RACC » El túnel de Bracons aconsegueix una puntuació de “molt satisfactori” a l’estudi EuroTAP 2010 | Sala de premsa Sala de premsa\nA partir de les dades que es desprenen del 12è Programa Europeu d’Avaluació de Túnels\nEl túnel de Bracons aconsegueix una puntuació de ‘molt satisfactori’ a l’estudi EuroTAP 2010\nL’avaluació d’aquest any s’ha realitzat a 26 túnels de 13 països europeus.\nA España, EuroTAP ha avaluat la seguretat de quatre túnels. El de Cantalobos (Andalusia) i Bracons (Catalunya) han aconseguit una puntuació de ‘molt satisfactori’, el túnel de Valdepastores (Madrid) ha aconseguit una nota de ‘bé’, mentre que el túnel de Pedra do Couto (Galícia) ha estat valorat amb un ‘insatisfactori’.\nEuroTAP és un consorci europeu independent, on el RACC és un dels membres, que es va establir el 1999 per impulsar la millora urgent de la seguretat dels túnels de carretera.\nDes de llavors, s’han realitzat ja 12 edicions anuals d’anàlisi de seguretat dels túnels de carretera, i s’han publicat resultats de més de 300 túnels de tot Europa, dels quals 50 es troben a Espanya.\nIl·luminació i subministrament elèctric (7%)\nTrànsit i control del trànsit (17%)\nVies d’escapament i salvament (14%)\nProtecció contra els incendis (18%)\nSistema de Ventilació (11%)\nGestió d’ emergències (8%)\nDesprés d’uns anys en què s’havien registrat bones puntuacions a causa que els països s’havien posat al dia en els requeriments de la directiva de la UE sobre seguretat en els túnels, aquest any tornen els resultats dolents en diversos dels túnels analitzats. Així, dels 26 túnels: 16 túnels amb nota ‘molt bé’, quatre amb ‘bé’, dos ‘suficient’, i pel costat negatiu, segueixen havent-t’hi tres túnels amb un ‘insatisfactori’ i fins i tot amb un ‘deficient’.\nLa millor puntuació la trobem a França: el dúplex a la A86 prop de París. Inaugurat l’any 2009 i amb els seus 4.530 metres de longitud, aquest túnel només va rebre valoracions positives per part dels inspectors. A l’altra banda de la valoració, el túnel islandès de Hvalfjörour a la Highway No. 1 prop d’Akranes va obtenir la pitjor valoració. Inaugurat el 1998, amb 5.770 metres de longitud, té una gran quantitat de deficiències tècniques.\nEls túnels espanyols, sota anàlisi\nEuroTAP s’ha convertit en una mesura efectiva per aconseguir infraestructures més segures i històricament ha contribuït a millorar els túnels que no han superat els exigents criteris de seguretat que requereix el consorci. Els exemples més clars són els túnels de Vielha (Lleida), que s’ha construït de nou, o els de La Rovira (Barcelona), Sant Joan (Alacant) i Lorca (Múrcia), on s’estan fent o s’han portat a terme profundes reformes. A més, EuroTAP no només es efectiu de cara a les administracions o concessionàries responsables dels túnels, sinó que també informa als usuaris de quin ha de ser el seu comportament a l’interior d’un túnel, amb recomanacions de seguretat i marcant unes pautes d’actuació en cas d’accident o avaria.\nEn l’edició de 2010, s’aprecia que Espanya ha millorat notablement la seguretat dels seus túnels en els darrers anys. A part del túnel de Pedra do Couto, la resta de túnels analitzats a la present edició es pot concretar:\nEl nou túnel de Cantalobos (Almeria), presenta uns resultats excel·lents: encara que té un nivell de risc baix, està perfectament equipat amb tot el necessari.\nEl túnel de Bracons (Girona) té resultats molt bons. De recent inauguració, combina baix risc, amb uns bons sistemes per afrontar emergències.\nEl túnel de Valdepastores (Madrid) es tracta d’un túnel d’alt risc per l’elevat trànsit que suporta, i presenta dèficits en la comunicació amb els usuaris, perquè no disposa d’equipaments per drenar líquids inflamables i no es realitzen (de moment) simulacres per resoldre emergències.