa, i no pas la seva categoria professional o la modalitat del seu contracte. En aquest cas però, estem parlant de col·lectius transversals als diferents sectors i que s’identifiquen precisament en funció de la seva modalitat “contractual”.\nNo obstant, els punts forts del sindicalisme general per afrontar aquestes situacions superen amb escreix els dèbils. En primer lloc, el sindicalisme confederal es caracteritza precisament per tenir una forta presència en tots els sectors d’activitat, la qual cosa el converteix en l’única opció que pot agrupar el conjunt de treballadors afectats per aquestes situacions, situació que constrasta amb la de les plataformes corporatives. Un bon exemple és el cas dels becaris, on les organitzacions existents únicament agrupen treballadors de les universitats però no d’altres sectors on la presència de becaris és molt important com poden ser els mitjans de comunicació, les administracions públiques no universitàries o les empreses amb departaments de R+D.\nEn segon lloc, únicament el sindicalisme general permet el traspàs de coneixements, experiències i bones pràctiques entre els treballadors de diferents empreses, sectors d’activitat, generacions, etc. A l’hora es l’únic que permet realitzar economies d’escala (no només ni principalment financeres) que faciliten el desenvolupament d’instruments potents d’anàlisi i d’intervenció sindical. I únicament el sindicalisme de classe permet l’aportació solidària de recursos de tot tipus per part dels treballadors dels sectors més consolidats a les realitats emergents.\nFinalment, lluny de la imatge de conservadorisme que a vegades transmeten, les organitzacions sindicals de classe han demostrat durant tota la seva trajectòria una alta capacitat d’innovació. Fa temps que els sindicats de classe han vist la necessitat de generar espais de treball transversals a tots els sectors per a donar resposta a les necessitats específiques de col·lectius de treballadors com són dones, estrangers i, de manera més recent, joves. Només d’aquesta manera es pot explicar el seu constant creixement i extensió cap a nous sectors d’activitat amb poca o cap tradició sindical (un bon exemple ha estat el de les empreses de lleure educatiu o el de la indústria auxiliar a Tarragona i Girona). En aquesta mateixa línia s’insereix la creació per part de CCOO de Catalunya de la Federació de Treballadors Autònoms Depenents l’any 2000, la victòria judicial en el reconeixement dels ciberdrets sindicals o, de manera més recent, la creació d’un espai sindical per a treballadores sexuals.\nUn precedent històric que acostumo a emprar quan participo d’aquests debats és el dels oficials de comerç o el dels funcionaris. Ambdós col·lectius s’han situat en altres moments històrics al marge del sindicalisme general en tant que no es reconeixien com a treballadors o comptaven amb algun tipus de situació privilegiada respecte a la resta que desitjaven mantenir. Ambdós col·lectius van generar en el seu moment un discurs legitimador de la seva postura de no integració (és necessari recordar que a la dècada dels 80 veus provinents del comunisme postulaven la creació de sindicats de funcionaris al marge de CCOO?). No obstant, la successió de millores assolides per part del sindicalisme general van portar a aquests col·lectius a incorporar-s’hi des del mateix moment que van percebre el sindicalisme de classe com el més útil per a millorar la seva situació.\n“Nous col·lectius” i sindicats de classe és necessiten mútuament. Per als primers el sindicalisme general representa l’única eina que els hi pot permetre l’assoliment de les seves reivindicacions, en la mesura que s’hi incorporin. I el sindicalisme confederal es juga el seu futur en la mesura que sigui capaç d’incloure i donar resposta a les noves situacions que apareixen en el món del treball. Enlloc és escrit que els camins siguin fàcils, però de ben segur que conflueixen en un punt no molt llunyà.\n(1) Amb permís de l’amic Juan Blanco, sociòleg i sindicalista inquiet\n(2) ACCIÓ JOVE – Joves de CCOO de Catalunya (2005) Joves i mercat laboral a Catalunya a www.conc.es/acciojove\n(3) Respecte els diferents models d’itineraris professionals vid. CACHÓN, Lorenzo (ed.) (1999) Juventudes, mercados de trabajo i políticas de empleo. 7 i Mig editorial de poesia. Benicull de Xúquer (València).\nRespecte a la diferenciació entre el caràcter edatista o generacional de la precarietat podeu veure l’article de Toni Salvador i Pau Serracant en aquest mateix número de Nous Horitzonts.\nposted by Andrés Querol Muñoz at 8:39 AM\nName: Andrés Querol Muñoz


Frit Ravich instal·la la planta fotovoltaica per autoconsum més gran de la demarcació de Girona - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nL'empresa selvatana Frit Ravich compta, des de fa pocs dies, amb una nova planta fotovoltaica dissenyada expressament per Endesa, la més gran en configuració d'autoconsum de la demarcació de Girona. Els panells –1.584 mòduls policristal·lins– s'han col·locat a la coberta d'una de les instal·lacions recentment construïdes a la seu central de l'empresa, a Maçanet de la Selva, i ocupen una superfície total de 7.800 m2. Gràcies a aquesta instal·lació es generarà més energia neta i renovable, que serà utilitzada a la mateixa planta per il·luminació, climatització i maquinària del centre logístic.\nAmb aquesta ja són tres les plantes fotovoltaiques que Endesa ha instal·lat a Frit Ravich i s'ha encarregat de dissenyar un sistema fotovoltaic a mida adequat a les característiques de l'empresa beneficiària, tenint en compte la seva corba de consum i de manera que es maximitzi la generació d'energia, alhora que s'integri arquitectònicament a l'espai determinat. A més de l'assessorament, la companyia elèctrica també n'ha executat la construcció i la legalització i en farà el manteniment periòdic i la monitorització de la planta a distància per a la detecció precoç d'incidències que poguessin produir-se, mentre que la inversió l'ha aportat la mateixa Frit Ravich.\nTotes tres instal·lacions sumen una potència de 622 kWp, convertint-se així en un referent en producció d'energia fotovoltaica del sector alimentari. En concret, la nova i singular instal·lació compta amb una potència pic màxima de 435 kWp en les hores de màxima insolació i 360 kW de potència nominal, és a dir, de l'equip elèctric que transforma l'energia generada pels panells en apta pel consum. Així es cobreix al 100% la capacitat de l'equip durant el màxim de temps possible.\nD'altra banda, la producció anual d'aquests nous panells fotovoltaics s'estima en 620.893 kWh/any. Això permetrà reduir la petjada de diòxid de carboni fins als 70.782 quilos de CO2 a l'any, l'equivalent al consum energètic anual –en llum i gas– de 40 llars on hi visquin quatre persones, on el què és al mateix, de 268.601 quilòmetres recorreguts amb un vehicle utilitari estàndard, el què representa la capacitat d'absorció de 2.621 arbres. Alhora, també farà un important estalvi energètic basat en el consum d'energia i potència i comptant que un 95% de la seva producció serà en la modalitat d'autoconsum.\nL'aposta per aquest tipus d'energia de present i de futur, neta, abundant i econòmica uneix ambdues empreses, Endesa i Frit Ravich, amb la voluntat de refermar el seu compromís amb el medi ambient i el desenvolupament sostenible.


L'Ajuntament i Font presenten a peu de carrer la T-10 Targeta Urbana -Serveis- 16/11/2017\nAquest dimecres, 15 de novembre, algunes persones han pogut comprar la nova targeta T-10 Urbana d'una zona per viatjar dins Ripollet amb les línies d'autobús 685 (Tiana-Montcada) i 620 (Ripollet-Barcelona). Ho han fet en el marc de la presentació pública de la nova targeta que la Regidoria de Transport Públic i l'empresa Font van fer davant del Centre Cultural. El preu de la T-10 Urbana és de 8,25 € i ja es pot adquirir a les oficines d'Autocars Fons o directament als conductors d'aquestes línies.\nEl regidor de Transport Públic, Fran Sánchez i la tècnica del Departament, Rosa Moragas, van ser els encarregats d'informar a tots els ciutadans que passaven per la rambla de Sant Jordi de la posada en marxa de la nova Targeta Urbana, a més de repartir la nova Guia del transport públic, reeditada recentment. Sánchez va destacar que "és una targeta que ens havia demanat molt la ciutadania, per circular dintre de Ripollet i a un preu més reduït, perquè entenem que poc més de 80 cèntims és un preu molt acceptable i és una reivindicació que ens han fet també, especialment, els veïns de Can Tiana-Pont Vell".\nA l'acte també hi era present Rubén Segura del departament d'Atenció al Client de Font, encarregat d'informar i vendre tant la T-10 Targeta Urbana com la que l'empresa ven de dues zones a un preu de 16,25 €, només per a l'ús de les seves línies. Segura va assegurar que molta gent els ha demanat aquesta targeta i explicava que les expectatives de Font són "que la targeta es vengui i que ajudi a la gent". Quant a la resposta de la gent al carrer, Segura explicava que "al principi ha costat una miqueta, perquè és molta informació i les coses noves al principi fan por, però s'han anat interessant".\nFont va aprofitar l'acte públic per mostrar un dels 4 nous vehicles que l'empresa ha adquirit recentment, amb capacitat per a entre 50 i 55 persones, i que destinarà a la línia e4 Servei Express cap a Barcelona.


Guia antidiscriminatòria LGTB – Col·lectiu LGTB de la Safor-Valldigna (CLGS)\nL’LGTBIfòbia és un acte d’agressió que viola la llibertat fonamental de les persones. És important tindre clar que hem de ser lliures de manifestar la nostra afectivitat i la nostra forma de ser sense por. I que, si ho fem i resultem agredits, tenim drets, ho podem denunciar. A més, si ho denunciem, estem contribuint a fer més difícil que una altra persona LGTBI siga agredida o discriminada.\nRecorda: la nostra por és la seua força. La por de les persones LGTBI és la força dels agressors.\nDesgraciadament, però, vivim en una societat en la qual, malgrat els avanços socials aconseguits en matèria de drets civils i, concretament, en drets de persones LGBTI, segueixen produint-se discriminacions i agressions per part de gent que no accepta la diversitat d’opcions afectivo-sexuals, familiars o de gèneres. Per això, les persones LGTBI necessitem empoderar-nos i tindre clar com ens podem defendre en cas d’agressió. És aquesta la motivació de la guia antidiscriminatòria que tens a les mans, elaborada prenent com a fonts les guies publicades per l’Observatori contra l’Homofòbia de Catalunya i per l’Observatori Madrileny contra l’Homofòbia, la bifòbia i la transfòbia.\nDes del Col·lectiu de Lesbianes, Gais, Transsexuals i Bisexuals de la Safor-Valldigna (CLGS) donem aquest pas perquè considerem que és important en un entorn rural com el de Gandia i la comarca. El moviment LGTBI és menys fort ací que a les grans ciutats i la visibilitat de les persones LGBTI també hi és menor. Si partim que, en la societat valenciana, les víctimes d’LGTBIfòbia no solen denunciar les agressions, i que s’ha de fer una tasca d’empoderament del col·lectiu perquè ho facen, això s’agreuja en un entorn rural. Per això volem donar un primer pas amb aquesta guia antidiscriminatòria, per a visibilitzar el problema, per a empoderar les persones LGTBI i fer eixir a la llum aquesta violència, i així quantificar-la, com a condició primera per tal de poder, finalment, eradicar-la.\nGuia Antidiscriminatòria LGTB Gandia CLGS


Asturià - Uniopèdia, el mapa conceptual\n10 les relacions: Acadèmia de la Llengua Asturiana, Astúries, Asturlleonès, Asturlleonès central, Cantàbria, Càntabre (parla), Glotònim, Lleó (Castella i Lleó), Llengua estàndard, Zamora.\nSeu de l'Acadèmia a Oviedo Vella seu de l'Acadèmia a Oviedo. LAcadèmia de la Llengua Asturiana (Academia de la Llingua Asturiana en asturià) és una institució del Principat d'Astúries la fi de la qual és l'estudi, la promoció i la defensa de l'asturià.\nNou!!: Asturià і Acadèmia de la Llengua Asturiana · Veure més »\nNou!!: Asturià і Astúries · Veure més »\nNou!!: Asturià і Asturlleonès · Veure més »\nAsturlleonès central és considerat el model de llengua escrita i és el qual posseïx majoria de parlants de l'idioma asturià.\nNou!!: Asturià і Asturlleonès central · Veure més »\nNou!!: Asturià і Cantàbria · Veure més »\nNou!!: Asturià і Càntabre (parla) · Veure més »\nUn glotònim és la paraula que s'usa per a referir-se a una llengua.\nNou!!: Asturià і Glotònim · Veure més »\nNou!!: Asturià і Lleó (Castella i Lleó) · Veure més »\nNou!!: Asturià і Llengua estàndard · Veure més »\nNou!!: Asturià і Zamora · Veure més »\nBable, Llengua asturiana.


