5 INSTITUTS DE LA CIUTAT ACONSEGUEIXEN EL SEGELL DE LA XARXA DE CENTRES PER LA IGUALTAT | Joventut Reus\n5 INSTITUTS DE LA CIUTAT ACONSEGUEIXEN EL SEGELL DE LA XARXA DE CENTRES PER LA IGUALTAT 19/11/2019 - 10:14\n5 INSTITUTS DE LA CIUTAT ACONSEGUEIXEN EL SEGELL DE LA XARXA DE CENTRES PER LA IGUALTAT\nEl Saló de Plens de l'Ajuntament va acollir dijous passat l'acte de lliurament dels segells de la Xarxa de centres que treballen per a la Igualtat de Gènere corresponent al curs 2019-2020.\nAquest és un projecte que s'impulsa des de l'Àrea d'Igualtat i Joventut, i vol esdevenir un reconeixement a la tasca dels centres educatius de secundària, visualitzant el seu compromís en incorporar la perspectiva de gènere en el seu dia a dia, i així avançar cap a una societat més justa i equitativa.\nEl lliurament dels diplomes ha comptat amb la presència de l'Alcalde de la ciutat, Carles Pellicer, i els regidors de les dues àrees implicades, Montserrat Flores i Òscar Subirats. Després de 5 anys de treball amb els alumnes, aquest és el tercer curs en què s'afegeix la certificació dels centres, valorant així la feina realitzada per tota la comunitat educativa. Els centres que han rebut la distinció han estat l'Institut Baix Camp, l'Institut Gaudí, l'Institut Roseta Marui, l'Institut Josep Tapiró i l'Institut Gabriel Ferrater.\nEl projecte es va iniciar el curs escolar 2014-2015 amb la finalitat de formar a joves per prevenir la violència masclista en les primeres relacions de parella, amb la idea que el missatge entre iguals sempre és més valorat i eficaç, que el missatge de persones adultes desconegudes que poden rebre d'un taller.\nEl projecte va tenir molt bona acollida i en els anys següents ha anat evolucionant. Aquest procés ha suposat la implicació de tota la comunitat educativa del centre, és a dir no només els alumnes sinó també el professorat.\nPrimer només es treballava amb els joves i es trobava a faltar la implicació del professorat en el projecte i és en aquest punt que es va dissenyar una guia per poder identificar i recollir la gran feina que es fa des dels centres educatius on es recullen bones pràctiques i es faciliten eines i recursos en matèria de coeducació per si pot ser d’utilitat al centre a l’hora de reforçar alguns aspectes. El mateix és l’encarregat d’autoavaluar-se les seves accions i fa retorn a l'Ajuntament d'aquesta tasca.\nAquells centres que han realitzat una reflexió i han aportat mostres de com treballen la igualtat de gènere se'ls atorga el segell.\nAquest és el tercer any que certifiquem aquesta tasca desenvolupada. El primer any es van atorgar 2 segells, el segon 5 i aquest any es mantenen els 5 de l’any anterior.\nEl projecte suposa un esforç i dedicació per part del centre, per tant cal agraïr molt la feina realitzada.\nDonar eines i recursos als centres perquè puguin aplicar la perspectiva de gènere/coeducativa a tots els nivells.\nDotar els centres d'alumnat que esdevinguin referents d'igualtat capaços d'identificar conductes sexistes.\nPotenciar al centre de professorat referent en perspectiva de gènere i perspectiva coeducativa.\nFomentar actituds igualitàries al centres educatius.\nPromoure la reflexió dins la comunitat educativa davant els comportaments abusius en les relacions de parella.


LLOP i BAYO, Francesc - Els tocs catalans de campanes: una espècie cultural en extinció (II)\nEls tocs de campanes a Catalunya: una espècie cultural extingida (i 2)\nM'acaba d'arribar l'article, publicat a "Catalunya Cristiana" pel Germà Valentí Tenas, a qui estimo fraternament, i que vol respondre, amb el nom de "les campanes catalanes: una espècie cultural viva", al meu anterior "els tocs de campanes catalans: una espècie cultural en via d'extinció". No és el meu estil entrar en polèmica, i aquest serà el darrer article dedicat al tema, al menys en aquesta publicació, però no puc evitar de matisar, fraternament, una sèrie de punts dels quals discrepo.\nEn primer lloc, jo parlava de tocs tradicionals, no pas de campanes: els tocs, al llarg dels segles, foren la manera de crear un llenguatge propi, "català", per tocar les campanes de manera diferent, nostra. El major o menor contrapès no era tan sols una qüestió de comoditat, sinó de control i de creativitat: les campanes sense jou, a l'alemanya, oscil·len metòdicament i rítmica, però sense cap control possible per part del campaner; les campanes a la catalana es poden aixecar i parar de manera a produir tocs alternats dels senys majors, de les campanes grosses, mentre les petites produeixen un rerafons rítmic, una mena de continu agut. Control de campanes i tocs, i per tant tocs diferents, que no pas millors ni més dolents; diferents, nostres.\nUn segon tema, el dels finestrals. Naturalment, la llista de campanars on "ara" estan les campanes a dintre pot deixar tancat l'argument, però és una llista molt discutible. Pel que jo conec, les campanes de la Seu de Lleida i les de Girona estaven, abans de la guerra civil als finestrals. En la primera fonen introduïdes al moment de la mecanització, mentre que a Girona, disposades a l'exterior, decidiren de posar-les a dintre, en 1946 per resultes de l'accidentada caiguda de la campana major al carrer durant les festes del Corpus. Caiguda deguda, per cert a un toc massa impulsiu d'una campana mal conservada. Tampoc estan a l'interior, ara mateix, ni ho han estat abans, les campanes de Reus, llevat de la campana de les hores, ubicada en un altre nivell i que podria ser ventada i duta a seure. Però el cas de les campanes horàries és diferent: ubicades al centre del campanar, un nivell més alt, i generalment colpejades pel rellotge, ben poques vegades podien ser ventades, ja que el seu toc era diferent, més cíclic i regular.\nRespecte a la ubicació de les campanes als finestrals em dol especialment l'expressió "influència castellana", que sembla desconèixer la història comÚ de valencians, aragonesos i catalans. Ni les campanes ni els tocs castellans tenen a veure amb nosaltres. D'entrada, els castellans, encara avui, volten poc les campanes, i les fan més repicar, de manera molt peculiar: ràpidament i al mateix temps deixant el batall pegat a la campana, produint ritmes ràpids i al mateix temps opacs. Per altra banda compten amb més campanars d'espadanya o campanars-mur que nosaltres, amb dues campanes grosses, que ells anomenen "romanes" com ara les dues majors de la Seu de Vic. La oscil·lació lenta de les campanes, fins i tot la volta completa, és més un costum d'Aragó i de València que de Castella. També ho és d'algunes comarques catalanes, tot i que costi de reconèixer.\nFinalment, i no el menys important: a punt de ser les festes de Santa Tecla a Tarragona, i a punt de cometre's un dels majors crims culturals contra les campanes catalanes dels Últims segles. Perquè, com escriu Salvador RAMON, canonge arxiver de la Catedral, les campanes foren posades als finestrals a la fi del segle XVI, és a dir fa 400 anys... La qual cosa vol dir que han estat més anys a l'exterior que a l'interior del campanar construït, com les campanes més antigues existents, a l'inici del XIV. No es pot parlar de que les campanes de la Seu de Tarragona ".. molt modernament van passar als finestrals". Si 400 anys és modernament...\nEm dol, per acabar, que la Confraria de Campaners de Catalunya s'ocupi més de campanes que tocs. Es una pena, i haurem de limitar-se a tornar, cada any, a Os de Balaguer, per escoltar els darrers campaners catalans, una espècie cultural perseguida, en nom de la història i del progrés.\n© LLOP i BAYO, Francesc (2000)


Indiecat - Música en català: Swing i Valtonyc entren a Mésdemil i preparen nou llançament: Rap Rural\nSi de moment aquests dos noms estrafolaris son quasi desconeguts per a nosaltres, ho és perquè no hem tingut ocasió de descobrir-los com toca, ja que ens presenten una de les propostes més originals d’aquest any en el terreny del hip hop i la música urbana, o millor dit, rural. Swing i Valtonyc són dos MC de l’illa de Mallorca que conjuguen la música i les costums tradicionals de Ses Illes amb la cultura moderna del rap i el hip hop. Bases que van des del folk al jazz amb lletres crítiques i punyents, amb actitud i rebel·lia. Tots aquests ingredients trobarem al seu imminent llançament, que editen amb Mésdemil sota el nom de “Rap Rural”, el qual comptarà amb col·laboracions reconegudes com la de Mateu Xurí o Tomeu Penya.\nPublicat per Indiecat a 13:23


Realitzem una calculadora de preus per Click&Padel - CompsaOnline, Serveis Informatics\nRealitzem una calculadora de preus per Click&Padel\nHome/Novetats Internet/Realitzem una calculadora de preus per Click&Padel\n[vc_row][vc_column][vc_column_text]Clik and Padel és una empresa especialitzada en serveis relacionats amb pistes de pàdel. Presenten una nova manera d’entendre un Club de pàdel\nEm realitzat una calculadora de preus per Clik and Padel on apareixen les diferents opcions que cada client pot seleccionar per tenir una idea del preu final. També hi ha l’opció “Bonos” que fa referència als descomptes que ofereix Clik and Padel!\nLa calculadora per Clik and Padel ha estat desenvolupada, de manera adaptativa això permet que es pugui consultar des de qualsevol dispositiu, ja sigui un smartphone, una tauleta o un pc, mostrant els seus continguts adaptats al dispositiu d’una forma òptima. Disposa d’un calendari per seleccionar la data, adaptant el preu per jugar entre setmana o en cap de setamana, una opció per a socis i no socis, l’horari i hores que es vol fer ús de la pista, indoor o outdoor per contar la llum i els “bonos”.\nVista des d’un pc\n[/vc_column_text][vc_empty_space height=”25px”][vc_column_text]Funcionament i vista des d’un smpartphone[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width=”2/3″][vc_column_text] [/vc_column_text][/vc_column][vc_column width=”1/3″][vc_column_text] [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]enllaç: www.clickandpadel.com[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row]