\nEl túnel de Bracons, molt satisfactori\nEl Túnel de Bracons que connecta les comarques d’Osona i La Garrotxa, i de recent inauguració (2009), ha aconseguit un resultat de ‘molt satisfactori’ Entre les característiques més remarcables d’aquesta infraesctructura, l’auditoria independent, destaca positivament:\nProhibició de transport de mercaderies perilloses\nSemàfors i tanques davant dels portals\nRecepció permanent d’informació de trànsit per ràdio, que el gestor del túnel pot interrompre per transmetre missatges addicionals\nVigilància permanent per vídeo\nRegistre automàtic d’incidències de trànsit així com l’ús dels telèfons d’emergència i els extintors\nZones previstes per a avaries cada 800 metres\nTelèfons d’emergència i extintors cada 100 metres\nIdentificació de vies d’escapament en el túnel mitjançant llums de socors, indicant la direcció i la distància fins a la sortida més pròxima.\nSortides d’emergència a les galeries d’escapament paral·leles cada 400 metres\nSistema automàtic d’avís d’incendi\nVentilació per a casos d’incendi suficientment dimensionada\nEn les vies d’escapament exteriors no penetra el fum ni la calor, les portes són suficientment resistents al foc\nLloc de comandament centralitzat del túnel i que compta amb personal format les 24 hores\nLes comunicacions entre el personal del túnel, la policia i els bombers poden ser contínues\nPla d’alarma i intervenció actualitzat, complet i disponible\nFormació regular del personal\nPràctiques regulars d’emergències\nNomés destaca en negatiu que la durada dels equips respiradors per als bombers és massa curta.\nEn condicions normals:\nEncendre els llums i no portar ulleres de sol\nRespectar la senyalització de trànsit i els semàfors\nFixar-se en la ubicació de les sortides d’emergència, les zones d’estacionament, els extintors i altres dispositius de seguretat\nPrendre com a punt de referència al marge dret del carril a túnels bidireccionals, i no la línia central.\nEn cas de congestió:\nEncendre els llums d’emergència\nSituar-se en el marge dret del carril i mantenir la distància de seguretat\nApagar el motor en cas de retenció severa\nNo sortir del vehicle excepte per indicació del personal del túnel\nEstar atents a la informació de l’emissora de trànsit i als panells informatius\nEn cas d’incidència:\nEncendre els intermitents d’emergència i retirar el vehicle a una zona d’estacionament o lateral del carril\nUtilitzar el telèfon d’emergència en lloc del mòbil ja que alerta de la posició i activa altres mesures de seguretat\nEsperar l’assistència a l’interior del vehicle\nEncendre els intermitents d’emergència, situar el vehicle al marge dret del carril i mantenir la distància de seguretat (mínim 5m)\nUtilitzar el telèfon d’emergència en lloc del telèfon mòbil, ja que permet detectar la posició i activar altres mesures de seguretat\nOferir primers auxilis si fos possible\nEn el propi vehicle: Si pot, surti del túnel sense canviar de sentit. Si no és possible, aparti’s al lateral.\nEn un altre vehicle: Aparti’s al carril d’emergència o a la part dreta mantenint la distància de seguretat\nEncendre els intermitents d’emergència, apagar el motor i deixar les claus del vehicle posades\nUtilitzar el telèfon d’emergència en lloc del mòbil, atès que permet detectar la posició i activar altres mesures de seguretat\nIntentar apagar l’incendi, si està en fase inicial, utilitzant els extintors (normalment estan a les cabines d’emergència). En cas contrari, dirigir-se a la sortida d’emergència més pròxima o al portal.\nPrestar primers auxilis si és possible\nEn cas de fum dens seguir l’enllumenat de la via d’emergència o aproximar-se a la paret.\nEl RACC, con amb més d’1.000.000 de socis, és el major Automòbil Club d’Espanya, líder en l’àmbit de la mobilitat. Ofereix assistència mecànica, personal, familiar i medicalitzada urgent. El RACC compta amb una cartera d’assegurances de 903.248 pòlisses, i està present en el sector dels viatges. Com entitat amb vocació de servei a la societat, el RACC treballa en la formació de joves valors de l’esport del motor i organitza tres proves pels mundials: Rallys, F1 i motociclisme. El RACC es preocupa, mobilitza i crea estats d’opinió per tal de millorar la mobilitat i la seguretat viària.