IB3 | AL DIA: Aquest dijous entrevistam Angèlica Pastor, regidora de Seguretat Ciutadana de l’Ajuntament de Palma\nDijous 05 a les 09.00\nAquest dijous entrevistam Angèlica Pastor, regidora de Seguretat Ciutadana de l’Ajuntament de Palma\nAquest dijous, la protagonista de l’entrevista de les 10 h serà Angélica Pastor, regidora de Seguretat Ciutadana de l’Ajuntament de Palma. A la tertúlia d’actualitat escoltarem les opinions de Margalida Ramis, Edu Colom i Guillem Mas.\nTambé farem la Volta al Dia amb Xisco Nadal i, a partir de les 11h, parlarem d’actualitat internacional amb el periodista Jaume Vinyas.\nTot això serà el mateix dia que descobrirem què són els “nano satèl·lits”.\nAl Dia és el magazín matinal d’IB3 Ràdio, dirigit per Rafel Gallego, que es pot escoltar de dilluns a divendres, entre les 9 h i les 13 h. També s’emet en directe per IB3 Televisió entre les 9:30 i les 11h.


La Diputació organitza aquest diumenge a Vilafranca la final del Bolsín Taurí – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n1 julio, 2017 vlcseo 186 Views 0 Comments\nJesús Cuesta, David Martínez, Marcos Car i Jorge Rivera cercaran el triomf en la decimanovena edició del certamen\nRoig: “En l’Escola Taurina bridamos als qui cerquen prosperar en el món de la tauromàquia els recursos per a poder fer-ho”\n30 de juny. La dinovena edició del Bolsín Taurí que organitza la Diputació de Castelló convertirà aquest diumenge la renovada plaça de bous de Vilafranca en l’escenari de la final d’un certamen que naix sota el paraigua de l’Escola Taurina, “espai en el qual oferim als qui volen prosperar en el món de la tauromàquia els recursos per a fer-ho, sempre des del màxim respecte a l’animal i conscients de l’arrelament que tenen les tradicions taurines en la nostra província i els seus municipis”, tal com ha ressenyat el diputat responsable, Pablo Roig.\nAixí les coses, serà a partir de les 18.30 hores quan sobre el albero de la plaça es donaran cita Jesús Cuesta, David Martínez, Marcos Car i Jorge Rivera per a bregar mitja dotzena de añojos propietat de Gns. Marcen Romero, de Saragossa, que hauran d’ajudar a veure un gran espectacle.\nCuesta, alumne de l’Escola de Sevilla, serà l’encarregat d’obrir el cartell i arriba al Bolsín Taurí de la Diputació. Per la seua banda, David Martínez representarà a l’Escola de Guadalajara, després de deixar la seua empremta a la Vall d’Alba amb una vaca de molta qualitat, en el qual serà el seu segon paseíllo en la província de Castelló, doncs l’any passat ja se li va poder veure en la plaça de bous de Llucena.\nPel que fa a la representació castellonenca, Marcos Car i Jorge Rivera seran els representants de l’Escola Taurina de Castelló. El primer arriba obligat a donar aqueix pasito més en la seua carrera i presentar les seues credencials com un dels futuribles en el món taurí castellonenc. Per la seua banda, Jorge Rivera, s’ha convertit d’una de les noves promeses de l’escola castellonenca amb un concepte del toreig basat en el valor. Després de la seua portentosa actuació en la fase semifinal i abrigallat pel seu públic, està serà una bonica ocasió per a demostrar els importants avanços que està adquirint.\ncal ressaltar que fora de concurs actuaran Jordi Pérez, en qualitat d’intercanvi amb l’Escola Taurina de València així com Elena Serrano, de l’Escola d’Albacete, una alumna que ve de tallar els màxims trofeus en la Fira de Fogueres d’Alacant.\n← El tripartit aprova les ajudes per a material escolar quan el curs ja ha finalitzat\nEls vins valencians viatgen a Japó amb guia Peñin →\nCristóbal Grau: “Per segon any consecutiu, la concessió de les ajudes per a material escolar del curs 2016/2017 s'aprova quan


Llaurí revisita amb la Diputació de Valencia el seu passat islàmic | Notícies Dígitals\nLlaurí revisita amb la Diputació de Valencia el seu passat islàmic\n29/04/2022 diputacio valencia, llauri, passat islamic\nEl diputat de Cultura, Xavier Rius, ha visitat Llaurí per assistir a la presentació del llibre Llaurí, un poble de la Ribera durant l’època morisca, obra de l’historiador local Llorenç Rubio.\nLa presentació del llibre ha comptat amb la participació de l’alcaldessa de Llaurí, Ana González, la moderació de la regidora de Cultura, Maite Mateos i la presència del diputat de Cultura i promotor de la col·lecció, Xavier Rius i l’assistència de la diputada de Participació, Mentxu Balaguer. Han intervingut també l’historiador i arxiver Salvador Vercher i l’autor, Llorenç Rubio.\nEl llibre pertany a la col·lecció Bocins que edita l’àrea de Cultura de la Diputació de València. Esta col·lecció, en paraules del diputat Xavier Rius, qui va llegir unes poesies florals del període almoràvit, “pretén acostar-nos d’una manera didàctica a les realitats socioculturals de les comarques valencianes. Amb el llibre que hui presentem ajudem a estimular la investigació i a difondre amb l’atenció que mereix, la història local, base fonamental per la construcció d’una història de major amplària territorial”.\nEl llibre Llaurí, un poble de la Ribera durant l’època morisca és, en realitat, la primera part d’un llarg treball de recerca històrica realitzat a dues mans per Julio Grau i Llorenç Rubio, i editat en llibres independents.\nLa primera part de la investigació realitzada es correspon amb l’etapa denominada pels autors “morisca”, encara que també podria ser catalogada com a islàmica. Esta etapa va des del moment que Llaurí i altres dues alqueries habitades pels mudèjars foren venudes per Alfons el Magnànim i separades de la vila i honor de Corbera fins al moment de l’expulsió dels moriscos.\nLa presència dels moriscos en terres de la Ribera resulta cabdal per entendre les economies productives locals i l’empremta deixada en els sistemes de conreu. Una influència que segons els autors, paga la pena resseguir.\nEn paraules de Llorenç Rubio, “ens complau veure publicat este llibre amb l’ajuda de la Diputació. Un treball que ha sigut bastant costós de compondre per la gran dispersió de documentació, i que fa referència a Llaurí i a les seues alqueries en eixe moment històric”.\n← La Diputació de Castelló promou l’ingrés de les fortaleses de Xivert i Pulpis en el Club de Producte Turístic de Castells i Palaus d’Espanya per a augmentar el seu atractiu cultural i turístic\nRibó fa una crida a la col·laboració de les empreses per a consolidar el lideratge de València en innovació i sostenibilitat →


maig de 2010 – GARBUIX\nSílvia Forns: “Vaig començar a Marata fent Els Pastorets”\n26 de maig de 2010 roger Entrevistes\nSílvia Forns interpreta el personatge de la Irene a la sèrie La Riera de TV3 Sílvia Forns Flaqué és una jove de Marata amb empenta que s’atreveix amb la difícil professió d’actriu, però, segons assegura, és vocacional. I de ben segur que aquesta estima per les arts ha fet que\nGinebra i tònica, matrimoni de moda\n26 de maig de 2010 roger Cuina, vins i gastronomia\nEn els darrers temps, el gintònic s’ha posat de moda. No hi ha dubte que és un combinat que dóna molt de joc; es pot prendre a mitja jornada, al vespre o com a aperitiu. És refrescant i les bombolles ens donen sensació de saciar la set. El toc amarg\n26 de maig de 2010 roger Opinió\nSóc jove Sóc jove. Em diuen que estudiï i que em prepari per tenir un bon futur. Es riuen de mi? En el millor dels casos, si arribo a trobar una feina, no em pagaran més de 900 euros, quan el lloguer d’un pis me’n pot costar 700. Futur? Quin\nUn radar a la carretera de l’Ametlla\n26 de maig de 2010 roger Notícies\nFa algunes setmanes el Servei Català del Trànsit va instal·lar un radar a la carretera BV-1433 que transcorre pel Pla de Llerona fins a arribar a l’encreuament amb l’autovia de l’Ametlla. Amb aquest radar es pretén reduir la sinistralitat d’aquesta via, ja que és considerada una de les més perilloses\nAcord de tots els grups polítics contra la planta de biomassa\n24 de maig de 2010 roger Notícies\nLa planta de generació d’energia elèctrica a partir de biomassa que es pretén construir a la Garriga va aconseguir posar d’acord, per una vegada, tots els grups polítics del municipi. En el ple del passat 25 de febrer, els disset regidors que formen el consistori van recolzar les al·legacions contra\n24 de maig de 2010 roger Opinió\nAquests dies no paro de rebre comentaris de companys, amics i coneguts sobre com un personatge la va fer grossa a la gala de selecció del representat en el concurs d’ocells cantors europeus. I de com la presentadora de la gala, sempre correcta i guardant les formes, va passar un\nDe Pas (5)\nFem un àpat (1)\nHemeroteca PDF (37)\nLes Franqueses en xifres (4)\nNatura de prop (6)\nPunt de llibre (5)\nReportatge d'actualitat (4)\nTrucada internacional (5)\nViatge als records (5)


El Puchi Barcelona Barcelona Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGran Via, 576 3Rd Floor, Eixample, Barcelona, Espanya, 08011 - Veure al mapa\nBarri Eixample Eixample La Rambla Eixample La Rambla Eixample Eixample La Rambla Eixample Eixample\nEl Puchi està situat al centre de Barcelona, al costat de la plaça d'Universitat i a 700 m de la plaça de Catalunya. L'establiment ofereix habitacions amb Wi-Fi gratuïta i matalassos i coixins d'escuma viscoelàstica. El Puchi està ubicat a la 3a planta d'un edifici. Les habitacions són lluminoses i disposen de finestres amb vista sobre la Gran Via o sobre un pati interior. Els banys compartits inclouen assecador i dutxa. Els llençols estan inclosos i l'establiment ofereix te i cafè gratuïts tot el dia. El personal de recepció us pot proporcionar informació sobre llocs d'interès i activitats a Barcelona, com ara restaurants i locals d'oci nocturn o centres de ioga o escalada. La Rambla es troba a 10 minuts a peu i al barri del Raval, situat molt a prop, hi ha una gran quantitat de bars. Des de l'estació de metro d'Universitat, situada a només 1 minut a peu d'El Puchi, us podreu desplaçar còmodament per la resta de la ciutat. A 5 minuts a peu de l'establiment, al carrer de Sepúlveda, podreu agafar l'autobús que porta a l'aeroport.\nLa recepció obre de les 10:00 a les 21:00. Cal que informeu El Puchi de la vostra hora prevista d'arribada amb antelació. Podeu indicar-ho a l'apartat de peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'establiment. Les habitacions es netegen 1 cop per setmana. Hi ha serveis de neteja addicionals disponibles a petició. També inclou les tovalloles i els llençols. Cal que informeu el El Puchi Barcelona de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (485) Parelles (114) Viatgers en solitari (182) Famílies amb infants petits (32) Famílies amb infants grans (24) Grups (133)\nohkhee, Corea del Sud