Àcids nucleics - Ensayos - 376 Palabras\nPágina principal Ensayos Àcids nucleics\nPáginas: 2 (376 palabras) Publicado: 19 de junio de 2010\nADN: Estructura secundària La doble hèlix (bc-ADN)\nEstructures d’ordre superior\nEstructura primària de l’ADN: Els ADNs són polidesoxiribunucleòtids, és a dir, polímers amb una estructura primàriaque resulta de l’encadenament lineal de nucleòtids. La pentosa dels nucleòtids és desoxiribosa i les bases són A, T, C i G (mai U). Les fibres resultants tenen un extrem 3’ i un extrem 5’; hi ha unesquelet format per l’alternança de pentoses i fosfats, i una seqüència variable de bases nitrogenades. Estructura secundària de l’ADN. Per complementaritat de bases, dues fibres de mc-ADNantiparal·leles (invertides una respecte de l’altra), formen una estructura regular que anomenem doble hèlix. La complementaritat és conseqüència de la distribució espacial dels àtoms de les bases nitrogenadesveïnes. A i T, d’una banda, i C i G, de l’altra, poden formar ponts d’hidrogen perfectament orientats, que donen estabilitat a una estructura que podem qualificar de bicatenària (bc-ADN), complementària(parells de bases A-T i C-G) i antiparal·lela (3’ 5’ i 5’ 3’). Els ADNs bicatenaris compleixen les lleis de Chargaff ( %A = %T ; %C = %G ). Els parells de bases s’amaguen apilats en l’interior de ladoble hèlix, mentre que l’esquelet que forma la repetició pentosa-fosfat, amb caràcter polar, queda a l’exterior, dibuixant una doble hèlix de 20 de diàmetre i amb un pas de rosca característic de 10parells de bases (pb).\nL’estructura primària dels ARNs és similar a la dels ADNs, un encadenament lineal de nucleòtids per donar una estructura monocatenària amb extrems 3’ i 5’. La pentosa delsnucleòtids és ribosa i les bases, A, U, C i G (mai T). Sobre aquestes línees, diferents representacions dels ARNt , els únics ARNs amb estructura secundària, tot i que no és una doble hèlix. Els ARNtpresenten tres braços, especialment significatiu el que conté l’anticodó. En l’extrem 3’ s’hi troba un aminoàcid.\nEstructures d’ordre superior. En els eucariotes, les dobles hèlix d’ADN s’enrotllen...\n...Els àcids nucleics La composició química dels àcids nucleics El nom d’àcids nucleics prové del fet que són substancies de caràcter àcid i que es van descobrir a l’interior del nucli de les cèl·lules eucariotes. Es van distingir de les altres substancies del nucli perquè són molt riques en fòsfor, concretament són riques en àcid fosfòric (H3PO4). Posteriorment es van descobrir que contenien quatre tipus de molècules de...\nEls Àcids Nucleics\n...LA COMPOSICIÓ QUÍMICA DELS ÀCIDS NUCLEICS El àcids nucleics són substàncies de caràcter àcid i que es van descobrir a l’interior del nucli de les cèl•lules eucariotes. Els àcids nucleics contenen molècules de caràcter bàsic (riques en nitrogen) anomenades bases nitrogenades, són l’adenina, guanina, citosina, timina i uracil. També contenen una pentosa, que pot ser la ribosa o la 2-desoxiribosa. Segons la...\nResum Tema 7 Acids Nucleics\n...TEMA 7 ELS ÀCIDS NUCLEICS DEFINICIÓ Àcid nucleic: molècula polimèrica formada per la unió de molts monòmers denominats nucleòtids. BASES NITROGENADES 1. Púriques: G A 2. Pirimidiques: T U C NUCLEÒSIDS Base+pentosa NUCLEÒTIDS Tots els nucleòtids estan compostos per la unió de tres unitats: Pentosa → De ella dependrà si la base es ADN o ARN(ribosa-desoxirribosa) Base nitrogenada Grups fosfat Nucleòtids amb funció coenzimàtica 1. Nicotinamida adenina...\nELS ÀCIDS NUCLEICS. DUPLICACIÓ DEL DNA I LA BIOSÍNTESI DE LES PROTEÏNES\n...TEMES 5 i 10.- ELS ÀCIDS NUCLEICS. DUPLICACIÓ DEL DNA I LA BIOSÍNTESI DE LES PROTEÏNES 1.- L’ADN PORTADOR DEL MISSATGE GENÈTIC Un cop acceptat que els gens es trobaven als cromosomes (teoria cromosòmica de l’herència), calia veure si eren els àcids nucleics o les proteïnes d’aquests cromosomes els que duien aquests missatges. EXPERIMENT DE GRIFFITH Conclusió: el miisatge genètic es troba a l’ADN i no a les proteïnes...\nUD. 5 INFORMACIÓ GENÈTICA ÀCIDS NUCLEICS I LA SEVA MANIPULACIÓ\n...UD. 5 INFORMACIÓ GENÈTICA: ÀCIDS NUCLEICS I LA SEVA MANIPULACIÓ 1) ELS ÀCIDS NUCLEICS: DNA i RNA CARACTERÍSTIQUES DEL DNA 1.Molècula molt llarga formada per 2 CADENES: 2.Disposades en paral·lel i enrotllades al voltant d'un eix imaginari en forma d'HÈLIX. 3.Les UNITATS que formen el DNA s'anomenen NUCLEÒTIDS. DNA: NUCLEÒTIDS Cada NUCLEÒTID esta format per 3 molècules: 1 PENTOSA: Desoxirribosa (DNA) 1 ÀCID FOSFÒRIC 1...\n...Pràctica 1: Àcids i Bases Introducció Els àcids i les bases són families de substàncies químiques que tenen unes propietats químiques comunes respectivament. Un àcid és aquella substància que té les següents característiques: Gust agre o àcid. Reacciona amb la majoria dels metalls produint hidrogen. Condueix el corrent elèctric en dissolució aquosa. Dóna color vermell al paper de tornassol. Reaccionen amb els carbonats alliberant...\n...Que son els àcids grassos? Un àcid gras és un tipus de molècula orgànica lipídica( biomolècules insolubles en aigua) formada per una llarga cadena hidrocarbonada linial, la gran majoria són de nombre parell d'àtoms de carboni i d'entre ells; els més comuns els que tenen 16 i 18, en l'extrem de la qual hi ha un grup carboxil (-COOH). Cada àtom de carboni s'uneix al següent i al precedent per mitjà d'un enllaç covalent senzill. A l'àtom del seu extrem li queden lliures tres...\nTEMA 9 CIDS NUCLEICS\n...Tema 9: Àcids Nucleics Àcids Nucleics: Són biomolècules orgàniques formades per carboni, oxigen, hidrogen, nitrogen i fòsfor.\tSón molècules acides i grans per això tenen pesos moleculars elevats. Estan formats per nucleòtids, aquets estan formats per un nucleòsid i àcid fosfòric. Nucleòsids: Són molècules que estan formades per una base nitrogenada i una pentosa, si la pentosa es ribosa tindrem ARN i si és...\nActividades cognitivas 1-24 meses\nBarreras de la participacion


Filomena i la desinformació sobre les tarifes elèctriques - ABD\nInici » Actualitat » Filomena i la desinformació sobre les tarifes elèctriques\nLa borrasca Filomena ha sumit en el caos a la península ibèrica amb pluja, neu i fred polar. Tot això té un impacte important a les llars i des d’Energia Justa– programa impulsat per l’Associació Benestar i Desenvolupament ABD i Ecoserveis– veiem amb preocupació els intents d’aprofitar aquesta situació per promoure la contractació de tarifes elèctriques de mercatlliure.\nSense voler entrar en el detall del funcionament del sistema elèctric espanyol, només cal dir que han confluït una sèrie de factors, com la poca aportació de les renovables durant aquests dies, la major demanda energètica a causa del fred o l’elevat preu del gas que importem, entre d’altres; de tal manera que s’ha assolit fa uns dies un “pic històric” en el preu de l’electricitat i diversos moments de preus elevats. (veure gràfic)\n1) Quina tarifa tenim contractada? Si al revisar una factura elèctrica, la tarifa contractada és PVPC (Preu Voluntari a l’Petit Consumidor), estem en mercat regulat. Recomanem NO canviar-la, tot i que les ofertes comercials poguessin semblar molt atractives. Si no es troba la tarifa en la factura, és molt probable que estiguem en mercat lliure.\nEl projecte Energia Justa a Catalunya està finançat per la Generalitat de Catalunya, la Diputació i l’Ajuntament de Barcelona, i ha rebut premis o ajudes puntuals d’altres entitats com Som Energia, la Filadora y el Cluster de l’Energia Eficient de Catalunya (Ceec). A la Comunitat de Madrid el programa està finançat per Fundació Montemadrid i Bankia.


Maura appartamenti Peschiera del Garda Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nvia salvi, 5, Peschiera del Garda City Center, Peschiera del Garda, Itàlia, 37019 - Veure al mapa\nMés informació sobre Maura appartamenti\nConvenientment situat a Peschiera del Garda, Maura appartamenti és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Maura appartamenti, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Maura appartamenti la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Peschiera del Garda.\nTots els tipus de viatgers (20) Parelles (3) Famílies amb infants petits (14) Famílies amb infants grans (2) Grups (3)


Countrycat - Música i ball country a Catalunya: Moni-K & The Tripplets en concert al Casino del Centre de l'Hospitalet\nMoni-K & The Tripplets en concert al Casino del Centre de l'Hospitalet\nNota enviada per: Xavi Massuheras\nMonica Aguilà, cantant dels Casino's Country Club, oferirà una mostra de tot el seu potencial com a vocalista en un esdeveniment únic.\nAcompanyada per un molt peculiar trio de músics (Jordi Martos a la bateria, Chema Navarro a la guitarra i Xavier Massuheras al baix), farà un repàs al repertori més conegut de la insuperable i malmesa AMY WINEHOUSE i interpretarà també vàries versions molt peculiars de temes coneguts.\nUna tarda de dissabte entranyable en un entorn màgic com es el saló d'actes del Casino del Centre de l'Hospitalet. Una tarda per recordar.\nSou molts els que heu manifestat que aquesta noia es única. No us perdeu l'oportunitat de veure-la!\nLloc: Casino del Centre de l'Hospitalet - Carrer Enric Prat de la Riba, 337 (amb Rambla Marina) - Metro Linea 1 (Vermella), parada Av. Carrilet/Hospitalet\nPreu: 5€ amb consumició inclosa\nServei de Bar/Restaurant (Entrepans i/o Carta)\nPublicat per Countrycat Bojos pel Country a 11:23 a. m.


Emilio Lledó | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nEl catedràtic va decidir que allò millor que podia fer amb la seva vida era dedicar-se a la filosofia i, molt en especial, la d’Atenes al seu període de màxima esplendor\nBarcelona 27 MAI 2015 - 22:10\tCEST\nEmilio Lledó. samuel sánchez\nA l’amic Carles Miralles, hel·lenista, desaparegut ara fa pocs mesos més injustament que no és comú, va anar-li un dia la seva filla per comentar-li que volia estudiar Filologia Catalana —cosa que va fer i en la qual excel·leix. Miralles se la va mirar amb certa perplexitat i li va dir: “No, filla; estudia una llicenciatura que serveixi per a alguna cosa, com ara Filologia Clàssica”. L’anècdota il·lustra de meravella la molt distinta escala de valors que un universitari, o un ciutadà qualsevol, pot tenir sobre “el que serveix per a alguna cosa i el que no serveix per a res”. Com és sabut, la major part dels pares i fills dels nostres dies consideren que estudiar a ESADE és utilíssim i oportú; però sobreviuen aquells que, com Miralles, creuen que allò més útil que pot fer-se a la vida és dedicar-se als clàssics de Grècia i, si sobra temps, de Roma.\nAixò ha vingut a tomb pel fet que Emilio Lledó, nascut a Sevilla ara fa vuitanta-set anys, també va decidir que allò millor que podia fer amb la seva vida, els seus estudis i el seu lleure era dedicar-los a la filosofia i, molt en especial, a la mare de totes les filosofies, és a dir, la d’Atenes al seu període de màxima esplendor. Ara, arribat al sol ponent, li han arribat en cosa d’un any una sèrie de reconeixements d’aquells que s’haurien de donar a la gent de qualitat quan tenen cinquanta anys, per tal com el seu exemple duri encara decennis. Però aquest país (Espanya) ho és d’una munió de persones mediocres, envejoses i tirant a ximples, que sembla que esperin que la gent es mori abans que li hagin de retre cap homenatge o donar-li una canongia per evitar, en la mesura del possible, haver de reconèixer que a la societat hi ha gent més valuosa que un mateix. Primer va ser el Premi Nacional de les Lletres, després l’Antonio Sancha, el Pedro Enríquez Ureña i ara fa pocs dies el Princesa d’Astúries de Comunicació i Humanitats. Abans, havia estat tota la vida catedràtic d’Història de la Filosofia —seguint una d’aquelles peregrinacions que avui ja només fan els militars i els jesuïtes—, bibliotecari de la Reial Acadèmia Espanyola i moltes més coses.\nCom a deixeble de Heidegger i, més directament, de Gadamer, Lledó ha estat dels que més han fet per introduir l’hermenèutica, i els seus girs, en un país, com Espanya, en què d’una banda predominava, encara als anys 1960, l’escolàstica tomística, i d’altra banda discursejaven amb vehemència els hereus del krausisme, com Ortega —però jo sé que Lledó admira, almenys, el llibre d’aquest sobre Mirabeau: m’ho va dir, i no he oblidat gairebé res de tot el que m’ha dit i ensenyat.\nHa estat dels que més han fet per introduir l’hermenèutica en una Espanya en què d’una banda predominava l’escolàstica tomística\nSi el lector català no va arribar a llegir els seus fonamentals Memoria del logos o Lenguaje e historia, llavors farà bé de buscar i llegir aquesta antologia, acabada d’aparèixer, que ha preparat un deixeble seu: Emilio Lledó, Palabra y humanidad, edició i introducció de Juan Á. Canal (KRK Ediciones, Oviedo, 2015). Hi trobarà una síntesi perfecta de les qüestions que han ocupat Lledó durant més de seixanta anys: les tesis heideggerianes revisades —som éssers de paraula i en la paraula—, evocacions d’amics que mereixien lleialtat, discursos fets en diverses ocasions, i, com ha estat propi de l’hermenèutica després dels estudis hölderlinians de Heidegger, estudis sobre literatura, més d’un dedicat a Cervantes i el Quijote. (No m’ha semblat mai que Lledó llegís cap llibre que no fos de lectura imprescindible.)\nEl 1976, Lledó encara era professor a la Universitat de Barcelona. Érem amics i solíem passejar per la Rambla, quan era barcelonina, per parlar del que ens interessava en comú. Un dia em va dir que havia decidit abandonar Barcelona i anar-se’n a Madrid. No ho va fer immediatament. Jo vaig desplegar totes les dialèctiques possibles per evitar que Lledó abandonés la nostra ciutat; però al final ho va fer, sense que tingués a la Cort la bona acollida que potser s’havia imaginat que hi tindria.\nAra ja tant se val: ha tingut una llarga vida, amb una sola gran desgràcia, i la seva saviesa, el seu magisteri i la seva humanitat —fins i tot el seu estil quan escriu i quan parla— han estat prou evidents perquè un dia se’n vagi del saeculum amb un somriure als llavis, com a bon deixeble d’Epicur.