Què significa PALLET? -PALLET definicions | Abreviatura Finder\nInici › 6 cartes › PALLET\nQuè significa PALLET?\nEsteu buscant el significat de PALLET? A la imatge següent, podeu veure les definicions principals de PALLET. Si voleu, també podeu descarregar el fitxer d’imatge per imprimir o compartir-lo amb el vostre amic a través de Facebook, Twitter, Pinterest, Google, etc. Per veure tots els significats de PALLET, desplaceu-vos cap avall. La llista completa de definicions es mostra a la taula següent per ordre alfabètic.\nSignificat important de PALLET\nLa imatge següent presenta els significats més utilitzats de PALLET. Podeu baixar el fitxer d’imatge en format PNG per utilitzar-lo fora de línia o enviar-lo als vostres amics per correu electrònic.Si sou administrador d’un lloc web no comercial, no dubteu a publicar la imatge de les definicions de PALLET al vostre lloc web.\nTotes les definicions de PALLET\nCom es va esmentar anteriorment, veureu tots els significats de PALLET a la taula següent. Tingueu en compte que totes les definicions es llisten en ordre alfabètic.Podeu fer clic a enllaços de la dreta per veure informació detallada de cada definició, incloses les definicions en anglès i el vostre idioma local.\nPALLET Aixeta passiva enllaç 11\nPALLET Circuit de telecomunicacions privades línia\nPALLET Companys d'equip de lideratge\nPALLET Càrrega tipus\nPALLET Eina de registre de producció\nPALLET Enllaç passiva aixeta\nPALLET Equip de publicacions d'enllaç\nPALLET Formació pràctica Legal\nPALLET L'equip de col. laboració d'enllaç\nPALLET Molt poca cosa\nPALLET Passat la vida terapeuta\nPALLET Planificació i l'equip d'enllaç\nPALLET Poder línia telecomunicacions\nPALLET Portsmouth petit teatre\nPALLET Principis de l'ensenyament\nPALLET Professor de plom primari\nPALLET Programa temps plom\nPALLET Projecte aprenentatge arbre\nPALLET Prova limfocitària preparada\nPALLET Proves de llançament del post\nPALLET Tecnologies Fotòniques capa\nPALLET Tecnologies d'aprenentatge basat en els bolígrafs\nPALLET Telefonia de línia de poder\nPALLET Temps de plom de contractació\nPALLET Temps de plom de producció\nPALLET Teorema de línia paral lela\nPALLET Teoria de llenguatges de programació\nPALLET Titanate del lantani plom\nPALLET Tractat de la Llei de patents\nPALLET mecanografia limfocitària preparada\nQuè significa PALLET per a text\nEn resum, PALLET és un acrònim o abreviatura que es defineix en llenguatge simple. Aquesta pàgina il·lustra com PALLET s'utilitza en els fòrums de missatgeria i xat, a més de programari de xarxes socials com VK, Instagram, WhatsApp i Snapchat. A la taula anterior, podeu veure tots els significats de PALLET: alguns són termes educatius, l'altre són termes mèdics i fins i tot termes informàtics. Si sabeu d'una altra definició de PALLET, contacteu amb nosaltres. L'inclourem durant pròxima actualització de la nostra base de dades. Si us plau, informeu-vos que alguns dels nostres acrònims i les seves definicions són creats pels nostres visitants. Per tant, el suggeriment d'Acrònims nous és molt benvinguda! Com a retorn, hem traduït l'acrònim de PALLET a espanyol, francès, xinès, portuguès, rus, etc. Podeu desplaçar-vos més avall i fer clic al menú d'idioma per trobar els significats de PALLET en altres idiomes 42.


Xerrada tècnica de bàsquet formatiu | Consell Esportiu de l'Hospitalet\nXerrada tècnica de bàsquet formatiu\nEl pròxim diumenge 10 de novembre, al Poliesportiu Municipal del Gornal, tindrà lloc la xerrada tècnica “Com plantejar l’atac per conceptes en bàsquet de formació”, a càrrec de Fernando Gordo, entrenador superior de bàsquet.\nNatural de Saragossa, Fernando Gordo té una àmplia experiència en el bàsquet català i hospitalenc, on va dirigir al primer equip del Centre Catòlic. Les darreres temporades ha exercit de tècnic ajudant al Hong Kong Eastern Long Lions Basketball Team, amb el qual es va proclamar campió de lliga l’any 2018.\nLa xerrada s’emmarca dins el projecte de Patis Oberts de la Diputació de Barcelona, iniciativa amb la qual col·labora el Consell Esportiu de l’Hospitalet. Es tracta d’una molt bona oportunitat per a tots els tècnics de bàsquet de la ciutat per continuar formant-se i ampliant coneixements.\nL’activitat és gratuïta per a tots els assistents. Per qüestions d’aforament, sí que serà necessari omplir el full d’inscripció i fer-ho arribar a la direcció de correu electrònic cehospitalet@cehospitalet.org.