Pàgina:La nau de veles d'or (1925).djvu/52 - Viquitexts\nPàgina:La nau de veles d'or (1925).djvu/52\nLa Pinyoneta era molt feliç, però, cada nit abans de tancar-se a la seva cambra de daurats preciosos, sortia a fora el terrat i mirava enllà, dins la nit, cap a les muntanyes altes, allí on vivia el seu pare, i on la vella soca del pí semblava que la trobés a faltar. Allí dalt hi havia tota la seva infantesa, i enyorava un xic, en mig de l'esplendor del seu palau i dels seus vestits i de les seves joies, aquells dies a l'aire lliure dels seus boscos i el seu vestidet de sargil amb el qual el príncep s'havia enamorat d'ella.\nPerò els temps canvien. Va venir una gran revolució que va incendiar el palau i homes negres volien matar al príncep i a la Pinyoneta. I la Pinyoneta es va posar el seu vestit de sargil i va fer vestir al príncep aquelles pells de llop que duia l'Arrenca-pins. I així varen sortir del palau i varen fugir camí de les muntanyes, mentres tota la ciutat era encesa de flames.\nQuan els dos varen arribar al bosc, l'Arrenca-pins va pendre la seva massa per anar cap a la ciutat i fer-la brandar sobre'l cap dels que havien mogut aquella revolta i donar novament el poder a la Pinyoneta i al príncep. Però la Pinyoneta es va acostar dolçament a la soca del vell pí i li va fer una gran abraçada tot dient-li:\n—Veritat, mare, que tu no ho vols que el pare vagi a la ciutat a fer brandar la seva maça fent noves víctimes?\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Pàgina:La_nau_de_veles_d%27or_(1925).djvu/52&oldid=115934»


Crítica demolidora de María Galiana contra ‘Cuéntame’ i TVE\nL'actriu María Galiana a 'Salvados' - La Sexta\nL'actriu, que interpreta l'Herminia des de fa 20 anys, ha deixat tothom amb la boca oberta amb unes declaracions contra la cadena\nL’actriu María Galiana gaudeix d’una trajectòria ben llarga gràcies a TVE i, en concret, a l’icònic paper d’Herminia que interpreta a Cuéntame des de fa més de 20 anys. L’andalusa ha concedit una entrevista a Salvados aquest diumenge i, sorprenentment, s’ha mostrat molt desencantada amb la mítica sèrie de la televisió pública espanyola. Molt dura i enfadada, reconeix que està farta i que li fa ràbia no poder deixar la feina: “Estic farta d’Herminia, però he de seguir interpretant-la perquè no tinc més remei. Forma part del meu estatus personal i familiar i, a més a més, he de pagar moltes coses. No veig la mort del meu personatge a prop més que res perquè crec que m’han de mantenir a la força. Crec que hi hauria un motí si la maten! Jo sé que sóc molt bona actriu i m’agrada que ho reconeguin, però no m’ho acabo de creure”.\n“El meu gran error i la meva principal decepció és no haver estat actriu d’un altre tipus de papers. Sempre he tingut aspecte de senyora Maria i això m’ha impedit fer paper d’alt standing“, reconeixia. Els teleespectadors han manifestat la seva gran sorpresa en veure que un dels grans personatges de la sèrie es mostra tan cremada, el que clarament no s’esperaven. L’actriu tampoc no s’ha callat quan li han preguntat sobre la sortida de la sèrie de Juan Echanove: “No em va enfadar, però em va semblar la cosa més injusta que he vist mai. El públic l’adorava i crec que una part de l’audiència de la sèrie era per ell”.\nNingú no hauria dit tampoc que l’intèrpret carregaria contra un altre dels programes estrelles de la cadena, Masterchef: “No aniria mai al programa, encara que m’oferissin tot l’or del món. No té rigor perquè el més important de la cuina és la lentitud. Com he de fer jo un plat complicat corrents com una boja?”, sentenciava en una entrevista que farà parlar molt.\nMaria Desembre 13, 2021 | 16:21\nNo entenc res. Si un vol plegar, ho fa i prou. Si ha de treballar per poder viure, què hem de dir? Alguna cosa no ha explicat bé el periodista de la informació.


Presentació resultats estudi de validesa i fiabilitat de l'Escala de Valoració Sociofamiliar - Consorci d'Acció Social de la Garrotxa\nActualitat General — 16 octubre 2019\nEl passat dijous 3 d’octubre de 2019 varem assistir a la presentació dels resultats de l’estudi de validesa i fiabilitat de l’Escala de Valoració Sociofamiliar (EVSF-TSO), en el que hi van participar els treballadors socials dels serveis socials bàsics i de salut de les províncies de Barcelona (Vic i Barcelona, concretament) i Alacant. La presentació es va fer a a la Sala Coll i Bardolet de l’edifici del Sucre del Consell Comarcal d’Osona de Vic.\nAquest estudi el que ha volgut és validar una dels 7 escales de valoració sociofamiliar ja existents i conegudes com escala de Gijón, en dos idiomes alhora, català i castellà, i crear un manual d’ús per facilitar a les professionals la utilització d’aquesta escala de la mateixa manera.\nEs va passar 505 casos vàlids en català i 519 en castellà, eren persones ateses a SBAS, i a serveis socials de salut primària i especialitzada, per part de treballadores socials.\nUn cop validada i passada la fiabilitat de l’escala, han realitzat una classificació de risc del cas:\nAbsència de risc social\nRisc de problema social\nI dins del manual que han elaborat també fan una recomanacions d’intervenció segons aquesta classificació.\nSe’ns va informar que encara no s’ha publicat però que serà d’accés lliure i gratuït.


Els presidents Puigdemont i Aragonès es reuneixen a l’ofici del govern a l’Alguer\nEn la reunió, també hi han participat el vice-president, Jordi Puigneró, la consellera Victòria Alsina i el delegat del govern a Itàlia, Luca Bellizzi\nEls presidents Carles Puigdemont i Pere Aragonès s’han reunit a l’Ofici de l’Alguer, l’endemà que el jutge de Sàsser alliberés el també eurodiputat sense mesures cautelars. En la reunió, també hi han participat el vice-president, Jordi Puigneró, la consellera d’Afers Estrangers, Victòria Alsina, i el delegat del govern a Itàlia, Luca Bellizzi.\nAhir, en una declaració institucional, Aragonès va comunicar que aniria a Sardenya a fer costat a Puigdemont. També va reclamar a l’estat espanyol que posi punt final a la repressió de l’independentisme i a la persecució dels exiliats.\nDesprés de la reunió, que ha estat una imatge d’unitat entre els representants de JxCat i ERC, Aragonès ha celebrat l’alliberament de Puigdemont, però ha recordat que la seva llibertat no serà completa fins que l’estat espanyol no retiri les euroordres.\n“La repressió contra el moviment independentista continua. Hem vingut aquí com a govern de la Generalitat per donar suport al president Puigdemont i per exigir la retirada de totes les ordres de detenció”, ha declarat.\nAquest matí, Puigdemont s’ha deixat veure per primera vegada pel centre de l’Alguer, on ha visitat diversos actes del festival Adifolk. El president ha estat rebut amb “Els segadors” per uns quants algueresos, que posteriorment l’han animat amb aplaudiments crits de “visca Catalunya” i “president”.\n[VÍDEO] Puigdemont, emocionat quan l’han rebut amb “Els segadors” a l’Alguer\nCap al migdia, el president ha anat a l’Ajuntament de l’Alguer, on ha estat rebut pel síndic de la ciutat, Mario Conoci, i el president de Sardenya, Christian Solinas.


Ara va de debó: EL QUE VEIG LIII\nEL QUE VEIG LIII\nAvui és matí de Sant Joan, no hi ha ningú al carrer, només algun ciclista despistat, que deu còrrer cap a casa quan s'ha adonat del dia que era i ha pensat en que feia amb aquesta calor havent sortit en bici. Trencant la tradició, avui no dinaré a casa, no em toca fer el dinar, ni recollir després. Vaig a dinar de restaurant, no és que no ho faci mai, però així estic servida. El dia que torni a fer alguna cosa, hauré perdut la pràctica i no trobaré res de res, amb tanta gent remenant últimament per casa ja no sé on paren les coses. Hi ha moments en que em poso nerviosa i em treu de polleguera tot plegat. M'agrada, a mi, tenir-ho tot controlat i aquest any és tot el contrari, la feina, totalment descontrolada, la meva mare, que també es descontrola. La meva vida reduïda a no res, ni vida social, ni res de res, com que no em diuen ni aproximat quan podré estar mitjanament recuperada, no sé ni que podré fer per vacances.