Airbnb® | Farsta: lloguers de vacances i allotjaments - Província d'Estocolm, Suècia\nTroba llocs on allotjar-te a Farsta a través d'Airbnb\nLloguers vacacionals a Farsta\nAllotjaments a Farsta\nPierre era un gran amfitrió, molt servicial i amable. Em vaig passar una estona fantàstica amb ell i vaig recomanar una estada al seu lloc. Gràcies per passar-ho bé amb vosaltres.\nPodeu esperar una habitació gran i molt còmoda amb vistes des de les set plantes. També hi ha un balcó amb una còmoda cadira on podeu relaxar-vos i veure la reserva. També hi ha wifi i, de vegades, pierre us donen unes postres que va fer\nEl senyor Landlord està molt entusiasmat: si té alguna pregunta, respondrà pacientment i ajudarà a resoldre el problema. Compartirà el pastís amb nosaltres i ens compartirà en família, sent molt còmode i càlid.\nEm va agradar molt el temps dedicat a Estocolm. Moltes gràcies a Anna i Slava per l'hospitalitat, les condicions excel·lents i l'assistència per organitzar activitats d'oci.\nGràcies tant per deixar-nos entrar a casa teva. El vostre apartament era perfecte i tenia tot el necessari. Qualsevol que vulgui explorar Estocolm i els seus voltants haurà de considerar deficients de quedar-se aquí!\nUn dels llocs més nets i tidiest que he tingut. Hosts molt còmodes i molt sensibles. La ubicació té un accés fàcil i ràpid al centre de la ciutat (tot i que no té cap relació amb la reserva, sembla que Estocolm sovint té reparacions durant l'estiu que poden afectar els temps de viatge i la informació i els detalls sobre això són difícils de trobar en anglès). En cas contrari, grans amfitrions i un gran lloc per allotjar-se!\nAquest lloc era preciós. Molt net i molt còmode i uns 5 minuts a peu de botigues i llocs per menjar. També es troba a uns 30 minuts del centre d'Estocolm per tren. Anna i Slava ens van mostrar molt càlids i amables. Va ser una gran experiència!\nAnna i Slava són persones meravelloses. No varen estar a l'apartament per la forma en què estaven allà, però si teníem algun problema o quedation, van respondre ràpidament. La casa és súper neta i és com la que veieu a les fotos. Zona tranquila de la ciutat. A 30 minuts del centre de la ciutat, si agafeu el metro. Malgrat la seva soledat, ho recomano.\nVam tenir una estada perfecta a la casa d'Anna i Slava. El pis és tan bonic, com mostren les fotos. Són molt amables i simpàtics i ens han fet sentir com a casa. Podeu utilitzar la cuina quan necessiteu i l'horari és tan flexible. Gràcies per tot!\nHabitació molt agradable en un barri tranquil, un llit còmode, llençols i tovalloles netes. Diana i Fredrik són amigues molt simpàtiques i realment es preocupen pels seus convidats, ofereixen esmorzars i consells sobre la ciutat. Quan anàvem a enviar missatges de text, ens van donar informació detallada sobre l'adreça, el codi de porta i el wi-fi, que funciona molt bé. L'habitació, la dutxa i el bany són clars i bons, hi ha llibres, plantes i plats encantadors interessants. Tot està net i còmode.\nFredrik i Diana són amfitrions perfectes, són amables i obertes. La casa és realment accessible des del centre de la ciutat. L'habitació i els serveis públics són genials. Tindràs la sort de quedar-te allà!\nUn lloc molt lluminós, càlid, acollidor i acollidor per allotjar-m'he quedat només dos dies, però fàcilment em podria quedar més temps. Fredrik i Diana són extremadament amables i servicials i sempre responen a qualsevol pregunta que els he enviat. La casa té tot allò que necessiteu i està net. També em va agradar passar una estona amb el gos Stripe que semblava tenir molta curiositat pels convidats de casa seva. Ah, i també cal esmentar, el matalàs és molt còmode!\nZona tranquil·la tancada al centre de la ciutat. Les comoditats com la sauna són un avantatge per fer una estada agradable al seu lloc.\nUn lloc increïble i acollidor una mica fora d'Estocolm, que us donarà l'oportunitat de dormir tranquil·lament i de la natura al teu voltant (com ara llebres que salten pel carrer :)) Hi ha tot el que pugueu necessitar per a una estada allà (serveis, microones, nevera, bullidor d'aigua). , te i cafè i fins i tot flocs d’esmorzar. Els amfitrions són molt amables i també molt discrets. Hem gaudit molt de la nostra estada en aquest lloc. Gràcies!\nDiana i Fredrik són persones magnífiques. Hem tingut una gran estada a la seva casa acollidora. És molt fàcil arribar a aquest lloc de Suècia amb una filosofia còmoda i impressionant. Els nois són molt amables, amables i han ajudat a totes les preguntes. Volem tornar ja. Estic agraït per tots els moments de la seva hospitalitat. Bona sort!\nGran gent, un ambient molt amable i servicial. Es van cuidar de tots els detalls. Així que simplement va ser una estada increïble.\nEnskede, Stockholms län, Suècia\nGaudim de la nostra estada!\nBonic apartament molt net. El centre d'Estocolm es pot arribar en metro en uns 15 minuts. El passeig pel tren és de 5 minuts.\nL'apartament estava situat en una ubicació ideal, a pocs minuts a peu d'una estació de metro a poques parades de T-centralen (estació central). Estava molt bé decorat amb les comoditats que necessitàvem per a una estada curta. Si volia quedar-se més temps, hauríeu de tractar de no disposar de rentaplats (que per a nosaltres no era un problema) i rentadora (és un apartament amb poc espai després de tot). L'apartament estava molt net, teníem tot el necessari i Tianyang era un comunicador excel·lent. Vam tenir una estada fantàstica a Estocolm.\nEl bartack està ben situat, perfectament net, ben equipat, agradable.\nÉs una amfitriona fantàstica i l'apartament aquesta fenomenal, molt nou, net i amb tot el que es necesita.Recomendable per anar amb niños.Hay un parc fantàstic al costat\nFarsta distrikt, Stockholms län, Suècia


La nova 'Col·lecció Univers' recupera escrits de l'obra de Verdaguer amb una mirada contemporània\nEls primers volums són 'Dimonis', editat per Enric Cassases i 'Pàtria', recopilat per Ricard Torrents\n04/11/2014 16:51 Actualizado a 04/11/2014 16:59\nLa directora de Verdaguer Edicions, Carme Torrent, ha afirmat que la col·lecció està pensada per "oferir noves mirades que interpel·lin el lector d'avui". Per Enric Cassases, 'Dimonis és un llibre de fragments a mig embastar, "una crítica contra el poder, en especial l'eclesiàstic, dura, irrebatible i despietada". Segons Cassases, Verdaguer es limita a apuntar o transcriure les coses que li diuen els dimonis. No és que Verdaguer faci una "baixada als inferns", són els diables que pugen fins a l'esperit de Verdaguer per omplir-lo de soroll i veritat, ha afirmat.\n'Pàtries' és una lectura actualitzada dels 36 poemes de caràcter patriòtic de Verdaguer, els quals estan introduïts per Ricard Torrents. El llibre planteja una lectura política del poeta des d'una perspectiva contemporània. Torrents ha afirmat que es va descobrir a si mateix com a lector nou. "La novetat era la perspectiva de la independència de Catalunya, veient que Verdaguer era un escriptor que havia començat molt jove i que sentia el seu patriotisme local", ha remarcat.\nSegons Vicent Partal, autor del pròleg, des del punt de vista de la catalanitat, el seu món és sentiment i quotidianitat, "un estadi necessàriament previ a la definició política que generarà després això que ara en diem nacionalisme". Per l'autor, "és en part gràcies a Verdaguer que vénen els qui en faran un projecte polític".\nEn aquesta mateixa 'Col·lecció Univers' es publicaran pròximament 'Flors del Calvari' i 'Càntics', amb edició crítica de Maria Angels Verdaguer i Joan Requesens.\nPer altra part, en el seu primer any de vida, Verdaguer Edicions ha publicat cinc volums en versió digital de l'Obra Completa en Edició Crítica del poeta català: 'Dos màrtirs de ma pàtria, o sia Llucià i Marcià', 'L'Atlàntida', 'Pàtria', 'Barcelona' i 'Sant Francesc', així com la versió en paper i digital de 'La Pomerola. Primavera'.


Tots Sants: els origens de la festa - Tornaveu\nEl dia 2 de novembre, el dia dels Morts, se solia, i encara se sol, visitar les sepultures dels familiars difunts; s’arregla el cementiri, s’hi porten ors i també es diuen misses en el seu honor. Abans era costum que els padrins regalessin panellets als seus fillols. Els panellets, un dolç de massapà provinent de la sofisticació de la cort de Constantinoble, van arribar als Països Catalans, com el torró i la pirotècnia, amb el refinament sarraí de l’Edat Mitjana. Altres dels anomenats “àpats funeraris” actuals serien les castanyes, els moniatos i les batates de Màlaga, que a la seva Amèrica originària s’anomenen “camotes”. Un altre menjar propi del temps és el codonyat. La nit del 31 d’octubre se celebra la vetlla de Tots Sants amb una festa que, tradicionalment, fou de recolliment a la llar i que, avui en dia, es celebra amb la colla d’amics. Pels carrers de pobles, viles i ciutats catalanes se solien, i encara es poden veure venedores de castanyes torrades amb la típica castanyera de ferro forjat o, més modernament, amb un bidó d’acer reutilitzat com a fogó per torrar castanyes i moniatos.\nTemps de tardor, el temps final de les collites a la Mediterrània, el temps de l’abundància, el temps dels excedents de menjar, el temps de canvi, de mort i de matances, i de la nova vida després de l’hivern, que anunciarà per Nadal el renaixement del Sol mai vençut. Un cicle festiu d’antics cultes, un cicle de rituals i de celebracions que va des de la tardor a l’hivern. A la Catalunya que creia en Déu, i que feia cas dels capellans, a finals del XIX hi havia la creença popular que al migdia del dia de difunts, les ànimes sortien del Purgatori per compartir una estona amb la família a la llar. Segons la pena dels parents tornaven al Purgatori un any més o anaven directament cap a la Glòria del cel. Les guspires del foc de la llar podien representar les ànimes. Hi havia cases que, fins i tot, guardaven un lloc a taula per a l’ànima del difunt més recent de la casa. Hi havia pobles al Pirineu català que il·luminaven amb atxes el camí de l’església per guiar les “ànimes en pena”. Altres creences similars hi havia escampades arreu d’Europa. En aquell temps, per exemple, a Irlanda i a Escòcia pervivien antics cultes celtes com el Samhain, la festa de la collita del final de l’estiu, relacionada amb la nit del 31 d’octubre i la matinada del primer dia de novembre. La Gran Fam del 1840 va fer que molta gent irlandesa marxés a Amèrica a cercar feina i una nova vida. Els treballadors emigrants solien endur-se amb ells les tradicions, els balls, les cançons, i també les festes, els contes, els mites i les creences. Fou així com arribarien a Amèrica els acordions de botons, els balls que ara en diuen cowntry i la festa de Tots Sants a la manera de l’Europa celta: el Halloween, que literalment vol dir “vigília de Tots Sants”, hauria derivat de l’expressió All Hallows’Eve.\nPerò la festa de Tots Sants i la diada dels Morts tenen també un costat satíric que, en diferents moments històrics i en diverses cultures, la gent hem sabut trobar. A finals del segle XIX, per Tots Sants, els teatres s’omplien perquè s’hi feia la funció d’una obra contemporània que seduïa un públic entusiasta: el Tenorio. L’obra, publicada el 1844, era una versió castissa del mite de Dom Joan d’un tal José Zorrilla, ll pròdig d’un policia de dretes, carlí i de Valladolid. L’argument del Don Juan Tenorio de Zorrilla anava de seducció i de fantasmes, dels plaers de la vida i de l’inefable tempus fugit de la maduresa d’un home faldiller, al qual el destí fatal el porta a enamorar-se d’una novícia. Com que la historieta anava de vius i de morts era apropiada per a la festa de Tots Sants. Els elencs artístics de les societats recreatives, majoritàriament gent treballadora, preparaven la funció amb plena dedicació en sortir de la feina. El públic estava assegurat i el teatre era sempre ple. El mite de Dom Joan havia estat portat als grans escenaris per autors com Molière al segle XVII o el ma- teix Mozart al XVIII, però Zorrilla el portava al teatre popular i ho feia en versets fàcils de memoritzar. Als anys trenta del segle passat, alguns teatres de la capital catalana presentaven el “Tenorio més republicà de Barcelona”. Llamp Brochs oferia un esperpèntic “drama sengriento, aspelusnante, aspesmódoco y marroroso, an siete actos y muchos cuadros”, anomenat Don Cuan Tanorio.