"La pobresa en abstracte no ens interpel·la" | Catalunya Religió\n"La pobresa en abstracte no ens interpel·la"\nPer Papa Francesc. Dij, 20/10/2016\nAudiència general del papa Francesc a la plaça Sant Pere del Vaticà. Dimecres 19 d'octubre de 2016\n33. Donar de menjar als qui tenen fam. Donar beguda als qui tenen set\nUna de les conseqüències de l'anomenat “benestar” és la de conduir les persones a tancar-se en elles mateixes, fent-les insensibles a les exigències dels altres. Es fa tot el possible per enganyar-les presentant models de vida efímers, que desapareixen passats alguns anys, com si la nostra vida fos una moda a seguir i que canvia cada temporada. No és així. La realitat ha de ser acollida i tractada pel que és, i sovint ens fa trobar situacions de necessitat urgent. És per això que, entre les obres de misericòrdia, es cita la fam i la set: donar de menjar als qui tenen fam –n’hi ha tants avui- i de beure als qui tenen set. Quantes vegades els mitjans de comunicació ens informen de pobles que pateixen la manca de menjar i d’aigua, amb greus conseqüències especialment per als infants!.\nDavant d’algunes notícies i sobretot d’algunes imatges, l’opinió pública se sent afectada i surten de tant en tant campanyes d’ajut per estimular la solidaritat. Les donacions es tornen generoses i d’aquesta manera es pot contribuir a alleugerir el sofriment de tants. Aquesta forma de caritat és important, però potser no ens compromet directament. En canvi quan, anant pel carrer, ens trobem una persona que té necessitat, o potser un pobre truca a la porta de casa nostra, és molt diferent, perquè no ens trobem davant d’una imatge, sinó que ens trobem compromesos personalment. No hi ha cap distància entre jo i ell o ella, i em sento interpel·lat. La pobresa en abstracte no ens interpel·la, ens fa pensar, ens fa queixar-nos; però quan veiem la pobresa en la carn d’un home, d’una dona, d’un nen, això ens interpel·la! I per això, el costum que tenim d’allunyar-nos dels necessitats, de no apropar-nos a ells, maquillem una mica la realitat dels necessitats amb els costums de moda per allunyar-nos-en. Ja no hi ha distància entre jo i el pobre quan em creuo amb ell. En aquests casos, quina és la meva reacció? Giro la mirada i passo de llarg? O potser m’aturo a parlar i m’interesso pel seu estat? I si fas això no faltarà algú que digui: “Aquest no hi toca perquè parla amb un pobre!”. Miro si puc acollir d’alguna manera aquella persona o miro de lliurar-me’n el més aviat possible? Però potser ell només demana el necessari: alguna cosa per menjar i per beure. Pensem un moment: quantes vegades recitem el “Pare nostre”, i no obstant això no parem atenció a aquelles paraules: “Dóna’ns avui el nostre pa de cada dia”.\nEn la Bíblia, un Salm diu que Déu és el qui «dóna el menjar a tot ésser viu» (136,25). L’experiència de la fam és dura. Bé prou que ho sap el qui ha viscut períodes de guerra o de fam. Malgrat això aquesta experiència es repeteix cada dia i conviu al costat de l’abundància i del malbaratament. Són sempre actuals les paraules de l’apòstol Jaume: «De què serveix, germans meus, si un diu que té fe, però no té les obres? Aquella fe el pot salvar potser? Si un germà o una germana estan sense vestits i sense el menjar de cada dia i un de vosaltres els diu: “Aneu-vos-en en pau, escalfeu-vos i atipeu-vos”, però no els doneu el necessari per al cos, de què serveix? El mateix passa amb la fe: si no va seguida de les obres, en ella mateixa està morta» (2,14-17) perquè no és capaç de fer obres, de fer caritat, d’estimar. Sempre hi ha algú que té gana i set i que em necessita. No ho puc delegar en ningú. Aquest pobre em necessita, necessita el meu ajut, la meva paraula, el meu compromís. Tots estem involucrats en això.