Els millors establiments comercials al Regne Unit - Família - Abril 2020\nEls millors establiments comercials al Regne Unit\nA qui no li encanta la venda permanent? Al Regne Unit, hi ha molts establiments excel·lents on trobarà ofertes d’articles de disseny d’alt carrer i de disseny en botigues com M&S Outlet i GAP a Hugo Boss i Calvin Klein.\nNo hi ha res com un bon viatge de compres i a qui no li agrada la venda permanent? Doncs amb els establiments comercials, bàsicament, és el que obteniu.\nPer descomptat, les vacances d’estiu a destinacions exòtiques d’arreu del món veuen anar a la venda els centres comercials, però, al Regne Unit, hi ha un bon nombre aquí que us permetrà solucionar-vos.\nHi ha molts establiments excel·lents al Regne Unit, on podeu trobar ofertes en tot moment sobre articles de disseny i carrer de carrer en botigues com M&S Outlet i GAP, a Hugo Boss i Calvin Klein. Outlet de compres al millor!\nAllà on estigueu al Regne Unit, hi ha un centre comercial al vostre voltant. La nostra llista dels primers 10 inclou establiments comercials des de Somerset fins a Escòcia. Així que si necessiteu comprar coses per a vosaltres, els vostres fills, el vostre marit o la vostra llar, podreu trobar grans ofertes durant tot l'any.\nSi compreu roba, la gamma de botigues inclou roba esportiva, etiquetes de disseny, roba casual, accessoris, roba i molts altres. A molts establiments comercials també podreu obtenir articles elèctrics, productes de bellesa, llibres i joguines.\nA més de botigues, molts establiments comercials del Regne Unit també tenen extrems, com ara wifi gratuït, cafeteries i restaurants, zones de jocs per a nens, un Owl Sanctuary (Festival Park, Gal·les), mercats d'artesania (Dalton Park Outlet Shopping Center, Yorkshire), un cinema (The Galleria, Hatfield) i esdeveniments familiars especials. Feu una ullada a la nostra galeria per trobar els millors punts de venda del Regne Unit, l’horari d’obertura, les seves botigues més importants i com arribar-hi.\nCrèdit imatge: David M. Benett Aquesta és una imatge 1 de 10\nOn El Bicester Village està situat al camp d'Oxfordshire, a 1 hora de Londres i Birmingham, al costat de la M40. És fàcil arribar en cotxe (amb aparcament gratuït) i en tren. L’entrenador Shopping Express també circula diàriament (excepte el dia de Nadal) directament des de Londres.\nDilluns a dissabte: 09: 00-21: 00 Diumenge: 9: 00-19: 00\nQuè hi ha? Si t'agraden les marques de disseny, Bicester Vilage és ideal. Hi ha més de 130 botigues amb fins al 60% de noms com Cath Kidston, DKNY i Hugo Boss. Tot i això, no es tracta de compres de gamma alta: altres tendes inclouen Clarks, Levi's i The White Company.\nextres: Hi ha wifi gratuït al Bicester Village i una gran varietat de cafeteries i restaurants, des de Pret A Manger fins a Carluccio.\nMés informació: bicestervillage.com\nCrèdit d'imatge: Peter Jay / The Independent / REX / Sh Aquesta és una imatge 2 de 10\nOn Hatfield es troba al nord de Londres, a la part superior de la A1 (M) entre les cruïlles 3 i 4. Les despeses d’aparcament comencen a partir d’1,30 £ la hora dilluns a divendres i gratuïtes a partir de les 18:00, amb un recàrrec pla de 2,50 £ els caps de setmana i festius.\nDilluns a divendres: 10: 00-20: 00 Dissabte: 10: 00-18: 00 Diumenge: 11: 00-17: 00\nQuè hi ha? Les 80 botigues de Galleria inclouen marques domèstiques i de dissenyadors amb un 60% de descompte en qualsevol moment. Les botigues de gamma alta inclouen French Connection, Ghost, Austin Reed i Calvin Klein Underwear, mentre que les marques d’alt carrer tenen gustos com TK Maxx, Superdrug, Holland & Barrett i Claire’s Accessories. També són famoses les botigues M&S Outlet i Nike Factory Store.\nextres: Hi ha 15 restaurants i cafès de la Galleria, inclosos Burger King i Bella Italia. També hi ha un cinema Odeon al centre comercial.\nMés informació: thegalleria.co.uk\nCrèdit d'imatge: UIG a través de Getty Images Es tracta d'una imatge 3 de 10\nOn Situat a Essex, entre Chelmsford i Colchester, el Freeport Braintree és fàcil d'accedir a través de la M11 o la A12. Hi ha 1.500 places d’aparcament gratuït per als compradors. Hi ha un tren regular que circula des de London Liverpool Street fins a Freeport Braintree Station.\nDe dilluns a divendres: 10: 00-18: 00 (dijous 20:00); Dissabte 10: 00-19: 00; Diumenge 10: 00-17: 00\nQuè hi ha? Freeport Braintree és un paradís per als compradors de carrer, que inclou des de Next Clearance, M&S Outlet, Nike Factory Store i GAP Outlet fins a botigues de moda de moda com Billabong, Ted Baker i Bench. Normalment, les accions es descompten entre un 30-80% i, per tant, hauríeu de trobar grans ofertes.\nextres: Hi ha diversos llocs per menjar i beure, com ara Pizza Express, Burger King i Costa Coffee.\nMés informació: freeport-braintree.com\nCrèdit d'imatge: Getty Images Es tracta d'una imatge 4 de 10\nDissenyador de York Outlet Village\nOn La presa de venda es troba a 10 minuts amb cotxe del centre de York, a prop dels intercanvis de l'A64 i l'A19 i hi ha aparcament gratuït per als compradors.\nDilluns-divendres: 10: 00-20: 00 (dijous: 09: 00-22: 00) Dissabte: 9: 00-20: 00 Diumenge: 10: 00-18: 00\nQuè hi ha? Tot i que es tracta d'un establiment de disseny, hi ha una gran varietat de botigues, com ara GAP Outlet, Hamleys, Next i M&S Outlet. Si us agrada el desgast del dissenyador fins a un 60% de descompte, sereu degudament escollit per Ralph Lauren, Lacoste i Michael Kors.\ntendències de salut\nextres: Els llocs on menjar i beure inclouen Pizza Hut, Wagamama i Ed's Easy Diner. La botiga també ofereix una zona de jocs infantils i activitats en determinats moments, com ara pintors de cara, tallers d'artesania, màgia i modelatge de globus.\nMés informació: york-designer-outlet.com\nCrèdit d'imatge: Getty Images / iStockphoto Aquesta és una imatge 5 de 10\nGretna Gateway Outlet Village, Escòcia\nOn Gretna Green es troba a un minut en cotxe de l'autopista a través de la sortida Gretna de la M6 / M74 / A75. Hi ha aparcament gratuït i l'estació Gretna Green és a poca distància a peu.\nDilluns-dissabte: 09: 00-18: 00 Diumenge: 10: 00-18: 00\nQuè hi ha? Amb més de 50 botigues comercials, aquest centre té nombrosos noms de carrer preferits com M&S Outlet, Nike Factory Store, GAP Outlet i Sports Direct. Les marques de dissenyadors inclouen Jeff Banks, Austin Reed i Polo Ralph Lauren.\nextres: A l'establiment hi ha 5 cafeteries i una zona de jocs a l'aire lliure per a nens de 3 a 12 anys. Hi ha esdeveniments especials en certs períodes, com ara caps de setmana de Setmana Santa, Nadal i vacances d'estiu.\nMés informació: gretnagateway.com\nCrèdit d'imatge: Getty Images / iStockphoto Aquesta és una imatge 6 de 10\nOutlet del dissenyador de Swindon\nOn Swindon Designer Outlet està situat al camp de Cotswold i Wiltshire i a prop del centre de Swindon, a la sortida 16 de l'autopista M4 o a la sortida 11a de la M5. L'estació de tren de Swindon es troba a 10 minuts a peu.\nDilluns a divendres: 10: 00-20: 00 Dissabte: 9: 00-19: 00 Diumenge: 10: 00-18: 00\nQuè hi ha? A continuació, GAP Outlet, M&S Outlet, John Lewis Home Outlet i Levi's són alguns dels noms més destacats de Swindon Designer Outlet. Les botigues de disseny inclouen L.K Bennett, Jaeger i Hugo Boss i podreu estalviar fins a un 60% durant tot l'any.\nextres: Hi ha 10 cafeteries i restaurants per a tots els pressupostos i gustos, inclosos Pizza Express, Giraffe i Starbucks.\nMés informació: swindondesigneroutlet.com\nCrèdit d'imatge: Getty Images Es tracta d'una imatge 7 de 10\nCentre comercial Dalton Park Outlet, Yorkshire\nOn Dalton Park està situat a la vora de la A19, a 20 minuts al sud de Newcastle i a mitja hora al nord de Middlesbrough. L’aparcament és gratuït al centre.\nDilluns a divendres: 10: 00-19: 00 Dissabte: 09: 00-19: 00 Diumenge: 10.30-17: 00\nQuè hi ha? El mercat més gran de la regió: Dalton Park ofereix fins a un 50% de descompte en els preus dels carrers. Els M&S Outlet, Next Clearance, Home Bargains i Nike Clearance Store són botigues populars al costat de marques de dissenyadors com Joseph, Radley London i Denby Outlet. Els nens i qualsevol persona amb dolça dent els encantarà també el Cadbury Outlet.\nextres: Hi ha diversos cafès i restaurants, com ara Café Thorntons, Spud-u i Metro. Al costat de Next hi trobareu una zona de jocs infantils, esdeveniments familiars gratuïts i un mercat artesanal i artesanal. També podeu explorar les 55 hectàrees de parcs enjardinats.\nMés informació: dalton-park.co.uk\nCrèdit d'imatge: Getty Images Es tracta d'una imatge 8 de 10\nFreeport Talke, Stoke on Trent\nOn Freeport Talke, situat a prop de Stoke-on-Trent, a Staffordshire, és a la sortida de la via 16 de la M6. Hi ha aparcament gratuït a 10 minuts amb cotxe de l'estació de Stoke-on-Trent.\nDilluns a dissabte i festius: 10: 00-18: 00 (dijous 20:00)\nDiumenge: 11: 00-17: 00\nextres: Hi ha cafeteries al centre, però no hi ha restaurants. Els nens estan ben cuidats amb la zona de jocs dels nens amb piscines de pilotes i marc d’escalada a Zennz Den, a més d’esdeveniments familiars a la Setmana Santa i altres períodes punta.\nMés informació: freeport-talke.com\nCrèdit d'imatge: Getty Images Es tracta d'una imatge 9 de 10\nFestival Park, Gal·les\nOn El Festival Park està situat a Ebbw Vale, al sud de Gal·les, a la sortida 28 de la M4, al llarg de la A467 i la A4046. Hi ha 1.000 places d'aparcament gratuït i l'estació d'Ebbw Vale Parkway es troba a una milla.\nHorari d'obertura: Dilluns-dissabte: 09: 30-17: 30 (dijous: 19:00) Diumenge: 11: 00-17: 00\nQuè hi ha? Clarks Factory Shopping, M&S, GAP, Sports Direct i Rugby Heaven són algunes de les botigues més populars del Festival Park. La vasta botiga Nike Factory és també una de les botigues principals i és ideal per a roba esportiva de regateig.\nextres: Hi ha cafeteries, restaurants i multitud d’animació infantil. El Festival Park alberga la carrera de Supertubing més llarga del Regne Unit (accelereu una diapositiva en un gran anell de goma), el castell de jocs infantils més gran de Gal·les del Sud i The Owl Sanctuary.\nMés informació: festivalshopping.co.uk\nCrèdit d'imatge: UIG a través de Getty Images Es tracta d'una imatge 10 de 10\nOn El centre comercial es troba al poble de Street a Somerset. Des de la M5, sortiu a la cruïlla 23 i Street / Clarks Village està senyalitzada per la A39. L’aparcament costa des de 80p per hora fins a 3 £ per més de 4 hores.\nDilluns a dissabte: 09: 00-19: 00 (dijous 20:00) Diumenge: 10: 00-17: 00\nQuè hi ha? Amb més de 90 botigues de disseny i carrer de M&S Outlet, Monsoon i Next Clearance fins a Timberland i Jaegar, aquest establiment té una gran varietat de botigues amb fins al 60% de descompte. Tingueu en compte que Clarks Village no forma part de les sabates Clarks, encara que hi ha una botiga de sabates Clarks Factory Shopping.\nextres: Clarks Village disposa de 8 cafeteries i restaurants, des de Pastry Presto fins a Burger King. Als nens els encantarà la zona de jocs a l'aire lliure del castell de King Arthur amb tobogans de drac i torretes de fusta i un carrusel tradicional (a la foto).\nMés informació: clarksvillage.co.uk


Josquin Des Prés, Josquin Desprez, o simplement Josquin (Beaurevoir (Picardia) cap al 1440 - Condé-sur-l'Escaut, 27 d'agost de 1521) va ser un compositor francès del Renaixement. Fou un artista cèlebre durant i després de la seva vida, considerat un dels millors músics del Renaixement. Va compondre en diversos gèneres, incloent-hi motets, misses i cançons franceses i italianes. L'àmplia divulgació de la seva música fou possible gràcies a la invenció de la música impresa a principis del segle XVI, i avui se sap més de la seva música que de la seva vida.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josquin_Des_Prés&oldid=21268564»\nLast edited on 3 juny 2019, at 16:18