Normativa Optima Pàdel Tour\nNormativa Optima Padel Tour\nCircuit amateur OPEN, competicions on no cal estar federat per participar-hi.\nAvançat (Nivell 1a), Intermedi Alt (Nivell 2a), Intermedi Baix (Nivell 3a), Bàsic (Nivell 4+), Iniciació (Nivell 4-)\nAvançat (Nivell 1a), Intermedi (Nivell 2a), Bàsic (Nivell 3a), Iniciació (Nivell 4a)\nEl nivell especificat pels jugadors serà considerat a títol orientatiu, l'organització tindrà la facultat de modificar-lo segons el nivell dels jugadors en edicions anteriors. Si hi hagués puntualment alguna categoria que no arribés a un mínim de 6 parelles participants, seria fusionada amb la categoria superior, o inferior, segons el nivell de les parelles inscrites.\nPer realitzar la inscripció s'haurà d'emplenar sempre el FORMULARI WEB amb les dades sol·licitades.\nLa inscripció serà abonada en el moment abans de jugar el primer partit del torneig, a la carpa de l'organització.\nLa inscripció tan sols es permet a jugadors majors de 16 anys.\nLa tarifa individual és a cada prova la marcada en el cartell.\nLa categoria doble val 10 euros més, (masculina i mixta) o (femenina i mixta)\nTots els quadres i horaris estaran disponibles en aquesta web 2 dies abans de cada prova, a l'apartat ACTUALITAT. Farem tot el possible per respectar\nles peticions horàries. Els jugadors hauran de presentar-se 15 minuts abans de l'hora del partit a la carpa d'informació de l'organització.\nEs concediran 10 minuts de cortesia a l’hora fixada, passat aquest temps es donarà W.O. Si no et presentes al partit, sense avisar a l'organització, no podràs participar en els següents torneigs, fins que no abonis la inscripció corresponent.\nGrups i eliminatori. En una primera fase es jugarà en forma de lligueta entre les parelles de cada grup, els grups normalment seran de 3 o 4 parelles.\nEn el cas de grups de 3 parelles: es jugaran 2 partits a 2 sets, + super tie break en cas d'empat a 1 set a 10 punts.\nLa millor parella, o les dos millors (segons número de grups), passaran a una segona fase eliminatòria.\nPrimerament juguen la parella 1 i 2 del grup, la parella que guanyi continuarà jugant amb parella 3, i seguidament per últim, la perdedora entre 1 i 2, jugarà amb la parella 3.\nEn principi, els 2 partits es juguen el mateix dia. L'excepció podria ser en el cas de que els jugadors d'un grup fossin tots locals, i s'acorda amb la organització jugar diferents dies els 2 partits del grup.\nEn el cas de grups de 4 parelles: es jugaran 3 partits a 9 jocs, amb tie-break en cas d'empat a 8 jocs.\nLa millor parella, o les dos millors (segons número de grups a la categoria) passaran a una segona fase eliminatòria.\nJuguen totes les parelles del grup a la vegada, fins a jugar tots contra tots.\nEn principi, els 3 partits es juguen el mateix dia, heu de comptar unes 2 hores de joc aproximadament.\nLes parelles classificades en la fase de grups, jugaran la fase eliminatòria diumenge (octaus/quarts en les categories amb més participació, semis i finals)\nEls partits de final sempre es juguen partits complerts, al millor de 3 sets amb tie-break. Quarts a 9 jocs, i les semis a 2 sets + supertiebreak.\nEn cas d'empats als resultats de cada lligueta es procedeix prioritzant de la següent manera:\n1) Diferència de jocs a favor i en contra.\n2) Parella amb menys jocs en contra.\n3) Parella amb més jocs a favor.\n4) Enfrentament directe de les parelles empatades.\nLa pilota de joc serà facilitada sempre per l'organització.\nSi la prova es suspesa per la pluja en alguns dels dies de competició, el Club i la Organització assignen un nou dia de competició, per tal de poder finalitzar el torneig.\nQualsevol devolució de l'import de la inscripció només s'efectua als jugadors que no hagin pogut completar la fase prèvia o regular de partits, i no els hi encaixin les noves dates.\nEl Circuit donarà punts als participants a cada torneig, els primers classificats Fidelia, guanyen premis a la prova Màster. Veure apartat FIDELIA\nEt recomanem també que et facis seguidor de la nostra pàgina al facebook, Optima Pàdel Tour, ens trobaràs a www.facebook.com/optimapadeltour\nper estar al corrent de totes les noticies, fotos de torneigs i actualitzacions del nostre Circuit.\nQualsevol qüestió no contemplada en aquest Reglament de Competició la resoldrà l’organització.\nAquest torneig es regeix per les normes i reglaments de joc de la Federació Catalana de Pàdel, amb les excepcions recollides en aquest document.\nLa formalització de la inscripció implica el coneixement i acceptació d’aquest reglament.


Com es visualitzen les coordenades a Minecraft (2021) - Xbox\nPrincipal Xbox Com es visualitzen les coordenades a Minecraft (2021)\nMinecraft és un joc extremadament popular que ha evolucionat significativament durant l’última dècada més o menys. Ha sofert moltes actualitzacions i, encara més important, ha estat disponible un nombre sorprenent de modificacions.\nAmb tantes coses a fer, sovint és crucial conèixer la geografia del vostre mapa, sobretot si esteu fent un projecte d’edificació. Aquí és on intervenen les coordenades. Si feu alguna cosa gran a Minecraft, necessitareu els vostres XYZ.\nPer què necessitareu les coordenades?\nEl món de Minecraft és vast. Tècnicament, és gairebé infinit (en Bedrock Edition com a mínim), ja que el món es genera aleatòriament mentre el jugador hi viatja. Hi ha molts terrenys per caminar per cobrir, però també podeu cavar sota el terra i volar pel cel.\nHi ha infinitat de punts d’interès a tot el món de Minecraft, inclosos els que provenen del món (on es genera quan es comença per primera vegada), pobles, mansions, portals en ruïnes, temples del desert i molts altres. Una de les coses més útils que pot fer un jugador amb les coordenades de Minecraft és prendre notes d’on són aquests punts d’interès.\nFer objectes realistes a Minecraft és molt popular i hi ha molts exemples impressionants. Aquests, però, serien impossibles de planificar i executar sense coordenades correctes al món de Minecraft. Diguem que voleu construir un enorme vaixell pirata. La construcció a petita escala és relativament fàcil; Només cal comptar els cubs i construir una casa, per exemple. Projectes com ara un enorme veler requeriran una planificació i, sense les coordenades, ho tindràs difícil per esbrinar-ho. Per sort, estan disponibles a Minecraft, però no per defecte. Haureu d’activar-les per veure el panorama general literal.\nCom funcionen les coordenades de Minecraft\nCom qualsevol espai tridimensional, Minecraft té tres coordenades, X, Y i Z. Amb aquestes tres podeu identificar amb precisió la ubicació exacta de qualsevol cub en particular al món de Minecraft. Això és el que determina cadascuna d’aquestes tres coordenades.\nLa coordenada X determina la vostra posició est / oest al mapa. Si el valor és positiu, significa que la posició en qüestió es troba a l'est de la part central del mapa. El valor negatiu determina una posició a Occident.\nLa coordenada Y determina la vostra posició vertical al mapa. Com més es mou cap amunt, més augmentarà el valor positiu. Com a alternativa, com més vagi cap a la roca mare, el valor disminuirà. El nivell del mar sempre estarà a Y = 64.\nLa coordenada Z determina la posició del mapa sud / nord. A mesura que canvieu la posició cap al sud, el valor positiu augmentarà. Aneu cap al nord i les xifres es tornaran negatives.\nHi ha dos tipus de posicions de coordenades: la posició absoluta i la posició relativa.\nLa coordenada absoluta representa una ubicació específica a Minecraft. Si veieu els números 65, 239, 54, aquestes coordenades fan referència a una ubicació específica que es troba a 65 quadres a l’est, a 239 blocs sobre el nivell del mar i a 54 blocs al sud del punt central del mapa.\nLa coordenada relativa s’escriu amb un ~. Si veieu els números ~ 3, ~ 1, ~ 2, es refereix a una posició que es troba a 3 blocs a l'est, a 1 bloc cap amunt i a 2 blocs al sud de la vostra posició actual.\nTrobar les vostres coordenades XYZ\nHi ha diferents mètodes per esbrinar les vostres coordenades actuals mentre es reprodueix Minecraft, depenent de si esteu reproduint o no les edicions de Bedrock o Java.\nÉs extremadament senzill esbrinar les vostres coordenades actuals mentre jugueu a Bedrock Edition; hi ha una configuració. Seguiu aquests passos:\nAccediu al menú Configuració.\nDesplaceu-vos cap avall i activeu la selecció de Mostra les coordenades.\nLes vostres coordenades actuals es mostraran permanentment a la poció superior esquerra de la pantalla. Canviaran a mesura que us moveu, cosa que farà que sigui molt útil per a la navegació.\nMalauradament, no hi ha una configuració senzilla per activar les coordenades a Java Edition Minecraft. Tot i això, és molt senzill trobar les vostres coordenades actuals. Quan estigueu al joc, només cal que manteniu premuda la tecla F3 (FN + F3 al Mac) per mostrar una pantalla plena de tota mena d’informació de text sobre el vostre joc i el vostre món. Inclou aquesta informació a la part esquerra de la pantalla, a prop del centre, la vostra ubicació actual en coordenades.\nÚs de coordenades\nA més de fer de la construcció d'objectes grans una experiència molt més fàcil, les coordenades permeten establir punts d'interès. És fàcil perdre’s a Minecraft i intentar trobar el camí de tornada a un punt d’interès pot ser un malson. A més, si tornes a reaparèixer, tindràs més dificultats per trobar el camí de tornada al teu punt d’interès.\nA més, s’utilitzen coordenades quan es comparteixen llavors de nivell per donar indicacions a altres persones on trobar coses. Això és molt convenient per a YouTubers que solen fer reproduccions de Minecraft o persones que fan tutorials.\nLes coordenades també s’utilitzen per al teletransport. Ells poden ajudar-vos quan vulgueu comprimir del punt A al punt B sense la molèstia addicional ni perdent el temps. Per teletransportar-vos a una ubicació exacta, introduïu la vostra configuració i assegureu-vos que teniu seleccionat Trucs: ACTIVAT, premeu el botó T del teclat per obrir la finestra del xat. Per a l'edició de butxaca, toqueu el botó de xat cap a la part superior de la pantalla. Per a les edicions de Xbox One i Nintendo Switch, la finestra de xat s'activa prement Dret al D-Pad i prement la fletxa dreta del controlador, respectivament. Tipus teletransporteu [el vostre nom d'usuari] x y z , on X, Y i Z s'han de substituir per les coordenades exactes de la vostra destinació. Tingueu en compte que el vostre nom d’usuari distingeix entre majúscules i minúscules.\ncom saber si algú us ha bloquejat el número a Android\nLes coordenades són essencials\nSi jugueu a Minecraft bàsic, tota l’emoció pot ser perdre’s i explorar el vast món. Tanmateix, si us apropeu al joc des d’una perspectiva diferent (modificacions, etc.), voldreu tenir coordenades a la vostra disposició.\nHeu utilitzat alguna vegada coordenades a Minecraft? Per a què els utilitzeu? No dubteu a comentar qualsevol cosa relacionada amb Minecraft a la secció de comentaris.\nRevisió de HP Envy x2 13\nL’aplicació Meteorològica de Windows 10 ara mostra notícies de previsió\nno es pot llegir des del fitxer o disc font\ncanvieu el color de la barra de tasques de Windows 10\ncom configurar un compte per defecte a google


Fase 3: El gran canvi en la mobilitat dels valencians\nXimo Puig demanarà permetre la mobilitat entre autonomies limítrofes\nEl president s'ho ha traslladat als consellers este dimarts en una reunió en el Palau de la Generalitat\ndimecres, 10 de juny 2020 - 08:50h\nXimo Puig ha anunciat que hi haurà canvis en la mobilitat en la fase 3 | EFE\nLa Generalitat Valenciana ja ha demanat que tot el territori valencià passe a la fase 3 el pròxim dilluns. Una decisió de la que ja va informar el president, Ximo Puig, el passat diumenge i que ha traslladat als consellers, en una reunió de treball en el Palau de la Generalitat este dimarts.\nPerò la novetat, que s'ha conegut este dimarts, és que Puig demanarà canvis en la mobilitat: es parlarà amb autonomies limítrofes que també estiguen en fase 3 —ara mateixa Aragó, Balears, Múrcia i part de Castella-la Manxa i Catalunya—, per a permetre la mobilitat entre elles.\nUna nova normativa per a la fase 3\nLa reunió, a la que han acudit la vicepresidenta, Mónica Oltra; el vicepresident segon, Rubén Martínez Dalmau; i altres consellers, ha servit per a preparar per part de cada Conselleria la normativa que regirà una volta es determine el pas a la fase 3.\nEsta normativa detallarà totes les activitats que es podran fer i quedaran reflectides en el decret del president que es firmarà a finals d'esta setmana, després de què el Govern publique la resolució amb el pas a la fase 3 de la Comunitat Valenciana.\nUna de les propostes és que en eixa fase 3, tot el territori valencià siga una unitat territorial quant a la mobilitat —es podria ja eixir de la província—, al mateix temps que es parlarà amb altres comunitats autònomes limítrofes per a acordar la possibilitat de poder transitar entre estos territoris, sempre que es troben en la mateixa fase i des de la màxima prudència.\n"La inevitable data que marquen en el calendari per a tornar-nos a confinar" "Illa confirma la data en què acabarà tot i tornarem «a la nova normalitat»"