\nTambé és l’ensenyament d’aquella pàgina de l’Evangeli on Jesús, veient tanta gent que el seguia des de feia hores, pregunta als seus deixebles: «On podem comprar pa perquè puguin menjar tots aquests?» (Jn 6,5). I els deixebles responen: “És impossible, és millor que els deixis…”. En canvi Jesús els diu: “No. Doneu-los menjar vosaltres mateixos” (cf. Mc 14,16). Es fa portar uns pans i peixos que portaven, els beneeix, els parteix i els fa repartir a tots. És una lliçó molt important per a nosaltres. Ens diu que el poc que tinguem, si ho confiem a les mans de Jesús i ho compartim amb fe, es converteix en una gran quantitat sobreabundant.\nEl papa Benet XVI, en l’Encíclica Caritas in veritate, afirma: «Donar menjar als qui tenen fam és un imperatiu ètic per a l’Església universal. […] El dret als aliments, així com el dret a l’aigua, té un paper important per aconseguir els altres drets. […] Per tant cal que maduri una consciència solidària que conservi l’alimentació i l’accés a l’aigua com a drets universals de tots els éssers humans, sense distincions ni discriminacions» (n. 27). No oblidem les paraules de Jesús: «Jo sóc el pa de la vida» (Jn 6,35) i «Qui té set que vingui a mi» (Jn 7,37). Aquestes paraules són per a tots nosaltres creients una provocació, una provocació a reconèixer que, mitjançant el donar de menjar als qui tenen fam i donar de beure als qui tenen set, passa la nostra relació amb Déu, un Déu que ha revelat en Jesús el seu rostre de misericòrdia.\npobresa, acollida, empatía, fam, audiència general, Vaticà, Papa Francesc


El sector esportiu català ha perdut 1.350 milions d'euros per la pandèmia - Ona Bages\nInici ESPORTS El sector esportiu català ha perdut 1.350 milions d’euros per la pandèmia\nEl sector esportiu català ha perdut 1.350 milions d’euros per la pandèmia\nLa portaveu del Govern, Meritxell Budó, i el secretari general de l'Esport, Gerard Figueras, en roda de premsa a Palau el 25 de juny de 2020 (Horitzontal)\nLa consellera de la Presidència, Meritxell Budó, i el secretari general de l’esport, Gerard Figueres, han presentat aquest dilluns un informe que destaca que el sector esportiu ha perdut 1.350 milion d’euros per la pandèmia. Un 73% de les entitats esportives van perdre ingressos el 2020 respecte al 2019. Les empreses esportives han estat les més perjudicades, seguides de les federacions, els clubs i els consells esportius.\nEn aquests moments, tres quartes parts de les entitats esportives no tenen més capacitat d’endeutament, és a dir, no poden sol·licitar nou crèdit.\nEn aquest sentit, un 28% d’aquestes entitats estan en risc de tancament.\nPel que fa a l’àmbit laboral, tres de cada deu entitats van perdre treballadors l’any passat respecte el 2019. Un terç d’aquestes han hagut de recórrer als ERTO. Per altra banda, sis de cada deu entitats han perdut massa social, és a dir, ciutadans que abans de la pandèmia eren socis de clubs i ho han deixat de ser. La mitjana d’aquesta disminució ha sigut d’un 15%.\nBudó també ha criticat el paper de l’estat espanyol per no haver ajudat amb “injeccions econòmiques directes” a aquestes empreses.\nL’estudi sol·licitat pel Consell Català de l’Esport ha analitzat l’impacte de la covid-19 en el sector de l’esport i s’han dut a terme un total de 862 enquestes i entrevistes a representants del sector.