Els festers i la música envaeixen Guadassuar per a les celebracions de Sant Roc i l'Assumpció - Diari La Veu\nDivendres, 11 d'agost de 2017 07:00h\nEl concert de Sant Roc a càrrec de la Unió Musical Santa Cecília de Guadassuar és un dels grans atractius de les festes. © Carlos Beltrán\nTal vegada Guadassuar (la Ribera Alta) siga una de les localitats més festeres del País Valencià. I és que "quasi tots els dies del mes d’agost hi ha activitat festiva menys en dos", explica al Diari La Veu, Ferran Barberà, regidor de Festes. Ara, al voltant dels pròxims dies, els festers de Guadassuar han programat un ampli ventall d’actes i esdeveniments amb la col·laboració del poble i l’Ajuntament.\nAixí, el dimarts 15 d’agost se celebra la festivitat de la Mare de Déu de l’Assumpció i, al voltant d’aquesta, se celebren les festes en el seu honor des de les primeries del mes d’agost fins al mateix dimarts, que dóna pas posteriorment a la festivitat de Sant Roc el dimecres 16 d’agost i a la setmana de danses del 21 al 26 d’agost.\nEl diumenge 13 d’agost, amb la cavalcada i l’ofrena d’alfàbegues, es farà una eixida a les 19.30 hores des de l’Auditori fins a l’Església, on es farà l’ofrena de les alfàbegues a la Mare de Déu de l’Assumpció. Tot això amb la col·laboració del Grup de Danses ‘Bolero de Guadassuar’ i l’Associació de Dolçaina i Tabal ADIT.\nEl dimarts 15 d’agost se celebrarà el dia de la festivitat des de primera hora del matí. Després del volteig general de campanes a la matinada es realitzarà un llançament de salves, una per cada membre de les festeres de 2017. A continuació s’iniciarà la cercavila a càrrec de la Banda Unió Musical Santa Cecília de Guadassuar i, en honor a la Mare de Déu de l’Assumpció, es farà una missa i una processó que recorrerà l’itinerari de costum.\nA més a més, els festers organitzen, un any més, el ja tradicional dia de les paelles, que se celebrarà una vegada més el dissabte 19 d’agost a la Gran Via. El dimecres 16 d’agost, festivitat de Sant Roc, es rebrà el dia amb una despertà i un volteig de campanes a l’alba. Després es farà la tradicional disparà de ‘boletes’ al Ravalet. Ja a la vesprada hi haurà missa i, a continuació, la processó en honor a Sant Roc. Per a finalitzar la jornada de festivitat, a les 23.30 hores es realitzarà el tradicional concert de Sant Roc a la plaça Major a càrrec de la Banda de la Societat Unió Musical de Santa Cecília de Guadassuar, dirigida pel mestre Juan Carlos Civera Domínguez.\nEl regidor de Festes, Ferran Barberà, explica que els veïns viuen "amb molta expectació l’arribada d’aquests dies, especialment el dia de Sant Roc quan els festers recorren tot el poble, però tal vegada l’acte més multitudinari és el concert de la Unió Musical Santa Cecília a la plaça que sempre entusiasma els veïns. I clar, després vindran les Danses".


Francesca d'Orleans (duquessa de Chartres) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFrancesca d'Orleans (duquessa de Chartres)\n14 d'agost de 1844\n28 d'octubre de 1925 (81 anys)\nFrancesc d'Orleans, Francesca Carolina del Brasil\nLa princesa Francesca d'Orleans, duquessa de Chartres.\nFrancesca d'Orleans, duquessa de Chartres (Neuilly-sur-Seina 1844 - Castell de Saint Firmin 1925. Princesa de sang de França de la casa dels Orleans amb el tractament d'altesa reial.\nNascuda a Neuilly-sur-Seine, als afores de París, el dia 4 d'agost de 1844. Filla del príncep Francesc d'Orleans i de la princesa Francesca d'Orleans-Bragança, prínceps de Joinville. Néta per via paterna del rei Lluís Felip I de França i de la princesa Maria Amèlia de Borbó-Dues Sicílies i per via materna de l'emperador Pere I del Brasil i de l'arxiduquessa Maria Leopoldina d'Àustria.\nCasada l'11 de juny de 1863 a Kingston-on Thames al comtat de Surrey amb el príncep Robert d'Orleans, duc de Chartres, fill del príncep Ferran Felip d'Orleans i de la duquessa Helena de Mecklenburg-Schwerin. La parella tingué cinc fills:\nSAR la princesa Maria d'Orleans, nascuda a Morgan House prop de Richmond al comtat de Surrey el 1865 i morta a Copenhaguen el 1909. Es casà amb el príncep Valdemar de Dinamarca.\nSAR el príncep Robert d'Orleans, nat a Morgan House prop de Richmond al comtat de Surrey el 1866 i mort al Castell de Saint-Firmin el 1885.\nSAR el príncep Enric d'Orleans, nat a Morgan House prop de Richmond al comtat de Surrey el 1867 i mort a Saigon el 1901.\nSAR la princesa Margarida d'Orleans, nada a Morgan House prop de Richmond al comtat de Surrey el 1869 i morta al Castell de la Forest el 1940. Es casà amb el duc de Magenta, Marie Armand Patrice de Macmahon.\nSAR el príncep Joan d'Orleans, nat a París el 1874 i mort a Larache el 1940. Es casà amb la princesa Isabel d'Orleans.\nLa princesa Francesca morí l'any 1925 al castell de Saint-Firmin a França a l'edat de 81 anys.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Francesca d'Orleans (duquessa de Chartres)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Francesca_d%27Orleans_(duquessa_de_Chartres)&oldid=17880357»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 des 2016 a les 09:58.


Curs d'Introducció a la Cooperació\nEl dret a l’aigua potable, la salut, el gènere i el desenvolupament, com eradicar la pobresa i la fam, el deute extern i la lluita global contra el VIH/Sida són alguns dels temes que s’han tractat en ell Curs d’Introducció a la Cooperació: els Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni. Aquest cicle l'ha organitzat la FAS i l'ha impartit un total de deu ponent, membres de diferents ONGD.\nEl Fons de Solidaritat obre la convocatòria\nEl 9 de gener es va obrir la convocatòria 2008 del Fons de Solidaritat de la UAB d'ajuts a projectes de cooperació per al desenvolupament. Enguany hi ha dues modalitats diferents, una per a PAS i PDI i una altra per a estudiants. El termini de la primera convocatòria finalitza el 8 de febrer d’aquest mateix any i la destinada als estudiants tancarà el 12 de desembre.\nSaps què és el Fòrum Social Català? Coincidint amb la celebració del FSCat el 25, 26 i 27 de gener a Barcelona, Jordi Calvo, especialista en fòrums socials i membre de Justícia i Pau, una de les entitats impulsores del FSCat, realitzarà la xerrada Un altre món és possible? Aquest acte organitzat per la FAS tindrà lloc el 17 de gener a les 12:00 hores a la UAB.\nSolidaritat universitària amb Nicaragua\nLa Universitat Autònoma de Barcelona dóna 6.000 euros del Fons de Solidaritat de la FAS per ajudar, juntament amb altres universitats espanyoles, en la reconstrucció del campus Bliwi de la Universitat URACCAN de Nicaragua, després dels nombrosos danys patits per l’huracà Fèlix el passat mes de setembre.\nEl Bus del Cafè arriba a la UAB\nEl Bus del Cafè arribarà a la UAB el 30 i 31 de gener. Intermón-Oxfam està realitzant, des del 27 de setembre, una campanya de sensibilització sobre el consum de productes de Comerç Just. IO ha equipat un bus amb materials didàctics sobre aquest cafè, un producte que assegura unes condicions de treball i salari digne per l’agricultor, productes de qualitat i un respecte pel medi ambient.\nEstudiants participen en els camps de treball a Algèria\nQuatre estudiants de la UAB han participat en els camps de treball d’Algèria amb el Programa Algèria Universitats de la Xarxa Vives d’Universitats. Del 26 de desembre al 6 de gener, els quatre estudiants, juntament amb 32 universitaris més, han viatjat al continent africà amb un projecte de rehabilitació arquitectònica i treball comunitari.\nEstades Solidàries 2008: Tens ganes de fer un projecte de cooperació en un país en vies de desenvolupament? Moltes ONG organitzen estades solidàries en diferents països de LLatinoamèrica, Àfrica i Àsia amb l’objectiu d’oferir una altra forma de viatjar. El proper 15 de gener, la FAS realitza una xerrada informativa sobre les noves propostes d’Estades Solidàries a les 13:00 a la sala d’Actes del Cinema de la UAB.\n"Mimi, la joie": És un documental que tracta la realitat de la dona i la Sida a l’Àfrica, una realitat vista des de la força de les dones i la joie, l’alegria. Et recomanem aquest film, que ja es va projectar a la UAB el 29 de novembre, en motiu del Dia Mundial de la Lluita contra la Sida i que ha produït un conjunt d’entitats per a una campanya de sensibilització.\nWelcome to Sàhara: Kvlar, una entitat de fotoperiodisme amb seu a la UAB, organitza el camp de treball Welcome to Sàhara. Participa del 16 al 22 de febrer a les estades socio fotoperiodístiques per conèixer els campaments de refugiats sahrauís de Tinduf i la situació actual que es viu en aquests països. La convocatòria està oberta!\nRuhel Ahmed, pres a Guantánamo durant 2 anys i mig, visitarà la UAB per explicar-nos el seu cas. El ponent és un dels presos amb qui es va inspirar el director Michael Winterbottom en la pel·lícula "Camino a Guantánamo". L’acte, emmarcat en una campanya que està realitzant Amnistia Internacional, tindrà lloc el 15 de gener a les 17:00 hores a la Sala de Graus de la facultat de Ciències de la Comunicació.


TORRADA D’ESPINACS AMB OUS “POCHÉ” - Recepta de myTaste\nSi volem servir els bolets amb una torrada tallem la llesca grossa de pa de. sobre la torrada i si no formant un pilonet al centre del plat\nAmb una torrada i una mica de salmó fumat fas un esmorzar de diumenge o uns entrants bonics i sense complicació\nMulla amb la resta de la crema els espinacs i empolvora tota la superfície amb el formatge ratllat, procurant que els rovells dels ous es vegin\nd’Espinacs congelats. Aquesta vegada em venia de gust menjar ous farcits , però els volia fer una mica especials , apartant-me una mica dels clàssics amb tonyina i maionesa i aprofitant que tenia uns espinacs congelats m’ha donat el punt i he improvisat ambgambetes\nUnta’ls amb oli i trenca un ou dins de cada un. Posa abundant aigua en una cassola i quant comenci a bullir introdueix els ous\n-Enrossim la ceba i el gra d’all picat en una olla amb una mica d'oli d'oliva. -Hi afagim els espinacs frescos , hi tirem sal i ho cobrim amb aigua\nAmb aquest farcit omplirem els ous i els posarem en una safata que pugui anar al forn. Bullits, fregits, amb truita, amb remenat, farcits\nTenia un enorme ram de romaní florit de l'hort de la meva mare i volia fer receptes aprofitant les flors, així que vaig investigar amb l'ajuda de Sant Google i vaig trobar aquesta recepta dels ous poché amb flors de romaní que tenen un aroma delicadíssim\nPosar un pot amb suficient aigua perquè cobreixi els ous. Un bon plat de patates fregides amb ou ferrat és del millor que hi ha, almenys per a mi\nEra l'objectiu del sopar d'ahir al vespre, després d'haver arribat a casa com un pollet remullat i amb una gana tremenda\nTanta sort que l’arròs, els ous i la pasta són el recurs ideal per a moments així. Amb les poques verdures que rondaven per casa n’hi havia prou per fer un dinaret la mar de bo, perquè la veritat és que trob que ha resultat una bona combinació, tot plegat\nAmb una cullera forma quatre profunditats, i deixa lliscar els ous individualment. Agrega els tomàquets i la llet de coco, porta a ebullició, abaixa el foc, afegeix les patates, i el oeleksambal, assaona amb sal i cobreix, cuina a foc lent, aproximadament uns 18 minuts. 1 cullerada de oeleksambal. 4 ous\nEls ous poché es poden combinar amb infinitat de complements, en aquest cas, amb una torrada de pa i formatge ratllat gratinat\nSobretot, les que fem nosaltres mateixos, tot i que quan anem de tapes, de vegades, tens aquella sort de trobar-ne de ben bones, també