XIRUQUES: 11/01/2012 - 12/01/2012\n205 – Sant Feliu de Guíxols: Puig-Gros – Cala del Vigatà (Sortida Circular) 14-11-12\nL’aproximació des del Bages la fem per l’autopista C-16 fins a Sabadell on agafarem la A-7 fins a la sortida de Maçanet de la Selva, continuem per la C-35 fins a trobar l’autovia C-31, sortim a la sortida 312 direcció Sagaró, un cop a Sagaró continuem cap al Port de Sant Feliu seguint la Carretera vella de Palamós.\n09,30 – (003 m.) Sortim del pàrquing de l’Horta d’en Palahi en direcció al carrer del Bruch desprès tranquem a mà Esquerra per seguir el carrer Pecher que ens porta fins a la Ronda de Ponent, davant mateix hi veiem uns indicadors amb les marques vermelles i blanques del GR-92 que cal seguir. Hi ha un tros asfaltat que ràpidament deixarem i agafarem el camí de l’esquerra que voreja la riera de Mascanada o de les Comes; trobem diverses masies, com ara el Molí de Mascanada, Cal Pinotxo, Ca l’Almar (El Rat Penat) on si es vol es pot visitar una exposició, Can Beguer, el mas Tranquil, Cal Panarro, Can Damià, i Can Pugnau .\n09,57 – (023 m.) Deixem a la dreta el trencall que va al Mas Abric i a Can Serra i seguim a l’esquerra (marques de color verd i blanc) i el camí comença a agafar alçada. Seguim aquest camí ampla 1,6 Km. aproximadament fins que desprès d’un revolt a la dreta molt tancat, trobem una cruïlla amb un camí ampla a l’esquerra però nosaltres seguim recte, tot i que les marques ens indiquen un símbol de camí equivocat i que passa pel davant de la Font del Pastor.\n10,26 – (195 m.) La Font del Pastor, que no raja; continuem el camí, passant pel davant de la barraca de les Olles (10,37), curiosa construcció amb olles encastades a les parets i continuant el camí travessem un bosc majoritàriament d’alzines i en direcció cap a la dreta fins trobar el Camí Romà. A partir d’aquí, les marques son grogues i blanques. A la dreta del camí hi havia un indicador de la Font de Les Tres Fonts, però aquesta vegada jo no el vaig saber veure i arribem al Collet de la Mare de Deu.\n11,01 – (254 m.) Del collet de la Mare de Deu pugem al Puig Gros.\n11,18 – (325 m.) Puig Gros des de on hi ha una magnífica vista des de Tossa de Mar fins a Palamós.\n11,30 – (325 m.) Baixem del Puig Gros per la pista principal i abans d’arribar a la Divina Pastora girem a l’esquerra per un sender poc visible i fem una marrada per anar a veure un mirador . Desprès tornem enrere per continuar pel sender que baixant ens porta al,\n12,28 – (124 m.) Coll de Portes. Aquí, deixem els camins principals i agafem un corriol a la dreta que ens porta tot planejant fins als Quatre Camins.\n12,42 – (109 m.) Arribem als Quatre Camins i agafem el carrer de Les Penyes que seguim fins el trencall que va al Mirador dels Frares, on agafem un camí a l’esquerra que ens porta fins la Cala del Vigatà.\n13,12 – (005 m.) Cala del Vigatà; cala molt bonica, encara que no hi ha platja, ja que tot son còdols.\n13,20 – (005 m.) Marxem de la cala per l’altre costat d’un hem baixat i uns 160 graons ens tornen dalt i anem a sortir al carrer de Vista Alegre.\n13,35 – (078 m.) Carrer de Vista Alegre que seguim cap a l’esquerra fins a trobar a la dreta el camí que passa per la Font de Monticalvari i ens duu al pàrquing de l’Hora d’en Palahi on hi tenim els cotxes.\n13,46 – (003 m.) Pàrquing de l’Horta d’en Palahi i final de la Sortida.\nEn aquesta sortida érem: En Josep Samsó, en Manel Parareda, en Josep Casafont, en Lluis Barbé, en Miquel Pujols amb la Roser, la Maria Carles i en Francesc Blanch. Els que també hi eren i no van venir a caminar van ser, en Josep Junyent amb mal d’esquena i en Josep Mª Clarà que no se sentía motivat i van anar a fer el Camí de Ronda a Sant Pol i S’Agaró.\nLa sortida d’avui s’ha clos amb una castanyada (castanyes del Montseny, recollides en l’anterior sortida) després del dinar de carmanyola a casa d’en Francesc i la Maria, s’hi ha unit les Sres d’en Lluís, la Xixo i la del Manel, la Montse.\nEl retorn al Bages el fem per la C-25 (Eix transversal) Sortida de Sant Feliu per la C-65 fins a trobar-nos, a Sta Cristina d’aro, la C-31, seguim per la C-65 fins a la rotonda nord de Cassà de la Selva, aquí ja continuem a la dreta per la C-25 que no deixarem fins a Manresa.\nSi voleu veure la galeria total de fotografies: cliceu\nPublicat per Colla Xiruques a 19:59 Cap comentari:\n204 – VILADRAU – CASTANYER DE LES NOU BRANQUES – VILADRAU (Sortida Circular) 07-11-12\nL’aproximació des de Sant Feliu de Guíxols, la fem per la C-25 sortint al Coll de Revell i agafant la GI-520 que ens porta fins a Viladrau, on ens trobem a les 9 h. davant l’Ajuntament, al Passeig de la Pietat, amb en Casafont i en Samsó que han vingut pel costat de Vic. El dia, encara que fred, es molt seré i clar.\n09,30 – (827 m.) – Comencem a caminar passeig de la Pietat amunt i seguim pel passeig de Ramón Bofill fins al final del poble on hi ha la Font del Sot de Can Rosell.\n09,45 – (874 m.) – Agafem una pista cap a l’esquerra “Sender del Castanyer de les nou branques” que ens fa passar per la Font del Ferro i la del Noi Gran.\n09,53 – (933 m.) - Seguim el camí que hi ha al costat de les fonts que ens torna a portar a la pista forestal a on girem a la dreta i passem pel davant del mas El Marti (957 m.) i la seguim fins el mas La Vila.\n10,20 - (906 m.) - Continuem la pista fins arribar al “Castanyer de les nou Branques” que val la pena veure’l.\n10,35 - (860 m.) – Deixem el Castanyer i continuem la pista passant pel davant del mas l’Aramany i arribem al mas El Pujol de la Muntanya on segons el track que portàvem havíem de passar pel mig i continuar per la pista, però la masovera no ens ho va permetre i vam haver d’agafar un camí que ens va fer fe una volta i ens va despistar una mica.\n11,36 – (941 m.) – A l’agafar el nou camí, el Pujol ens queda a la nostra Esquerra i aquest camí, al final se’ns converteix en un corriol que per sort ens torna a una altra pista que més endavant es bifurca i la de l’esquerra que és la que agafem s’acaba.\n11,45 – (947 m.) - Abans de que s’acabi aquesta pista, a l’esquerra hi ha un corriol que agafem i passats uns 500 mts. travessem el Torrent del Purgatori i tot just travessat, agafem el corriol de la dreta que va paral·lel al torrent i el seguim fins que deixem al que trobem a la dreta i al cap de poc tros el que trobem a l’esquerra ens porta fins un camí més ampla que seguim uns 300 mts. i prenem a la dreta un altra corriol que gaire bé no es veu i que ens duu, passant pel pla d’en Cendra i la Jaça dels Molins, fins el mas Els Molins.\n13,50 – (756 m.) – Seguim el camí que, ja prop de Viladrau ens fa travessar el Torrent de Coll Pregon i tot seguint en paral·lel la Riera Major, ens porta a travessar-la just a l’entrada del poble.\n14,15 – (776 m.) – Entrem al poble de Viladrau per l’Avinguda del Montseny que seguim a mà Esquerra fins a trobar la GI-520; trenquem a la dreta per la Carretera de Vic fins arribar davant l’Ajuntament al Passeig de la Pietat que é son tenim els cotxes.\n14,35 – (827 m.) – Fi de la Sortida.\nAvui érem en Lluis Barbé, en Manel Parareda, en Josep Casafont, en Josep Samsó, i en Francesc Blanch.\nTotal recorregut 11,91 Km. amb un desnivell acumulat de 419 mts.\nUn resum de le fotografies:\ni la galeria de totes les fotos: cliceu\nPublicat per Colla Xiruques a 17:37 Cap comentari:\n203 - CAMÍ SE SANT JAUME, CATALÀ. Montserrat Can Maçana 24.10.12\nL'aproximació des del Bages la fem per la carretera de Can Maçana, passant per Sant Salvador de Guardiola a esmorzar i recollir en Josep Junyent.\nNo sense dubtes, i davant les baixes per diferents motius de pes, decidim fer aquest mig tram de l'etapa Montserrat - Igualada.\nTrobada a la barrera d'entrada al recinte del Monestir del cotxe amb el Manresà i el Berguedà i els procedents de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà).\n9:00 Comencem la caminada pel camí dels Degotalls\n9,25 Confluïm a la carretera Can Maçana-Monestir.\n10:00 arribem a Sta. Cecília, amb parada per visitar l'ermita,\n10,15 Seguim per la carretera i aviat la deixem pujant per un corriol prou dret, ben marcat amb color groc que als 800 mts. aproximadament es creua amb una variant del GR-172. El seguim ja a la dreta fins sota la Cadireta, on ja el corriol s'eixampla i passant per sota la muralla d'Agulles, arriba a Coll de Guirló.\n12,45 Arribada a Can Maçana. Final de la Mitja Etapa.\nAvui érem en Lluís Barbé, Josep M Clarà (que ha fet d'enllaç deixant els 3 expedicionaris al Monestir, per recollir-los després al Coll de Can Maçana i portar-los a recollir els cotxes al Monestir) Josep Junyent i Manel Parareda.\nNo s'ha utilitzat track, la distància recorreguda és de uns 11,9 Kms. i el desnivell acumulat de 405 mts.\ni si voleu veura tota la galera: cliceu\n203 - CAMÍ SE SANT JAUME, CATALÀ. Montserrat Can M...\n204 – VILADRAU – CASTANYER DE LES NOU BRANQUES – V...\n205 – Sant Feliu de Guíxols: Puig-Gros – Cala del ...