Accessoris per a la seva carpa plegable - MASTERTENT®\nAccessoris per a la seva carpa plegable\nAccessoris per a la seva carpa plegable i els seus esdeveniments. La gamma completa d’accessoris és compatible amb totes les mesures i models de les nostres carpes.\nEls nostres accessoris per a carpes plegables no deixaran indiferent, ja que tots ells es poden muntar i fixar de forma ràpida i senzilla. El nostre principi fonamental: ràpid i fàcil de muntar sense necessitat d’eines, no únicament és vàlid per a les carpes, sinó també per a tots els nostres accessoris.\nLlises? Amb finestra? Tenim tot el que necessita!\nDisposem de diversos models de parets per poder adaptar-se a qualsevol situació. No importa si necessita parets llises, a mitja altura, amb portes o finestres, tenim tot el que pot desitjar!\nPer un estand perfecte\nLa solució ideal per a fires, mercats, punts de venta i altres tipus d’esdeveniment. Tan sols s’ha de fixar el mostrador als peus de la carpa, ajuntar les dos o tres parts de la que es composa, i llestos, el mostrador ja està muntat sense necessitat de cap tipus d’eina.\nAmb Mastertent mai estarà a les fosques\nEl nostre sistema d’il·luminació LED es composa de 4 braços de 15 watts cadascun, regulables en intensitat, per poder crear l’ambient ideal dins la seva carpa plegable. El sistema d’il·luminació LED, es pot deixar muntat un cop es desmunta la carpa, però s’ha de retirar en el cas de que aquesta es vulgui transportar.\nEl sistema d’il·luminació, està format per 3 focus de 150 vats cadascun, es fixa de forma ràpida i senzilla als pals centrals de la carpa.\nEstabilitat assegurada per a cada ocasió\nPer garantir la estabilitat de la seva carpa plegable en cas de vent o condicions meteorològiques adverses, aconsellem la utilització de peanyes de base (10 kg, 28 kg) o tensors de fixació.\nAmb el nostre sistema de calefacció mitjançant infrarojos (1.500 watt, 250 V, 50 HZ) podreu dir per sempre adéu al fred dins la vostre carpa plegable.\nMoure’s mai ha estat tan fàcil\nReservi les seves forces per altres ocasions: fixi les rodes de forma ràpida i sense necessitat de cap eina a la seva carpa plegable i transporti-la d’un lloc a l’altre amb total comoditat.\nPer assegurar-se que tot estigui sec\nEl canaló es fixa entre dos carpes mitjançant cintes adhesives, impedint que l’aigua es filtri entre elles i mantenint sec el seu interior. En funció de les seves necessitats, el canaló pot tenir una o dues sortides d’aigua. També es pot col·locar un canaló entre una carpa i la paret d’un edifici.\nMés visibilitat gràcies a les nostres banderes\nCol·loqui a la seva carpa una bandera o banner i diferenciïs de la competència\nMedi publicitari giratori\nAnimació publicitària giratòria a la punta del sostre.\nVol ser vist a 360 °? No hi ha problema.\nAmb la nostra punta de sostre giratòria, la seva imatge publicitària gira automàticament al voltant del seu propi eix. Visibilitat total garantida.\nMASTERTENTAccessorisAccessoris per a carpes plegables


Teresa Simón i Juana Aguilar de FNAMSD reben el xec d'Elena Ponce, la nostra delegada de Madrid.\nNova donació solidària\nA principis de juliol, vam entregar a la Federación Nacional de Asociaciones de Mujeres Separadas y Divorciadas i a la Fundació Surt els xecs amb els 4.000 € recaptats en la nostra tercera campanya dirigida a llars tutelades.\nLes dues associacions, amb seu a Madrid i Barcelona respectivament, gestionen diverses cases d’acollida de dones (i fills/es) que han patit violència de gènere per part de les seves parelles i que han abandonat el domicili sense disposar de recursos personals i/o econòmics per fer front a aquesta situació. Aquests equipaments garanteixen a les dones (i als fills/es) la seguretat respecte de l’agressor i cobreixen les necessitats bàsiques i la seva integritat psicoemocional.\nSira Vilardell i Carme Porta de la Fundació Surt, al centre, reben el premi de les nostres delegades de Barcelona, Anna Saracibar i Neus Escobar\nEn aquesta tercera acció, compresa entre el 8 de març i el 31 de maig, Maset donava 2 € per cada ampolla venuda del cava ecològic Nu Brut Rosé. En finalitzar la campanya, més de 500 clients van col·laborar en la iniciativa, ajudant a reunir la xifra de 4.000 €. Un import que se suma als 20.394 € de les dues primeres campanyes, i que s’invertirà en reformes, la instal·lació de calefacció, nous electrodomèstics i parament de casa en diverses llars d’acollida de Barcelona i Madrid.\nEtiquetada amb: rsc