Punts vermells a la cara d’un nen (2021)\nA la cara d'un nadó que va néixer amb la pell absolutament neta, poden aparèixer punts vermells els primers dies de vida. Sovint, aquestes erupcions espanten els pares joves, motiu pel qual immediatament comencen a fer sonar l'alarma. Tot i això, no tots els tipus d’erupcions són perillosos, alguns desapareixen sols, mentre que d’altres encara necessiten medicació.\nAquest article analitzarà les causes més freqüents dels punts vermells en nens, així com els possibles tractaments per a ells.\nCauses de l'erupció\nAjuda per als brots\nRecomanacions per aplicar cosmètics a la cara\nQuè causa l'erupció\nSegons els experts, els petits punts vermells a la cara dels nadons apareixen amb molta freqüència. La majoria d’ells no representen cap perill per a la vida del nadó i no afecten de cap manera el seu desenvolupament posterior.\nTanmateix, aquestes formacions creen molèsties al nadó, ja que algunes poden picar o fins i tot fer mal.\nHi pot haver diversos motius per a la formació d'una erupció, a saber:\nReacció al·lèrgica. Si apareix un punt vermell carmesí amb supuració a la cara i el coll del nen, això sovint indica que el nadó no menja bé. Si un nadó recentment alletat, una mare jove hauria de canviar la seva dieta diària. Si és artificial, canvieu la fórmula infantil per alimentar-la;\nAjustament hormonal . Durant els primers 6 mesos de vida, es forma un fons hormonal en el nadó, a causa del qual es poden produir periòdicament les seves fluctuacions. Per aquest motiu, es poden formar petits punts al front, al voltant de la boca i a les galtes del nadó;\nMalalties infeccioses . Una erupció cutània també pot indicar una infecció del cos. En aquests casos, el punt vermell pot plorar o supurar;\nMala higiene . Com que la termoregulació del bebè es veu deteriorada, de vegades pateixen calor espinosa, que s’acompanya de la formació de petites bombolles. Després del procediment de bany, assegureu-vos de netejar bé la pell i lubricar-la amb una crema nutritiva.\nAmb més detall, val la pena detenir-se en la categoria de malalties infeccioses, ja que poden ser perilloses per als nens petits.\nDe vegades, petits punts vermells a la cara d'un nenpot indicar la presència d’aquestes malalties:\nVaricel·la . S'acompanya de febre, vòmits i la formació de nòduls densos vermellosos a la cara i el cos. En els nadons, es poden formar taques fins i tot a la cavitat oral i a les membranes mucoses. En el cas d’un diagnòstic precís, s’ha de tractar l’envermelliment amb un verd brillant i en cap cas s’ha de prémer;\nScarlet . Si les taques estan massa a prop l’una de l’altra, podria ser un símptoma de l’escarlatina. En aquest cas, apareix una erupció al coll i a les extremitats. El nen pot sentir-se cansat i amb nàusees;\nPetechia . En els casos de petèquies, amb poca pressió, la taca no s’esvaeix, això pot indicar la presència d’una erupció petèquia. Les petèquies es poden formar a causa de la cura insuficient de la pell del nounat, com a conseqüència de la qual es desenvolupa flora microbiana a la seva superfície;\nxarampió . L’erupció s’acompanya de mals de cap i una temperatura força elevada. A més, els nens desenvolupen fotofòbia i ulls aquosos;\nRubèola . Amb aquesta malaltia, els punts vermells a la cara i el cos de les engrunes simplement no es poden comptar. Però la seva major concentració es troba a les natges i l’esquena. En aquesta situació, només una nutrició adequada i el descans al llit ajudaran;\nEritema . Les taques inflades de color rosa pàl·lid són un símptoma de l’eritema. Es produeix a causa d’una precipitació prou forta de sang arterial cap als capil·lars. Aquesta malaltia es transmet per gotes aerotransportades i es tracta amb medicaments.\nAjuda amb els brots\nEn alguns casos, és possible eliminar les taques fins i tot a casa, però només després que un especialista competent faci un diagnòstic precís. Si l'envermelliment a la cara no és un signe d'al·lèrgia ni de malaltia infecciosa, la majoria de les vegades desapareix per si mateix sense l'ús de pomades ni pols.\nEn aquestes situacions, només podeu accelerar una mica el procés recorrent als mètodes següents:\nBanyeu el vostre fill amb decoccions d’herbes naturals com la corda, la sàlvia o la camamilla;\nUn parell de vegades a la setmana, podeu rentar les molles amb una solució de permanganat de potassi, però només molt feble;\nDesprés de menjar, netegeu la boca del nadó dels residus alimentaris (llet i fórmula);\nS’aconsella hidratar la pell només amb cremes hipoalergèniques;\nRenteu tota la roba i roba de llit per a nadons només amb pols per a nadons;\nRetalleu les ungles a les mans de les molles perquè no pugui ratllar la pell i introduir una infecció;\nSuperviseu la temperatura de l'habitació. Per a un nadó serà de 18 a 21 graus.\nEls cosmètics per eliminar taques vermelles a la cara també només es poden utilitzar per recomanaciócrustaci. Com a regla general, es prescriuen després del tractament farmacològic ja en la fase de recuperació final.\nL'envermelliment s'elimina amb l'ús d'agents tònics, curatius i vasoconstrictors, que inclouen:\nLocions i decoccions;\nTònics i ungüents;\nCremes i escumes per rentar.\nEls productes que contenen àloe, poma, espígol, te verd, ametlla i extracte de mimosa són ideals per combatre les taques vermelles. Les cremes amb els additius esmentats es poden comprar a la botiga o podeu preparar-les amb crema neutra per a nadons.\nPer eliminar ràpidament els petits punts vermells de la cara d’un nen petit, és recomanable recórrer a un enfocament integrat i realitzar un procediment diari per netejar i nodrir la pell de la cara fins que la vermellor desaparegui completament. Si en un termini de 10 a 15 dies el nen té taques vermelles a la cara i no desapareix, consulteu un metge.\nÉs molt important durant la cura de la pell facial seguir les regles que no feriran la pell del bebè, així com accelerar el procés d'eliminació de l'enrogiment:\nCal rentar el nadó amb aigua extremadament tèbia, preferiblement bullida;\nNo us netegeu la cara, sinó esborreu-la fàcilment amb un drap de cotó;\nApliqueu cremes amb moviments circulars suaus;\nNo utilitzeu exfoliants ni tònics d'alcohol;\nSi s’utilitzen decoccions, la seva concentració no hauria de ser massa alta.\nSeguint aquestes senzilles regles, podeu salvar el vostre nadó de molèsties i inflor vermella a la cara en un període curt. Al mateix temps, val la pena recordar que no s’ha d’utilitzar cap producte cosmètic sense el coneixement del metge, ja que això només pot agreujar la situació.\nHi pot haver diversos motius per l’aparició de bombolles vermelles, inflor i punts a la cara. Per tant, si trobeu algun problema, no us penseu en el diagnòstic, però consulteu el vostre pediatre. Si proporcioneu la vostra pròpia versió de l'origen de l'erupció cutània, teniu el risc de començar una malaltia que es pugui eliminar en les primeres etapes.\nAra bé, ja sabeu com podeu desfer-vos dels punts vermells a la cara d'un nen petit, en cas d'un diagnòstic precís. I fins i tot després del tractament farmacològic, si l’erupció a la cara del nadó encara no desapareix, consulteu de nou un especialista.\nPublicació anterior Què és Bigus i amb què es menja?\nPropera publicació Casament: per on començar?\nPolsera de canell daurat daurat per a dona: prova de gust i estil\nLes joies d’or són un símbol de riquesa i d’alta posició a la societat. L’or es considera un metall noble, al qual se li han donat propietats mí...\nLa carn és un producte molt comú a la nostra taula. Les costelles, costelles, goulash són plats habituals. Però, i si voleu cuinar alguna cosa n...\nQuè tan bonic tallar una síndria: diverses opcions per obtenir idees originalsCuinar deliciós


El coronavirus ja ha fet confinar més d’una desena de grups dels centres educatius del Berguedà | Aquí Berguedà\nL'institut Guillem de Berguedà, de Berga, ha hagut de confinar quatre grups aquesta setmana. ARXIU\n06 octubre 2020 17:29\nUns 250 alumnes del Berguedà es troben ara mateix confinats després que s’hagin detectat casos positius en companys de classe en els darrers dies. Des de la tornada a les aules, el Departament de Salut ha detectat almenys 25 casos positius en estudiants del Berguedà. Cada vegada que els serveis mèdics en detecten un, obliguen a confinar tot el grup amb qui ha estat en contacte i sotmeten els companys de classe a les proves PCR per descartar o confirmar nous positius.\nAquesta setmana l’IES Guillem de Berguedà, de Berga, ha hagut de confinar quatre grups, tres dels quals són de Batxillerat. Aquest cap de setmana s’han detectat dos casos positius en alumnes que es van contagiar a casa i que ja no han tornat a l’institut. També s’ha detectat un cas positiu en un dels membres de l’equip docent. Tot plegat ha fet confinat aquests quatre grups, que se sumen a un cinquè grup que es va haver de confinar les primeres setmanes de curs però que ja ha tornat a les classes presencials. En total, Salut apunta que ara mateix a l’institut de Berga hi ha 115 persones confinades.\nTambé s’han hagut de confinar quatre grups l’institut Pere Fontdevila de Gironella. Aquest dilluns se’n van confinar dos i aquest dimarts al migdia Salut ha ordenat el confinament de dues classes més. En total, hi ha una seixantena d’alumnes en quarantena, que hauran de fer les classes de forma telemàtica fins d’aquí deu dies, segons ha confirmat a l’Aquí Berguedà la directora del centre, Rosalia Muñoz.\nTant Muñoz com el director de l’IES Guillem de Berguedà, Ferran Camprubí, han reconegut a aquest diari que confinar quatre grups és un repte per a l’equip docent, que ha de fer canvis en la seva organització, però recalquen que les classes telemàtiques estan preparades des de l’inici de curs i confien que se’n sortiran.\nA banda dels instituts de Berga i Gironella, Salut ha confinat un grup de 25 persones de l’Institut de Puig-reig, un altre de 24 a l’Escola de Gironella i un de 15 a l’Escola de Guardiola. Això sí, tot i la quantitat de persones confinades (uns 250), la xifra de positius acumulats és molt inferior (uns 25), fet que prova que, de moment, no hi ha hagut cap contagi massiu en cap classe i que, per tant, els protocols funcionen.\nA l’escola Alfred Mata, de Puig-reig, i a la d’Avià -les dues primeres que van detectar positius- ja no hi ha grups confinats perquè els afectats ja han fet la quarantena i han pogut tornar al col·legi. Segons les dades del Departament de Salut, l’Escola d’Avià (actualment sense grups confinats) acumula tres positius des de la represa de les classes, mentre que l’Alfred Mata (també sense positius ara mateix) n’acumula només un, el que va fer confinar un grup la segona setmana de classes.\ncoronavirus covid Departament de Salut Escoles