'No ens traureu la sang': Acampada Mar es mobilitza en contra "la integració" del Banc de Sang i Teixits a l'estructura de l'Hospital del Mar\nA partir de les 10 h del matí les treballadores del servei de Sang del Consorci Mar Parc Salut de Barcelona atendran a tot aquell qui vulgui donar sang a les portes del centre. Ho fan en una mobilització de la Plataforma Acampada Mar formada per veïns, usuaris i treballadors del Consorci que vol mostrar la seva oposició al que descriuen com una clara externalització del servei.\nL’arrel de la convocatòria rau en la denúncia del projecte d’integració del Banc de Sang i Teixits (BST) i el Servei de Transfusió del Parc de Salut Mar. Acampada Mar acusa al PSMAR d’externalitzar el servei, ja que la gestió passarà al BST, però des del Consorci asseguren que el que es fa és incorporar aquesta entitat també de titularitat pública a l’estructura del centre.\nDes del Consorci afirmen que el Banc de Sang i Teixits en integrar-se a l’estructura del PSMAR assumirà “els treballadors actuals i sense afectació a la qualitat del servei, als procediments ni a la relació contractual dels professionals esmentats”.\nDavant d’això, Xavi Tarragon, delegat sindical de CATAC-CTS/IAC al Consorci i membre de l’Acampada Mar apunta que a la llarga el servei viurà una precarització. Si bé els treballadors actuals mantindran la seva escala laboral, Tarragon indica que “molts ho faran amb contractes parcials, alguns de tan sols 11 hores, i com a interins”. A més, els nous contractes ho faran amb un rang inferior ja que la tipologia del contracte canvia. El que generarà, segons Tarragon, “una doble escala salarial al centre que ja es dóna en altres serveis com radiologia”.\nEn tot cas, la decisió s’ha pres a nivell nacional, ja que, com defensen des del Consorci, “és política del Servei Català de la Salut homologar tots els bancs de sang dels hospitals de Catalunya”. La incorporació del BST al PSMAR és la darrera que es dóna en tot el territori català. L’Hospital defensa que gràcies a això es podrà instal·lar un punt fixe de donació per una banda. Per l’altra, aquesta integració “permetrà ampliar la cartera de serveis del PSMAR, oferint la possibilitat de realitzar a l’Hospital del Mar trasplantaments autòlegs de medul·la òssia de progenitors hematopoètics per al tractament de diverses patologies hematològiques”. També es disposarà dels serveis de “laboratori de transfusió i immunohematologia i obtenció de CPH (cèl·lules progenitores hematopoètiques)”.\nTot i així, des de l’Acampada Mar consideren que aquest és un pas més a la “fragmentació de serveis dins el PSMAR” i no compren l’argument que sigui una entitat també de titularitat pública degut a unes declaracions del president del Consell d’Administració, Manel Peiró Posadas. Entre les frases que destaquen, Peiró va lloar la col·laboració público-privada com “una de les grans possibilitats del sector” i dient que “és imprescindible, un mecanisme molt adequat” alhora que parla de la necessitat del copagament per a la sostenibilitat. Tarragon denuncia que aquests perfils i aquestes iniciatives es dediquen a mirar de “reduir impostos a través de mesures que impliquen la debilitació del servei”.\nLa mobilització ‘No ens traureu la sang’ pretén fer posicionar l’Ajuntament de Barcelona i aturar aquest canvi de gestió.


Tota fruita a son temps… (llimones) | card.cat\nHavent publicat, fa uns dies, les taronges, no ens podíem oblidar de les llimones, un cítric indispensable dins qualsevol cuina mallorquina.\nDe la llimona se’n aprofita gairebé tot: el suc, el formatge, la pell, i fins i tot les fulles de la llimonera. Aquí us deix aquesta recepta:\nFulles de llimonera.\n1 tassó (mida cafè) d’aigua.\n1/2 cullerada de llevadura Canari.\nNetejar i deixar eixugar les fulles. Preparar la pasta (fer el doble o el triple si se n’ha de fer molta). Mesclar l’ou amb el sucre i l’aigua, el canari i anar afegint farina fins que la pasta quedi bé (ha de quedar clareta, però s’ha d’aferrar a les fulles). Remenar amb el turmis perquè no quedin grums. Banyar, d’una en una, les fulles dins la pasta i posar a fregir dins oli. En estar, treure-les i deixar eixugar damunt d’un paper de cuina.\nLa fulla no es menja, la pasta ja ha agafat tot el seu sabor i aroma exquisit (i si encara és calenteta molt millor).\nAquest article s'ha catalogat com a Botànica, Ecologia i s'ha etiquetat amb cítrics, llimones per Joan Umbert Font representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


Instal.lacions i Espais – Mas Fonollar\nDescripció dels espais de Mas Fonollar\nPATI ENTRADA: A l’entrada principal del Mas trobaràs un pati fantàstic (més de 730 m2), l’antiga era de la masia, orientat al nord, amb bancs, unes palmeres i un escenari que ens convida a trobar-nos i compartir somnis!\nESPAI DE TROBADA JOVE i INFOJOVE: Entrant al Mas, a mà esquerra, veuràs la sala JOVE, un espai d’uns 30 m2 còmode i diàfan on ens trobem i on compartim activitats, estudis i projectes. També hi tenim plafons i material de suport perquè puguis trobar tota la informació que busques.\nRECEPCIÓ: Una mica més endavant, just davant de l’ascensor per a persones amb mobilitat reduïda ens trobareu preparats i preparades per informar-vos i acompanyar-vos en tot allò que necessiteu.\nSALA D’ESTUDI: Entrant al Mas, a mà dreta, trobaràs la sala d’estudi permanent, d’uns 50 m2. Actualment està preparada per a 20 places.\nTEEN LAB: Al fons de la sala d’estudi hi ha la sala on convidem a entitats i col·lectius diversos a crear col·lectivament el Mas. El Teen Lab, un espai de trobada d’uns 20m 2, diàfan, on podreu imaginar i executar les vostres propostes més arriscades.\nESPAI ASSESSORIES: Al costat del Teen Lab hi ha una altra sala, també diàfana i polivalent i una mica més petita, on es duen a terme les diferents Assessories que conformen la programació del Mas.\nBUC: I si passes per davant de Recepció, direcció al patí del taronger, trobaràs un dels espais més especials: el Buc, un espai des d’on es poden emetre activitats en directe per les xarxes socials i on podem gravar aquestes mateixes activitats o d’altres. L’estudi, d’uns 30 m2, compta amb el material i l’equipament necessaris per a poder enregistrar i mesclar els teus projectes musicals i audiovisuals amb qualitat.\nPATI INTERIOR: Un petit oasi en mig de la ciutat, amb l’ombra del taronger acompanyant-nos i inspirant-nos, ideal per petites actuacions musicals, lectures, presentacions, etc. (de gairebé 70 m2).\nDESPATX DINAMITZADORS/ES: A la primera planta hi ha la “sala de màquines”: els dos despatxos des d’on imaginem, executem i gestionem totes les activitats del Mas.\nDESPATX PER A ENTITATS I COL·LECTIUS: Despatx per a l’atenció individualitzada i per a reunions en els que necessitem concentrar-nos i “aïllar-nos” de l’exterior.\nSALA POLIVALENT: Espais d’uns 13 m2 preparat per dur-hi a terme aquelles reunions o trobades de petit format, en les que necessites concentrar-te i “aïllar-te” de l’exterior, amb seients tipus butaques que generen un espai d’alta qualitat i cortines que faciliten un ambient tranquil.\nSALA DE LA PAU: Sala de dos nivells (50 m2 en total) gestionada pel departament de Cooperació de l’Ajuntament de Santa Coloma amb una taula i una desena de cadires per fer tallers, xerrades i reunions.\nSALA D’ACTES: Espai diàfan d’uns 100m2 amb 50 localitats aproximadament i un escenari amb boca de 6m d’ample per 3,4m de profunditat (una mica més de 20m 2 de superfície) i 2,4 m d’alçada útil. La sala gran del Mas està preparada per acollir esdeveniments, espectacles, i cursos i tallers de tota mena.\nSALA DE TALLERS/POLIVALENT: Espai versàtil, amb taules mòbils i plegables, preparat per dur-hi a terme reunions o activitats de petit format.\nSALA D’EXPOSICIONS: El Mas sempre ha estat un aparador de la creativitat i la capacitat de producció artística dels i les joves de Santa Coloma i disposa d’un espai expositiu permanent, d’uns 30 m2 i equipat amb guies per penjar les vostres obres d’art!\nNavega pel Mas Fonollar en 360º\nServeis del Mas\nMaterial informàtic: Dos ordinadors tipus torres i un ordinador portàtil per emetre en directe;\nSet de dos altaveus de 300W amb Mixer i microfonia incorporada,\nMicròfon de taula, càmera de vídeo, dos trípodes i els cables per a l’emissió en streaming via OBS o software similar,\nWifi (en fase de desenvolupament) a tot l’equipament.\nSOL·LICITUD DE CESSIÓ D’ESPAIS (full de sol.licitud)\nEmplena i envia el document de sol·licitud de reserva d’espais a: masfonollar@gramenet.cat, Whatsapp o Instagram.\nPer afavorir l’accés als espais per part de les entitats de joves i que treballen per a joves de la ciutat, i garantir el bon funcionament de l’equipament, us compartim els criteris organitzatius i de cura de l’espai amb els que cal que us comprometeu si en voleu fer ús:\nLes sol·licituds s’han de fer amb una setmana com a mínim d’antelació.\nEn el cas de la Sala d’Actes, les sol·licituds s’hauran de fer amb una antelació de 15 dies.\nEn el cas dels patis (exterior i interior), les sol·licituds s’hauran de fer amb una antelació d’1 mes.\nLes peticions seran confirmades en un termini de 5 dies a partir de la data de recepció.\nQuan feu la sol·licitud, cal que assigneu un/a responsable (pot ser l’entitat a través de la qual feu la sol·licitud) i un contacte: aquesta persona és el/la responsable del bon estat de l’espai i/o dels equips cedits, després de l’activitat. En cas de detectar alguna situació anòmala quan comenceu, heu de comunicar-ho immediatament a l’equip del Mas. Aquesta persona és el/la responsable de respectar l’aforament de l’espai, sota la supervisió dels responsables de sala. En cas de ser necessari, l’entitat o la persona que ha fet la sol·licitud, es fa responsable de totes les despeses relatives a l’activitat organitzada, inclosos impostos, assegurances, etc.\nEl consum de begudes i menjar es limita als espais habilitats a aquest efecte (actualment i degut a les limitacions imposades per a la gestió de la COVID19, no es pot beure ni menjar dins l’equipament).\nEs respectarà en tot moment el caràcter públic dels béns cedits i s’atendran sempre les indicacions de l’equip del Mas Fonollar.\nLa direcció del centre podrà variar les condicions d’ús atenent les necessitats específiques del centre comunicant-les adequadament en el moment en què feu la sol·licitud de cessió.\nEl reglament “Normes de funcionament intern del Centre de Recursos Mas Fonollar” es troba a la vostra disposició si el voleu consultar. Actualment l’aplicació d’aquest reglament està subjecta a les indicacions del Departament de Salut de la Generalitat tenint en compte la situació de pandèmia de la COVID19.


Viladamat s'agermana amb el poble basc de Berriatua - Empordà\nSeixanta viladamatencs han estat tres dies a la localitat de Biscaia per formalitzar un agermanament\nEMPORDA.INFO 17.05.2018 | 15:55\nEls viladamatencs han passat tres dies a Berriatua. ROGER LLEIXÀ\nL'estreta relació que han forjat els pobles de Viladamat i Berriatua (Biscaia) ha portat seixanta viladamatencs durant tres dies al municipi basc, per formalitzar un agermanament. La comitiva altempordanesa, entre els quals hi havia els geganters i els grallers de Viladamat, ha participat en un intercanvi cultural i també polític.\n"Han estat tres dies de germanor i ens hem sentit molt ben atesos. La gent de Berriatua vindrà a la festa major de Viladamat, a finals de juliol. A part d'un intercanvi cultural també fem un intercanvi sobre les visions de cada poble en la lluita política", ha explicat l'alcalde de Viladamat, Robert Sabater.\nEl contacte entre els dos pobles va néixer en una trobada d'alcaldes al Palau de la Generalitat amb motiu de l'1 d'octubre. Allà es van conèixer Robert Sabater i Jon Arriola i van mostrar-se molt interessats per compartir una jornada de germanor, que ha acabat en un agermanament.\nLa festa del barri Enric Morera de Figueres dona suport al Banc d'Aliments\nUn espectacle piromusical al Parc de les Aigües clourà el diumenge la Santa Creu


Habt. / Ine 2005 63\nWeb Oficial Canapost\nEl poble de Canapost és situat al peu d'uns pujols poc elevats, darrers contraforts de les Gavarres. El lloc és esmentat el 901. El 1019 la canònica de la seu de Girona hi posseïa un alou. L'església parroquial de Sant Esteve de Canapost sembla que antigament era dedicada a sant Clet.\nConsta de dos edificis juxtaposats, un de pre-romànic, amb nau, transsepte i absis trapezial, i un de romànic, d'una nau amb absis semicircular. La torre campanar de planta quadrada s'alçà, en part, sobre l'ala meridional del transsepte pre-romànic. Aquesta torre, per la seva estructura i aparell, pertany al romànic del segle XII.\nA la volta de transsepte s'han descobert pintures murals romàniques amb el tema dels ancians de l'Apocalipsi.\nEstà considerada com un dels edificis més importants del romànic català.\nAl terme parroquial de Canapost es conserven algunes restes arqueològiques d'interès, com el menhir del Mas Gros, que ha estat destruït recentment, el sepulcre alt-medieval o cista del Mas Puig-sec, sepultura antropomorfa asimètrica excavada a la roca que era assenyalada exteriorment amb lloses verticals, les pedreres conegudes com a Clots de Sant Julià\nLa festa major de Canapost es fa el diumenge pròxim al 8 de setembre.(ftes i fotos ver links de la ficha)


de gener 2014 - Colla Bitxo del Torrent Mitger de Terrassa\nCorrefoc a les Festes de Sant Sebastià 2014 de Matadepera\nEl proper divendres 17 de Gener la Colla Bitxo del Torrent Mitger participarà al correfoc de les Festes de Sant Sebastià 2014 de Matadepera. Un espectacular correfoc que sortirà des de la plaça de Cal Baldiró a les 22:00 h de la nit.\nAl voltant de la festivitat de Sant Sebastià, es celebra la festa major d’hivern, en commemoració d’un dels co-patrons de Matadepera.\nLes activitats estan organitzades per la Germandat de Sant Sebastià.\nPreneu nota del horaris:\n- Maquillatge: A la SOSI a les 19:30 h\n- Concentració de la colla: 21:15 h a la Plaça Alfons Sala de Matadepera\nCorrefoc a les Festes de Sant Sebastià 2014 de Mat...