el Periònix.coi | la cambra fosca\n← la Monna es Català /jtvep1\nTipa de no trobar un diari al meu gust ,m’he dit…. vaig a fer el meu diari ,que coi!!!\nUn diari que tindrà una publicació escadussera sense cap contingut que valgui la pena\nPerò amb una nova modalitat , un anàlisi exhaustiu de les noticies (a la meva manera)NIUs.\nUn apartat d’ anuncis per paraules completament gratuït de moment …..NUNCIs.\nConsultori sentimental , de moda i bellesa tipus Elena Francis també gratuït de moment\nConsultori sexològic o sigui sexe amb lògica\nApartat de cinema musica art literatura això sera un pak 2×3\nConsells pràctics de decoració i tipus McGyver per posar un toc de glamour i parcticitat a les vostres vides .\nSoprts una modalitat esportiva que ja veureu de que tracta\nDe moment com es de suposar no disposaré d’hemeroteca però per fer.me la xula n’he fet una\nI ,be, heus ací l’exemplar nº 0,5\nNo cal ni dir que tot ajut desinteressat o no serà benvingut\nPodeu dirigir les vostres consultes als comentaris o al mail\nPrimera edicio Escadussera i Matussera\nNIUs: unes noticies d’interes si teniu de viatjar Angola\nUn reietó d’Angola multa les dones que portin pantalons amb el pagament de dues cabres\nSer infidel se sancionarà amb quatre bous\nEl sobirà també ha imposat altres càstigs més severs, com fustigar amb vint fuetades a qui faci les seves necessitats al carrer. En cas de reincidència, els responsables seran denunciats criminalment davant les autoritats\nNUNCIs: anuncis per paraules però com una imatge val mes que mil paraules aci teniu el primer\ncampionat de despertadorets humans guanyat per els PropDe40 juniors team des de aqui les nostres felicitacions seguiu així !!!\nProper torneig de "Baring ", tenim un parell de candidates favorites anirem informant periòdicament de les evolucions.\nMusica de gran interès antropològic sociològic i gairebé inèdita cortesia d’el Periònix.coi (de res)\nEn l’apartat literatura alta recomanació quasi obligada\ns’ha de llegir origen, esplendor i decadència de les hordes d’alpinistes-samurais El Llibre de les bèsties\nRecomanació d’art Oiseaux de nuit par Edward Hooper (1942)\nCollection de The art institute of Chicago\n28 comentaris a l'entrada: el Periònix.coi\n30 setembre 2006 a les 20:29\nEo Onix!!! jo t’ajudaré amb la secció espectacles!!!\nAqui va una primicia:\nEls madrilenys estrenen una obra de teatre per gossos!!!!\n“La compañía de teatro experimental Velvet & Crochet quiere entretener a los animales, que entrarán sin sus dueños a la sala.”\ni us poso l’enllaç. perque no es cap conya!!!\nbon material, eh, Onix??? si es que jo… tenia que haver estudiat per periodista!!!\n30 setembre 2006 a les 20:34\nJo des de el primer dia que tinc plena confiança amb tu vas per el pullitzer fijo\nGràcies infinites lomemusic\n30 setembre 2006 a les 22:08\ngràcies per parlar tant bé de l’origen, esplendor i decadència de les hordes d’alpinistes-samurais. Espero que l’últim capítol estigui a l’altura. Repeteixo en aquest blog… si algú (diem productor) em vol contractar de guionista o algú altre (diem escriptor) em vol contractar com a negre……\nPer cert em subscic al periônix.coi\n30 setembre 2006 a les 22:25\nes un honor vullunfestuc\n1 octubre 2006 a les 0:50\nBenvolguda Onix, m’agradat el primer exemplar del PERIONIX.COI.\nAixí que faré com Vullunfestuc i m’hi subscriuré, encara que trobo a faltar una secció de necrològiques.\n1 octubre 2006 a les 1:06\nBenvolgut avi jo també hi he pensat , de fet es lo primer que miro dels diaris no fos cas que m’hi trobes , Peró si les feia amb una certa veracitat m’ha sabut greu encetar-la amb el “Guti “ara si cal jo defunciono a qui sigui per fer-lo content\n1 octubre 2006 a les 9:53\nGràcies pel premi, m’agradaria no dir-ho, però sí que se’l mereixen. :O zzzzZZZZzzzz Te’ls enviaré demà a primera hora a recollir-lo, quan es despertin… 😀\nApunta la meva suscripció.