Calendaris d'advent per descobrir tecnòlogues i científiques invisibilitzades per la història\nAda Lovelace, la primera programadora de la història, és una de les dones que reivindica el calendari d'advent de Young IT Girls Font: Young IT Girls\nDiverses associacions han agafat la idea del calendari d'Advent i l'han reconvertit en una campanya en línia per donar a conèixer dones que han desenvolupat un paper cabdal en la ciència i la tecnologia, però que han estat silenciades.\nAda Lovelace va ser la primera programadora de la història, la bioquímica Françoise Barre-Sinoussi va descobrir el VIH i Lise Meitner va descobrir la fissió nuclear. Et resulten familiars els seus noms? Les nombraven els teus llibres de text? Probablement no.\nAmb l'objectiu de reivindicar aquestes i moltes altres dones i els assoliments fets per elles en els àmbits de la ciència, la tecnologia, l'enginyeria i les matemàtiques (STEM) l'associació Young IT Girls ha creat un calendari d'advent ben original. En el seu perfil de Twitter desvetlla cada dia la història i el treball d'una d'elles.\nAixí, des del dia 1 al dia 24 de desembre, dona a conèixer dones que van haver de lluitar contra els estereotips i els prejudicis de l'època i que van ser silenciades i invisibilitzades. A més de rescatar de l'oblit les seves figures, la campanya pretén oferir referents a les noies joves, per tal que vegin que les disciplines STEM poden ser engrescadores per a elles.\nEn la plana web del Dia d'Ada Lovelace estan portant a terme una iniciativa molt semblant, en aquest cas, però, la informació està en anglès.\nxarxes socials i internet, gènere, Nadal Solidari, ada lovelace


Tres detinguts per assaltar una casa de Santa Cristina d’Aro i lligar tres dones per robar joies i diners\nSanta Cristina d’Aro (ACN).- Els Mossos d’Esquadra han detingut tres homes per assaltar una casa de Santa Cristina d’Aro, lligar la propietària i dues treballadores amb brides i robar joies i diners.\nEl robatori va tenir lloc el 29 de novembre passat i, segons fonts del cas consultades per l’ACN, els lladres van esperar ocults que la massatgista sortís de la casa per entrar i perpetrar el robatori. Els Mossos d’Esquadra van obrir una investigació que ha culminat aquest dimecres en un operatiu durant el qual han fet tres entrades simultànies a domicilis de Sant Feliu de Guíxols i Barcelona i han arrestat tres sospitosos.\nL’operatiu s’ha saldat amb tres detinguts. Els arrestats tenen entre 25 i 45 anys i són de nacionalitat colombiana. Els han detingut com a suposats autors d’un delicte de robatori amb violència a interior de domicili. Els arrestats passaran a disposició del jutjat d’instrucció de Sant Feliu de Guíxols que porta la investigació durant les properes hores.\nArxivat com a: Baix Empordà, Societat, Successos Etiquetat com a: Baix Empordà, investigació, Mossos d'Esquadra, robatori amb força, Santa Cristina d'Aro, societat, successos


Amb èmfasi: recomanacions literàries: "BON DIA, TRISTESA" de Françoise Sagan\n"BON DIA, TRISTESA" de Françoise Sagan\nTraducció Josep Maria Pinto\nl’Any 1954, quan l’autora en tenia 19, aquesta novel·la va passar a ser un clàssic indiscutible, una referència obligada.\nAquesta lectura ens fa tenir una total admiració a l’autora, una persona dotada a 18 anys d’unes capacitats indiscutibles per crear perfils literaris d’una gran perfecció, crea uns personatges magistralment dibuixats, ens presenta una societat que sobreviu a tot, l’esnobisme, la frivolitat, el viure amb despreocupació, el classisme social… Quina perfecció a l’hora de fer-nos arribar els seus personatges, que no són fruit de l’experiència… Una lectura que no perd vigència, a la qual potser hi tornarem, l’atmosfera ens atrapa des del primer moment, tenim totes les sensacions de l’estiu a la costa, ens absorbeix el paisatge del sud de França.\nEns és presentada una família, formada per pare i filla, la mare va morir, la noia acaba de passar uns anys en un internat, el pare, un home atractiu, amb capacitats per guanyar diners i del tot abocat a les seves conquistes, un seductor per a qui aquest tret és la característica principal.\nLa filla, és la feliç col·lega del pare, es miren la vida junts, comparteixen festes i riuen, neden, viuen esquivant compromisos. La noia, ens admira immediatament per les seves capacitats de conèixer amb profunditat a qui tingui davant, les seves brillants reflexions i unes dots per a la manipulació que ens enlluernen.\nLa burgesa que pretén esdevenir part de la família, no és possible, primer perquè la noia ho ha decidit, no encaixa, és una dona que treballa, que és més convencional i que es permet tenir plans per als altres dos, li agradaria posar fi a la disbauxa.\nL’amiga, del pare, una dona que encaixa perfectament amb el món de la frivolitat, és jove i guapa, amb un posat d’eterna adolescent, es deixa dur… ja li va bé que li diguin per on ha d’anar.\nHem conegut un microcosmos real, acompanyem els nostres personatges durant un estiueig durant el qual passen fets del tot transcendentals, però res impedirà que tornin a la seva quotidianitat per seguir una inèrcia que els ha atrapat definitivament.\nUna reflexió del tot necessària, una joia més d’aquest catàleg de Viena Edicions. Col·lecció “Petits plaers”.\nPublicado por ambemfasis en 11:17\nVideo recomanació 5\n"TOTS ELS CAMINS" de Joan F. Mira\nVideo recomanació 4\nVideo recomanació 3\nVideo recomanació 2\n"LOS PAÍSES" de Marie-Hélène Lafon


Troca i l’Ajuntament de Lleida realitzen una trobada per promoure millores en el projecte de dinamització dels centres sènior – Troca\nL’equip de dinamització de Troca Empresa d’Inserció, exposa les seves valoracions i propostes de millora a l’Ajuntament i la taula d’Acció Social.\nEl projecte de reobertura de sis centres sènior de la ciutat de Lleida que va iniciar-se l’últim trimestre del 2021, i que tenia com a objectiu donar cobertura d’espai i activitats de lleure a la gent de la tercera edat, ha arribat a la seva fase final. Durant aquests mesos, Troca Empresa d’Inserció ha estat gestionant la dinamització dels espais i activitats dels barris de Mariola, Santa Teresina, Pardinyes, Secà, Cappont i Bordeta i ha pogut conèixer la realitat del sector i realitzar un anàlisis del projecte barri per barri.\nEl passat divendres 06 de maig, l’equip de dinamització, juntament amb la taula d’acció social i l’Ajuntament de Lleida, van realitzar una trobada amb la finalitat de parlar sobre l’evolució del projecte, reconèixer les fortaleses i debilitats i promoure accions de millora per a la seva continuïtat dins de la ciutat.\nEn la reunió, es van compartir diferents propostes d’idees que seran valorades per implementar-se en les següents fases d’execució.


Els socialistes tortosins proposen estudiar una reordenació de l’eix comercial de la ciutat | EbreExprés\nEls socialistes tortosins proposen estudiar una reordenació de l’eix comercial de la ciutat\nRoig: “L’espai públic ha de garantir la convivència i apostar pel comerç, per això proposem estudiar una reordenació de l’eix comercial entre el carrer Cervantes i la plaça d’Agustí Querol”\nEl grup municipal socialista ha presentat també una moció per demanar la creació de la figura del voluntari esportiu\nL’espai públic ha de ser comunitari, accessible, confortable, agradable, segur, divertit i d’interacció social. L’eix comercial entre el carrer Cervantes i la plaça d’Agustí Querol combina aquests elements i és un espai destinant tant a la mobilitat dels vianants, com al seu descans a les places i el seu gaudi a través dels establiments comercials i de restauració amb les taules i cadires de bars.\n“Tots aquests elements han d’estar ordenats de manera que contribueixin a la convivència entre els usuaris de les terrasses dels bars, els vianants que aprofiten els bancs per prendre la fresca o per descansar quan van amb les seves compres o accedeixen a l’Hospital. Però actualment a la plaça de l’Àngel han estat enretirats el conjunt de bancs que hi havien, restant-ne únicament un. Així mateix, a la plaça que es troba al final del carrer Sant Blai i inici del carrer Cervantes els bancs i altre mobiliari urbà com papereres i suports publicitaris que hi ha mostren una ordenació que pensem que no és la més adequada i que creiem que es podria modificar per garantir les seves funcions.” Amb aquestes paraules el portaveu socialista, Enric Roig, ha explicat la moció presentada pel grup del PSC en la que es demana es procedeixi a l’estudi i l’ordenació de l’espai públic i el mobiliari urbà, bancs i papereres a aquest eix comercial a fi i efecte de que sigui un veritable espai per a l’ús i gaudi de tots els ciutadans i ciutadanes per igual, i que aquest estudi contempli i serveixi per potenciar l’activitat comercial i de serveis de restauració d’aquest eix.\nRoig ha emfatitzat que “l’espai urbà ha de permetre que en puguin gaudir tant els ciutadans que s’assenten a una terrassa a prendre alguna cosa, com aquelles que no tenen poder adquisitiu per fer-ho o que no volen fer-ho, o aquells que han d’aturar-se en el seu camí per descansar donada la seva edat o problemes de mobilitat, per això hem presentat aquesta moció.”\nMoció per la creació de la figura del voluntariat esportiu\nAl ple de setembre el grup socialista ha presentat també una moció en la que insten al govern municipal a crear la figura del voluntariat esportiu de cara a la celebració d’esdeveniments esportius a la ciutat, en especial els CSIT World Sports Games del 2019 i que se’nfaci divulgació i es duguin a terme campanyes informatives per a que els voluntaris es puguin inscriure.\nRoig ha explicat que aquesta moció respon no únicament a la celebració dels CSIT World Games sinó al fet de que, ”actualment la figura del voluntari en tota mena d’esdeveniments esportius s’ha tornat imprescindible, ja que sense voluntaris no seria possible la seva organització i són un factor determinant a la sostenibilitat dels mateixos. Formar part d’uns jocs esportius és una experiència única, ja que suposa viure en primera persona un esdeveniment històric i involucrar-se amb una causa tan noble com l’esport, i que, en definitiva, és l’oportunitat de compartir vivències, conèixer a persones de tots els països del món i, per tant, intercanviar cultures i idiomes.”\nEs tracta de dues propostes de ciutat que responen a les propostes 726 i 704 que el grup socialista porta en el seu programa electoral, i que volen ajudar al creixement i la reactivació de la ciutat de Tortosa, la recuperació de la seva capitalitat i la millora del dia a dia dels seus ciutadans i ciutadanes.


L'auditori municipal es va omplir per gaudir d'esta cerimònia que celebrava la seua 4ª edició\nBonrepòs i Mirambell va celebrar la gala d'entrega dels Premis Sambori Local que va servir per reconéixer els textos més originals i creatius dels xiquets i xiquetes de la localitat tant d'infantil de 5 anys, com de primària i secundària.\nL'auditori municipal es va omplir per gaudir d'esta cerimònia que celebrava la seua 4ª edició.L'alcaldessa i regidora de cultura i educació, Rosella Antolí, va donar la benvinguda als assistents i va agrair "als i les mestres de l'escola la important tasca d'animació a l'escriptura i la lectura que realitzen al centre educatiu, sobretot tenint en compte els beneficis que aporten"; i va animar a les famílies a llegir els escrits dels seus fills i filles "perquè els emocionarà la creativitat, la fantasia i els valors que transmeten". L'ajuntament té previst editar pròximament un llibre amb tots els relats guanyadors tal com es va fer anys anteriors.\nDurant l'acte, conduït per Xusa Alemany, els xiquets i xiquetes guanyadors van explicar els seus contes mentre es projectaven en una pantalla gegant, a més van obtindre un diploma i un llibre com a mostra d'agraïment. A l'acte van assistir representants de l'equip de govern i d'Escola Valenciana com a entitat organitzadora d'aquest certamen literari, el més important d'Europa per nombre de participants i que enguany celebra la 21ª edició.