El primer EasyCinema ven entrades per Internet a 28 cèntims per competir amb els EUA\nLa companyia aèria de baix cost EasyJet s'ha proposat posar fi al monopoli de les grans distribuïdores de Hollywood i ha obert un multicinema, que ven entrades per Internet a només 28 cèntims d'euro. El cinema segueix les directrius de la companyia EasyJet; servei puntual i precís sense ornaments ni afegits i amb una despesa de personal molt baixa, ja que s'adquireix el producte a través d'Internet. Això fa que el preu pugui ser molt més baix. El cinema, que és a la localitat de Milton Keynes, entre Londres i Birmingham, disposa de 10 sales i ja ha venut 2.500 entrades per al primer dia de sessions.\nL'empresa vol posar fi al control dels cinemes del Regne Unit que tenen les grans distribuïdores de Hollywood, que dominen el 90% dels cinemes del país. Els grans estudis han rebutjat distribuir a EasyCinema les últimes grans estrenes, com ara "Matrix Reloaded". Sony Pictures, propietària de la distribuïdora Columbia Tristar, ha arribat a un acord per cobrar 1,40 euros per cada client que vegi les seves pel·lícules. Les entrades oscil·laran entre els 28 cèntims i els 7 euros, però el preu mitjà es calcula que serà de 2 euros. Els clients podran dur menjar i beguda de casa.


Avui voldria recuperar un argument que apareix sovint en els comentaris dels nostres lectors i al que encara no li hem prestat, des d’aquesta secció, una atenció directa. Em refereixo al neguit que els lectors expressen sobre el silenci informatiu que els mitjans de comunicació massius fan planar sobre les activitats i manifestacions sobiranistes que es produeixen arreu del país i que, quan arriben a les primeres línies dels informatius televisats, ocupen un espai molt petit, per desaparèixer desseguida, com si res hagués passat. En Xavier Bigatà ens recorda el que ha succeït amb la informació sobre les consultes populars per la independència, com a mostra d’aquest “silenci informatiu”, ja que hem vist com, progressivament, a mida que les consultes s’estenien i en relació proporcional inversa amb aquesta extensió territorial, el cabal informatiu anava minvant fins arribar a ser pràcticament tan sols un apunt.\nSí, aquesta és una realitat tan comprovable diàriament que, per òbvia, gairebé no mereix comentari. És evident que els medis de comunicació “grans” (i tots sabem a què ens estem referint amb aquest adjectiu) són sempre en mans del “poder”, del establishment, aquí i arreu. I, en el nostre país, el poder és en mans de partits polítics, holdings empresarials o organitzacions la “prudència” dels quals (per dir-ho prudentment) envers la qüestió sobiranista amaga alguna cosa més, creiem, que allò que per sí mateix ja és prou greu, com és ara la manca d’ètica periodística que es fa palesa en una censura premeditada, com apunten cada vegada amb més insistència els nostres lectors. En aquestes actituds hi ha també un component de por. I la por és sempre paralitzant. Por a perdre l‘estatus quo, por a allò desconegut, por al “que pot passar”… i això no deixa d’estar relacionat amb una imatge de l’independentisme que l’associa, anacrònicament creiem, amb revoltes, desordre social, moviments arrauxats i desestructuració política. Per això és tan important que, des de les plataformes i associacions sobiranistes que treballem arreu del país, cada dia amb més força i només comptant amb les pròpies forces, no defallim en l’extensió i la consolidació de la idea de què no només la independència és necessària i possible, sinò que, a més, no comportarà cap mena de desestabilització ni trencament de les estructures que conformen els estats moderns arreu del món. Cal convèncer els catalans, potser un a un, perquè s’ha de fer per via de canals de difussió menys “grans”, de què, en el context actual (Europa, món globalitzat, estructures econòmiques subsidiàries, etc.) el “nou” independentisme no vol altra cosa que Catalunya formi també part d’aquest concert, però, això sí, com a Estat de ple dret i amb total poder de decissió per decidir, precisament, com i de quina manera articulem la nostra presència.\nMentre augmenta la “taca d’oli”, però, ens cal també reivindicar l’espai informatiu que ens mereixem, i així ho fem, en nom dels nostres lectors des d’aquí. La propera cita de l’independentisme, com tots sabeu, és el 12 de juny amb la “Marxa cap al Parlament”. Veurem quina cobertura en donen els mitjans i si la proporcionalitat inversa continua essent la tònica informativa!


El Ple de l’Ajuntament aprovarà aquest vespre el pressupost municipal del 2017 | Ràdio Calella Televisió\nAjuntament de Calella, 03/10/2016\nL’Ajuntament de Calella celebra aquesta tarda l’últim ple ordinari d’aquest any i ho fa portant a debat i aprovació el pressupost de la corporació per al 2017. La sessió plenària la podreu seguir en directe per Ràdio Calella Televisió a partir de dos quarts de set de la tarda.\nTal i com us avançàvem fa uns dies, de l’àrea d’Educació hi ha prevista la creació del Consell Municipal dels Infants de Calella.\nDe l’àrea de Territori és previst aprovar el Text Refós de la modificació puntual del POUM. Una tramitació que es va iniciar fa un any i que té a veure amb el traslladat del supermercat Mercadona a la zona delimitada pels carrers Benavent, Riera Capaspre, Torrent del Raig i Valldebanador.\nDe l’apartat de mocions destaca una conjunta de tots els grups municipals referent al Pla Integral de Mobilitat del Maresme.\nUna altra moció que presenten els grups de CDC i el PSC per millorar les mesures urgents per pal·liar els efectes i eradicar la pobresa energètica.\nPer últim, el ple també debatrà una moció que presenten CDC, ERC i la CUP de suport al referèndum, al procés constituent i als ens locals i electes investigats per processos relacionats amb la sobirania. El ple el podreu seguir en directe per Ràdio Calella Televisió a partir de dos quarts de set de la tarda.\nSegüent Calella bat rècord de recaptació per a La Marató dedicada a l’ictus


Ja portem més d’un mes confinats i des que sóc a Son Bauló no he sortit dels límits de la finca. La Isabel no em deixa ni anar a comprar. Diu que sóc persona de risc i que és millor que hi vagi ella, que és més jove. Crec que, a més de la bona intenció, també ho fa perquè, quan surt, aprofita per fer una passejadeta vora la mar, respirar l’aire vitalitzador, carregat de iode, i comprovar que les seves estimades roques continuen al mateix lloc malgrat els temporals i la pandèmia, i que a l’estiu hi podrà tornar anar a banyar-se. El que no té tan clar és si ho haurà de fer tota sola quan li toqui el torn o es podrà trobar amb les amigues. Potser hauran de nedar mantenint la distancia de seguretat de dos metres i fer la tertúlia aquàtica a crits.\nA mi, la veritat, el confinament m’està afectant poc. Faig la mateix rutina de quan sóc aquí: menjar, triscar pel camp unes quantes hores amb l’aixada o la motoserra, llegir, mirar pel·lícules i dormir. De fet, els que ja tenim una certa edat i la incertesa del futur no ens amoïna gaire, perquè ja ens en queda poc, de futur, sentir-nos eximits de les poques obligacions que teníem per una causa de forma major ens proporciona una tranquil·litat d’esperit inesperada. Ho parlava ahir amb un amic per vídeo-trucada, ell també se sent més assossegat que abans, sense la necessitat mortificadora d’haver de fer alguna cosa perquè el temps és or i cal aprofitar-lo. Anar al gimnàs, o a classes d’anglès, o fer un viatge sense ganes, simplement perquè toca... És com quan era petit i em lliurava d’anar a l’escola perquè estava malalt; aleshores, un benestar interior m’inundava en sentir-me eximit del compliment del deure, era com si recuperés la felicitat virginal, anterior a l’expulsió del Paradís.\nL’amic em deia que, per fi, amb el confinament, havia superat la moral judeocristiana que t’inculquen des de noi i que t’empeny a convertir-te en una persona de profit quan la teva vocació, potser, és la de ser un vago de solemnitat, un diletant de la vida. Em confessava que aquests dies dorm com no havia dormit mai abans, que es lleva tard, a les nou —aquí cal aclarir que aquest amic tenia una granja d’ànecs i que duia anys llevant-se, dissabtes i diumenges inclosos, a les cinc del matí, i les nou, per a ell, venen a ser les dotze per a qualsevol altre—, que esmorza tranquil·lament, a continuació llegeix el diari sense la mala consciència d’haver de sortir a fer esport o ocupar-se dels néts, tot seguit surt al balcó a prendre una mica el sol mentre llegeix una novel·la —fins es queixava que portava un parell de dies que coincidia amb un veí que li donava conversa de balcó a balcó i ell no en tenia ganes, de xerrameca—; després, dinava, feia una becaina i, quan es despertava, escoltava una mica de música; al capvespre, quan es cansaven, ell de la música i la dona de fer mitja, jugaven al rummikub, sopaven, veien una pel·lícula i a dormir. I dormia com un àngel.\nPerò aquesta sensació de benaurança que ens proporciona el confinament, pròpia de persones que són al final del seu recorregut vital, s’allunya quan pensem en tot el que està passant més enllà dels nostres petits refugis personals i ens projectem en la vida dels nostres fills i néts. Aleshores torna la preocupació per com els afectarà un món que està canviant físicament i socialment. Seran capaços de redreçar les coses que hem espatllat i construir un espai millor per a la convivència? O, pel contrari, es veuran abocats a una lluita cada vegada més ferotge per sobreviure? Què ens depararà el futur com a espècie?\nSom en un moment de preguntes sense respostes.


PD:Història de les Relacions Laborals\nNom de l'assignatura: Història de les Relacions Laborals\nCodi de l'assignatura: 568998\nCoordinació: MARIA JESUS ESPUNY TOMAS\n− Contextualitzar els esdeveniments socials i les repercussions jurídiques relacionades amb la igualtat de gènere des d’un punt de vista històric.\n− Realitzar anàlisi, diagnòstics, donar suport i prendre decisions en matèria d’igualtat de gènere que incorpori una reflexió sobre la normativa laboral aplicable a les empreses públiques i privades.\n− Transmetre informació d’idees, problemes i solucions en els aspectes jurídics, identificant i relacionant l’origen històric i la regulació laboral vigent en les qüestions de gènere.\n− Identificar des de la perspectiva de gènere en l’ordenament històric l’origen i l’evolució dels preceptes actualment aplicables.\n− Relacionar les diferents ideologies i corrents del pensament social amb la formació històrica de les institucions jurídiques.\n− Interpretar les normes, la doctrina i la jurisprudència laborals amb perspectiva de gènere.\n− Contrastar la igualtat entre homes i dones en els llocs de treball i solucionar les qüestions sorgides amb la Llei d’Igualtat.\n− Analitzar els aspectes i recopilar les dades suficients per a poder determinar àrees de millora adaptades als problemes detectats en l’àmbit de la igualtat.\n− Entendre el caràcter dinàmic i canviant de les relacions de treball de les dones des de la perspectiva històrica a la societat actual.\n− Assimilar els valors ètics i les normes morals en la legislació històrica i en la normativa laboral actual amb perspectiva de gènere.\n− Reconèixer a cada moment l’actitud política davant les disposicions relatives al treball femení.\n− Considerar a la dona com un subjecte independent des del punt de vista històric i veure com la seva contribució al procés d’industrialització és crucial, a pesar de l’absència de drets polítics.\n− Analitzar les vies de participació a les quals resten relegades les dones, històricament considerades al marge del procés normatiu.\n1. PERSPECTIVA HISTÒRICA\n2. TEXT CONSTITUCIONAL i PROBLEMÀTICA ACTUAL EN EL MARC DE LES RELACIONS LABORALS.\nGuies de lectura presentades per les professores i realitzades per l’alumnat.\nEl sistema d’avaluació és continuada. El/l’estudianta haurà de lliurar al llarg de curs un portafoli que contingui el següent:\nDel bloc I. Perspectiva històrica:\n− Destacar, almenys, 15 conceptes fonamentals, amb la seva definició, que hagi après o li resultin difícils en el desenvolupament del tema.\n− Respostes a les preguntes claus de cada tema del Bloc I propostes pel professor/a a partir d’una lectura de la bibliografia descrita.\n− Resolució d’un cas pràctic adequat de cadascun dels temes del Bloc I.\nDel bloc II. Text constitucional i problemàtica actual en el marc de les relacions laborals.\n− Respostes a les preguntes claus de cada tema del Bloc II propostes pel professor/a a partir d’una lectura de la bibliografia descrita.\n− Resolució d’un cas pràctic adequat de cadascun dels temes del Bloc II.\nEn el cas que el/l’estudianta manifesti que no pot complir els requisits d’una avaluació continuada, té dret a una avaluació única.\nPonderació i qualificació.\nL’avaluació continuada es realitzarà a partir de la següent proporció en ambdós blocs:\n1 . ASSISTÈNCIA I PARTICIPACIÓ (20% de la nota final)\n2 . REALITZACIÓ DEL PORTAFOLI (80% de la nota final)\na . 15 conceptes fonamentals: 20%\nRespostes a partir de la lectura de la bibliografia: 40% c . Resolució d’un cas pràctic: 40%\nL’avaluació única es realitzarà a partir de la realització d’un examen final (100% de la nota). L’examen final consistirà en la resposta a 4 preguntes i comentari/resolució d’un cas pràctic.\nLa data es la corresponent al calendari oficial de la Facultat d’Història.\nAlfredo Montoya Melgar, Ideología y lenguaje en las Leyes laborales de España (18731978), Madrid, Civitas, 1992.\nAntonio Martín Valverde, “La formación del Derecho del Trabajo en España”, Estudio preliminar en la obra colectiva: La legislación social en la Historia de España, Madrid, Congreso de los Diputados, 1987.\nManuel Carlos Palomeque López, “Orígenes de la regulación del trabajo femenino en España: la Ley de 13 de marzo de 1900” en Cuadernos de Derecho del Trabajo 1-2 (19751976), pp. 223-271.