Infantil M – Club Bàsquet Blanes\nCategoria: Infantil M\nL’infantil masculí va acomiadar la temporada amb un sopar d’equip el passat dijous.\nEl grup tanca una temporada, complicada per tots, que ha de ser de transició per encarar nous reptes pel futur.\nBones vacances d’estiu a tots i carregueu piles per començar “a tope” la temporada!!!\nEn Pol VILA (Barcelona, 08.11.1999) formarà parella amb en Jordi Salichs al front de l’infantil masculí.\nEn el catorze anys que porta jugant a bàsquet, en Pol ha passat, en categories formatives, per la U.E.R. Pineda, Arenys Bàsquet i C.B. Calella. Aquest any jugarà al C.B. Palafolls en el seu primer any de sènior.\nCom a entrenador s’estrenarà amb l’infantil del C.B. Blanes com ajudant d’en Jordi.\nMolta sort i benvingut Pol!!!


Política – Bloc de Pia Bosch\nEls partits polítics han d’evolucionar. El vot d’ Ernest Maragall com a símptoma\nVivim temps d’enorme complexitat social, econòmica i política. Una reacció molt humana davant d’aquest increment de complexitat és l’angoixa, la por. Davant l’angoixa hi ha moltes maneres de reaccionar, però n’hi ha una que és universal: la resistència al canvi. Això ens passa als individus i a les organitzacions. Davant aquesta primera reacció visceral, però, cal reflexionar i les organitzacions…


El Congrés Internacional de Tecnologia i Turisme per a la Diversitat de Fundació ONCE va concloure aquest divendres a Màlaga amb una aposta pel compliment de l'agenda 2030 i, per tant, amb els Objectius de Desenvolupament sostenible (ODS).\nLa trobada, celebrada a Màlaga des de dimecres passat, va comptar abans de la seva clausura amb la taula titulada 'Objectius de desenvolupament sostenible', on els ponents van coincidir a assenyalar la importància de prendre seriosament els ODS.\nModerat per José Luis Borau, cap del Departament d'Accessibilitat al Medi Físic de Fundació ONCE, el debat va estar protagonitzat per Belén Crespo, assessora de l'Oficina de l'Alta Comissionada per a l'Agenda 2030; Rosa Maria Rierols, arquitecte tècnic del Centre de Referència Estatal d'Autonomia Personal i Ajudes Tècniques (CEAPAT), i Carlos Sánchez, tècnic de la Direcció d'Accessibilitat Universal i Innovació de Fundació ONCE.\nTots van coincidir a posar de manifest la importància de prendre seriosament el compliment dels ODS, mentre que la seva comesa és reduir desigualtats i millorar la qualitat de vida de moltes persones, entre elles les que tenen discapacitat.\nDes d'aquesta perspectiva, tant el moderador com Carlos Sánchez van assenyalar que són diversos els Objectius de Desenvolupament Sostenible en els quals es veuen reflectits els ciutadans amb discapacitat i van repassar el treball realitzat per Fundació ONCE en els últims anys per possibilitar el seu compliment.\nAixí, Sánchez ha destacat que, amb el suport del Reial Patronat sobre Discapacitat, "s'han identificat més de trenta metes dels Objectius de Desenvolupament Sostenible en què es parla d'accessibilitat o discapacitat, bé sigui de manera directa o indirecta", i va posar de manifest que "els ODS s'han d'abordar des de la perspectiva del disseny per a tots". A més, va assegurar que s'han d'aprofitar per que es tinguin en compte als col·lectius més vulnerables, entre ells les persones amb discapacitat.\nPer la seva banda, Belén Crespo va fer "un relat integrador" de l'agenda 2030, que, ha dit, és "transformadora, integradora i global" i s'articula al voltant de cinc grans eixos: persones, planeta, pau, prosperitat i partenariat. Es va centrar en les persones i la seva relació amb el turisme i ha assenyalat que aquest turisme "ha de ser sostenible i més de qualitat que de quantitat", el que implica estar preparats per atendre correctament a tots els clients i per tant també als que tenen discapacitat.\nFinalment, Rosa Maria Rierols va explicar en què consisteix el treball del CEAPAT, dirigit a millorar l'accessibilitat a través de les ajudes tècniques, i ha afirmat que està relacionat, en bona mesura, amb el compliment de l'agenda 2030.\nSegons ha dit, "els ODS s'han d'abordar des de la perspectiva del disseny per a tots" i aprofitar-se perquè es tingui en compte als col·lectius més vulnerables, "entre ells les persones amb discapacitat".\nL'agenda 2030 reflecteix la discapacitat, a més d'en la seva introducció, en ODS com el quatre, sobre educació; el vuit, que parla de l'ocupació; el 10, de la reducció de les desigualtats; el 11, sobre la 'inclusivitat' de les ciutats i l'accessibilitat del transport, i el 17, sobre seguiment del compliment de la pròpia agenda.


Vicenç Pagès guanya el 54è Premi Sant Jordi de novel·la amb "Dies de frontera"\nTambé s'ha distingit Marc Romera, amb el 55è Premi Carles Riba de poesia; Neus Canyelles, amb el 16è Premi Mercè Rodoreda; Rubèn Montañá Ros, amb el 51è Premi Josep M. Folch i Torres, i Care Santos, que ha rebut el 40è Premi Joaquim Ruyra.\nRedacció 13/12/2013 - 22.47 Actualitzat 14/12/2013 - 17.02\nL'escriptor Vicenç Pagès Jordà ha guanyat el 54è Premi Sant Jordi amb "Dies de frontera". En aquesta 63a Nit de Santa Llúcia, organitzada per Òmnium Cultural, l'Ajuntament de Manresa i la Diputació de Barcelona i celebrada al Teatre Kursaal de Manresa, també s'ha distingit Marc Romera, amb el 55è Premi Carles Riba de poesia per "La nosa"; Neus Canyelles, amb el 16è Premi Mercè Rodoreda per "Mai no sé què fer fora de casa"; Rubèn Montañá Ros, amb el 51è Premi Josep M. Folch i Torres, per "La nena de l'arbre", i Care Santos, que ha rebut el 40è Premi Joaquim Ruyra per "No em preguntis qui sóc".\n"Dies de frontera" és una novel·la que tracta sobre la joventut, les parelles, la relació amb els pares o la decisió de tenir un fill. Pagès ha explicat que el més visible en l'obra és la relació entre persones que tenen més de 30 o poc més de 40 anys, amb les seves precarietats, i que no saben on són "perquè els seus pares ja tenien fills en aquesta edat, ells no s'han plantejat si tenir-los ni tampoc tenen una edat de sortir a la discoteca tres dies a la setmana". Un element que l'autor ha anomenat "la relliscada" portarà als protagonistes a decidir.\nPagès també ha explicat que la novel·la va sorgir arran del paisatge de frontera de l'Empordà que "és una mica Tijuana, amb zones que no tenen res a veure amb els tòpics sardanístics ni d'estrelles Michelin". De fet, ha assegurat que és un context que literàriament dóna joc. Pagès ha dit que tenia gràcia situar una relació d'amor en un context de gasolineres de camions. Tot i això, ha apuntat que només representa una part de la novel·la, que passa a Figueres.\nL'escriptor ha dit que a més d'haver-hi una frontera física en el llibre, també hi ha una altra frontera vital que la "precarietat allarga. Hi ha gent que sempre està a la frontera". Segons Pagès, hi ha una "etapa de tastets que es diu joventut i després una etapa de precisió que se'n diu maduresa" i ha apuntat que també hi ha una certa acomodació d'estar situat en aquesta etapa dels tastets.\nEl professor de llengua i literatura i editor Marc Romera ha recollit el 55è Premi Carles Riba de poesia, per l'obra "La nosa", que és un "llibre de poemes en (falsa) prosa, no pas de proses poètiques amb una mètrica interna, que, com ha explicat l'autor, tracta sobre "les coses que fan nosa a la veu poètica que parla". Una veu poètica que "sempre defuig del "jo" i parla en segona o tercera persona. "La nosa" tracta sobre els grans temes com la mort, el sexe o l'amor entès com la compassió budista.\nL'escriptora Neus Canyelles ha aconseguit el 16è Premi Mercè Rodoreda de contes i narracions per "Mai no sé què fer fora de casa", on l'autora versiona setze contes d'autors universals com Txèkhov, Gógol, Carver, Capote o Bukowski. Canyelles aprofita en la seva obra la semblança entre les històries d'aquests contes amb diferents moments essencials de la vida de la protagonista.\nCanyelles ha fet referència a la situació que es viu a les illes Balears envers la llengua catalana. "Estic molt trista pel què passa a Mallorca", ha apuntat. L'escriptora ha dit que sentia "molta enveja de Catalunya" perquè passa "un moment complicat, però és fantàstic aquest moment i el nostre és molt trist". De fet, ha fet referència al fet que la consellera d'Educació balear, Joana Maria Camps, va traduir l'informe PISA com a informe "trepitja" i ha assegurat que, si ho hagués dit ella, no sortiria més de casa.\nRubèn Montañá Ros, membre fundador de la companyia EGOS Teatre, ha aconseguit el 51è Premi Josep M. Folch i Torres de novel·les per a nois i noies per "La nena de l'arbre". El llibre tracta sobre una nena que viu dalt d'un arbre i d'una altra que té cada vegada més ganes de saber sobre aquesta nena. Montañá ha destacat la seva intenció de "combinar l'element fantàstic i metafòric" i ha remarcat que l'obra no acaba d'explicar quin és "l'element sobrenatural que succeeix, sinó que és el lector qui ha d'escollir què passa amb les dues aurèlies que apareixen a la novel·la".\nCare Santos ha rebut el 40è Premi Joaquim Ruyra de narrativa juvenil per "No em preguntis qui sóc". Una història que té en Pol, un noi estrany enamorat dels gossos i la música, com a protagonista i que veu trastocada la seva vida quan coneix la Marzena i, de sobte, sent que algú s'ha apoderat del seu cap i també del seu cos. Santos ha explicat que és una novel·la que parla de la identitat i l'adolescència i ha ressaltat que és una novel·la "molt fosca" que té "un enorme component sobrenatural" que li permet parlar del bé i el mal.\nTambé s'ha entregat el Premi Òmnium de Cultural de Comunicació a Jordi Évole, el Premi Internacional Joan B. Cendrós al diari nord-català "L'Indépendant" i a la revista acadèmica "Catalan International View", i el Premi Joan Profitós, a Joan Garcia del Muro Solans.\n"Ara crema", un curt sobre abusos sexuals a menors que sacseja consciències


Baixa gastronomia: Gràcies... (Oh, no, que es posa sentimental)\nGràcies... (Oh, no, que es posa sentimental)\n... a tots els que m'heu deixat comentaris o enviat mails aquests dies. Si jo no fos una mena de senyor Burns amb doble cromosoma X, deixaria anar una llàgrima o així, però ara mateix no tinc cebes a ma i he de pensar en el rímel.\nParlant seriosament, gràcies, gràcies un cop més, i us he posat resposta als "comments" de l'entrada anterior. Ara us deixo, que vaig a fer-me l'hara-kiri davant el nou estudi que demostra que un de cada tres nanos no ha tastat mai els espinacs... Si no l'heu llegit (difícil, perquè justificadament els mitjans en van plens) indigneu-vos amb mi. On és en Popeye quan se'l necessita?\nPublicat per Mar Calpena a 10:28