'Maragallades'? A Nicaragua, gr�cies - Eduard L�pez - Els blogs d'e-noticies\nNo és el millor moment per a fer l’anàlisi de les llums –poques– i les ombres –moltes– del denominat sector catalanista del PSC. Només diré que, si ens hem de guiar pel compte de resultats, el seu balanç històric és més aviat magre. Van tenir el seu moment durant la dècada dels vuitanta i, finalment, se’ls va covar l’arròs al congrés de Sitges de 1994. No recordo que mai, ni durant el període de Felipe González ni posteriorment, hagi estat capaç de vertebrar, més enllà de papers, documents i discursos plens de bona intenció, res de sòlid i perdurable des del punt de vista nacional. Per a dir-ho finament, els diputats del PSC a Madrid es comporten exactament igual ara que en el dies gloriosos de Raimon Obiols.\nTampoc no seria elegant entrar en massa detall en alguns episodis de la gestió dels consellers Maragall i Castells. El primer va estar a punt d’empassar-se sense dir ni piu la tercera hora de castellà i el segon va donar alarmants mostres de fluixesa en múltiples ocasions durant la llarga negociació del finançament. Si es van salvar els mobles en ambdós casos va ser, que ningú no s’enganyi, gràcies a l’actuació d’Esquerra al si del govern de Catalunya. Ja té bemolls que la fermesa del president Montilla hagi estat, sovint, força per damunt de la d’aquests dos prohoms del sector catalanista del PSC.\nSi Maragall i Castells volen obrir segons quins melons, que no ho facin com a consellers ni en seu parlamentària. El Govern de Catalunya té molta feina a fer, la legislatura encara no s’ha acabat i no és qüestió que ningú comenci a fer el caldo gros a la sociovergència abans d’hora. Que debatin el que vulguin sobre les essències del PSC però, si us plau, que ho facin a la seva bonica seu del carrer Nicaragua.\nFer-ho altrament és frívol, irresponsable i un xic covard: les maragallades a l’Executiva del PSC, gràcies.\nmanel (Molins de Rei) 17-02-2010 - 11:46\nMillor tanca una mica la boca a dir tonteries, el teu partit ERC precissament no es el m�s adient, per dir aix�, encara recordem Carod-Puigcercos- Uriel Beltran-Carretero,tot aquest en el primer i segon Tripartit questionat tota l'obra de Govern\nEls blogs d'e-noticies - Eduard L�pez - 'Maragallades'? A Nicaragua, gr�cies


Fran Rivera denuncia un xantatge per Instagram\nEl torero es queixa que un usuari anònim l'està amenaçant\nRedacció 18/12/2020 10:48 am\nFran Rivera ha utilitzat les seves xarxes socials per a advertir a tots els seus seguidors del que està passant en el seu Instagram. I és que el torero ha hagut de fer front a un perfil anònim que li ha fet xantatge i i l’ha amenaçat per no seguir-li el joc, i s’ha dedicat a passar a familiars i amics del torero captures de les converses que mantenien tots dos. Aquest ha estat el missatge que ha llançat, en forma de vídeo, el marit de Lourdes Montes:\n“Vull sortir parlant jo abans que això surti per tot arreu perquè vull dir que estic sent víctima d’una manipulació brutal del meu Instagram. Víctima per una persona a la que no li he seguit el joc i s’ha sentit tremendament ofesa i després d’insults i amenaces ha manipulat Instagram i ara ho ha reenviat a moltíssima gent amb la intenció de fer mal a una família, aprofitant tot el renou”, ha explicat Fran Rivera.\nI ha continuat assenyalant que: “Per què no poses el missatge en el qual et dic que si us plau em deixis d’enviar aquest tipus de fotos, em fa molta pena, això anirà a les mans del meu advocat i la justícia veurà si es pot fer alguna cosa o no. Això és lamentable i és molt trist que hi hagi gent tan summament dolenta i vulguin fer tant de mal. Li han enviat a la meva filla, a amigues de la meva dona, a amics meus,…”


5 resultats per la cerca "*" + "collection:"Partits i moviments polítics" AND 1985"\nUna nova visió de Lerroux i el Lerrouxisme\nCulla, Joan B. (Joan Baptista)\nActe en que el conferenciant dóna les claus per entendre la creació del Partit Republicà Radical Socialista Català.\nAlejandro Lerroux Republicanisme\nAnàlisi de les contradiccions i els límits del que fou un projecte polític del catalanisme conservador i del moviment històric en el qual tingué lloc. Els tres punts principals que tracta són: la seva creació, en la qual sembla que la Lliga és un front nacionalista; el segon és la política espanyola de la Lliga, i el tercer l'actuació de la Lliga Regionalista als anys 30.\nConferència sobre les classes socials i la intel·lectualitat que formaven part l'esquerra nacionalista a Catalunya al primer terç del segle XX. Posa èmfasi en el context del Modernisme i tot el que va suposar a nivell social i polític, la importància de la burgesia i els inicis de la indústria a Catalunya.\nEsquerra Republicana de Catalunya Política\nAnarquisme i Catalanisme\nConferència organitzada per l'Ateneu Barcelonès en col·laboració amb Xarxa Cultural i emmarcada en el cicle "Història del Catalanisme", en la qual Pere Gabriel parla de la relació entre l'obrerisme i el catalanisme a Catalunya.\nAnarquisme Catalunya Nacionalisme català\nGabriel, Pere, 1945- (1)\nUcelay Da Cal, Enric, 1948- (1)


FINS QUAN? – Còrtum\nclubcortumÀTOMS, CATALUNYAAntoni CisteróDeixa un comentari\nAra fa cinquanta anys, del 1966 al 1976, hi hagué a la Xina una revolució cultural, un dels trets característics de la qual va ser confinar a llocs rurals els estudiants universitaris i altres persones susceptibles de desenvolupar un esperit crític envers les directrius del Gran Timoner.\nHo comentava amb una parella xinesa que ho van patir, amics de fa temps. Originaris de la província de Sichuan, foren destinats a una zona minera al peu del Tibet, curiosament, una trajectòria paral·lela a la descrita a la deliciosa novel·la de Dai Sijie “Balzac i la petita costurera xinesa”, també portada al cinema. Em va sorprendre que no ho critiquessin agrament. Ho recordaven com qui, a casa nostra i amb certa edat, ho fa amb els records de la “mili”. Només un retret era constant: El Gran Timoner havia dictat les normes, però en elles no havia previst com es determinava la fi d’aquest confinament. Així que en molts casos es va eternitzar, aleshores sí, amb gran patiment i pèrdua d’oportunitats vitals.\nPensava això en veure com des de fa més d’un any, com si fos una missa diària, una sèrie de fidels tallen la Meridiana cada vespre. Cada dia, plogui o faci sol, des de fa 450 dies. Fins quan?\nLa mateixa pregunta, feta arran d’una manifestació al camp del Barça, o en un tall de l’AP7. I la resposta sempre idèntica: Fins quan ens diguin; el que manin. El subjecte del verb, sempre difós.\nNo sé si tanta energia, tant temps, tanta il·lusió esmerçada en anar amunt i avall (i per tant sense avançar) podria ser més útil en altres àmbits; no sé si en un primer moment tenien sentit aquests gestos simbòlics, però sorgeix de nou la pregunta: Fins quan?\nQui decideix el grau adient d’empitjorament de l’economia i la convivència?, quan veurà que ja n’hi ha prou de degradació? Perquè només ell, que és seguit religiosament per una sèrie de creients dignes d’admiració i als que cito amb tot el respecte encara que no comparteixo la seva ceguesa, és qui es pot manifestar donant per acabada la funció.\nI com se’n van sortir els meus amics? Doncs per influència del pare d’ella, que va aconseguir que se la considerés imprescindible en un lloc de la indústria farmacèutica que dirigia. Relacions clientelars, tan arrelades a casa nostra, i vigents també a la Xina. Potser aquí hi ha el desllorigador: És possible que s’acabin els ritus, els gestos (i per tant es podrà dedicar l’energia a recuperar el país, que falta fa) quan els instigadors d’aquesta litúrgia absorbent aconsegueixin una canongia a una diputació, o un Consell comarcal (o al Parlament Europeu, ja posats). Possiblement arribem aquí, però caldrà que ens ho facin saber. Si no, d’aquí a deu anys, la Meridiana encara seguirà tallada cada vespre.\nA LA DRETA NO SE LA COMBAT AMB PROCLAMES


Els governs dels EUA i Israel, al darrere del virus Flame - VilaWeb\nEls governs dels EUA i Israel, al darrere del virus Flame\nHo assegura el diari 'The Washington Post', esmentant fonts oficials\nEl diari 'The Washington Post' assegura, esmentant fonts oficials, que els governs dels EUA i d'Israel van desenvolupar conjuntament el porgrama maliciós Flame, considerat el virus més sofisticat fins ara i descobert el maig passat. La relació del Flame amb tots dos governs ja s'havia insinuat anteriorment, però ara la informació del diari nord-americà confirma les sospites. El Flame, de fet, s'hauria concebut per sabotar el programa nuclear de l'Iran.Des del 2010, Flame s'hauria introduït en ordinadors de l'Iran i d'uns quants estats més del Pròxim Orient per a obtenir i seguir dades.\nFlame, més que un cuc\nPeriòdicament es descobreixen virus i cucs informàtics circulant per la xarxa i els ordinadors. No és tan habitual, amb tot, que surtin a la llum programes maliciosos com el Flame, que des que es va detectar el 28 de maig és considerat pels experts en seguretat informàtica el més sofisticat i complex fins ara. Helena Rifà, del grup de recerca KISON de la UOC, va explicar a l'Internauta les característiques del virus (intervenció en mp3), que no sols explota un forat de seguretat, sinó que modifica un algoritme criptogràfic.\nPer Rifà, Flame és un 'malware' molt evolucionat perquè ha trencat una cosa que matemàticament era segura. En concret, aquest programa maliciós s'ha instal·lat en ordinadors amb segells de seguretat 'legals' de Microsoft. Els autors s'han aprofitat d'una vulnerabilitat algorítmica de l'empresa nord-americana, detectada com a mínim des de 2009, per generar certificats de seguretat falsos i introduir-se, així, als ordinadors amb Windows amb total impunitat. Una vegada instal·lat, el Flame pot enregistrar àudio, fer captures de pantalla i seguir el teclat o la navegació per internet de l'usuari, entre més dades, que són enviades a servidors escampats per tot el món.Segons els primers càlculs, Flame ha infectat aproximadament un miler de màquines, principalment a l'Iran, el Sudan, Síria, el Líban, l'Aràbia Saudita i Egipte. Per això hi havia la sospita, ara confirmada per The Washington Post, que al darrere hi havia governs com el dels EUA i Israel, que fa temps que treballen en aquest terreny per a l'espionatge de governs del Pròxim Orient.Fins ara, l'únic virus conegut que s'acosta al Flame en nivell de complexitat i objectius era l'Stuxnet: de fet, hi ha experts que consideren que els autors de tots dos, com a mínim en la primera fase de desenvolupament, serien els mateixos. De fet, Stuxnet es va crear entre el gener i el juny de 2009, un any abans del Flame.\nIntervenci� d'Helena Rif� a l'Internauta