\n1 octubre 2006 a les 11:57\nL’emoció que m’embarga és tal que no tinc paraules… És que com m’embarga m’ha deixat sense paraules. Que puc fer per a pagar l’anunci, si m’han embargat.\nJa sé… aquestes coses no es paguen amb diners.\nI m’hi subscric, és clar. Encara que no aparega la dona.\n1 octubre 2006 a les 12:03\nDoncs jo també em subscric, sobretot pels suplements dels diumenges que, veient la línia del diari, seran…. irrepetibles!\n1 octubre 2006 a les 12:51\nPropDe40 : estaré encantada de rebre’ls, ara tu mateix…. et prometo que tornaran a casa amb un vocabulari mes expandit i en el seu defecte\nsi no parlen massa una gestualitat que podria fer enrogir al Leo Bassi XDD\nEfe: gracies. Peró ….no siguis desconfiat la matemàtica que t’ha de dir vine logaritmet meu esta propera al caure i et despejara fins i tot les incògnites que no tens\nspock : Benvingut al meu bloc! estic sorpresa emocionada estorada i esmaperduda sense paraules m’ha deixat el teu incondicional suport , et prometo que un dia et tornaré la sorpresa,de la qual et costara de refer.te :)**\n1 octubre 2006 a les 15:02\nJo vull una subscripció!!!! Quan s’inicii el campionat de “baring” m’avises!!! Qui competirà amb mi? La olenska??? xDDDD\nPer cert, compta amb la meva col·laboració per la secció de consultori sentimental, o sexològic…. o bé, pel que et faci falta! Ah, i ja t’enviaré algun anunci per paraules… jajajajajaa!\nEts una catacrack, Onix! xD\n1 octubre 2006 a les 15:07\nUn dia publicaré una foto meua al bloc i així veure que no ha de caure res. Això sí, acabaré amb la llegenda d’efe.\nEn veritat estic esperant a que les dones maduren i em sàpien apreciar. (vull dir que facen grans i comencen a tenir cataractes)\nI com que jo també em tindré, em veuré guapo a l’espill.\n1 octubre 2006 a les 15:08\nun altra fe de rates. el primer veure és veureu\n1 octubre 2006 a les 16:31\nAlepsi que jo compto amb tu , per lo del consultori ja se que t’havia de consultar abans , Peró… se que no em diries que no, el que passa que son uns rajats i no tenen valor de fer una consulta , Peró ells s’ho perden i encara no els hem dit que tenim les receptes per millorar la seva vida (s) XDDD\namb l’Olensca tens una dura competidora ai, ai ,ai ;)el primer torneig es abans de nadal així que .. a entrenar!!!!!!!\n1 octubre 2006 a les 16:39\nefe: a mi els tios que van de Lletjós no me la dan!! abans que no em descobreixi tothom (ja ho van fent), un dia explicaré una anècdota real de les meves estades al mon virtual, amb una que feia anys que deia querà l’home mes lleig del planeta.\naixí que aparca el curset que t’has comprat al ccc de quasimodo\n1 octubre 2006 a les 17:52\nAh, vous ètes très gentile. Mais en parlant de moi, vous vous trompez. Quant on est môche, on est môche. En tot cas, sóc bona persona. ;-P\n1 octubre 2006 a les 20:43\nVols un reportatge de natura, aventura, sexològic i a més divertit? Fitxa a l’Elur com a reportera-corresponsal. El post de l’striptease és divertíssim!!\n1 octubre 2006 a les 20:46\nOnix, sempre podem engegar una campanya com la que va fer-li el Farlopa a l’amic Arni… el sopar el paguem entre les dues a la millor postora per l’Efe!!! [Efe, estàs disposat a triar entre l’avalancha de dones matemàtiques que ens apuntarem a una cita a cegues amb tu??? xDDDD]\n1 octubre 2006 a les 21:02\nefe: Je sais quand même que chaque nuit\nPour un public de vieux blocaires\nCelle du temps où je m’appelais efe\n1 octubre 2006 a les 21:04\nPropDe40 : missatge rebut !!! moltes gràcies\n(com coi has posat l’enllaç? si aquesta cutre plantilla meva no en te )\n1 octubre 2006 a les 21:09\nsi si siiiiiii siiiiiiiiii\nFet alepsi!!!!!!!!! Encara que tingues que fer jo el sopar (odio la cuina) segur que si tu i jo fem la crida la munió de dones semblaria les rambles el dia que el barça guanya la lliga .\napa que no tenim perill …… xDDDDDDDD\n1 octubre 2006 a les 21:12\nJajajajaja! Sabia jo que no em diries que no!!! xDDD\nDoncs res, està fet, prometem un sopar cuinat “mano a mano” per l’Alepsi i la Onix??? xDDDD [per cert, quina decepció…. a mi m’encanta la cuina! xD]\nSí que tenim perill, sí… jo crec que l’Efe s’exiliarà aviat… xDDDD\n1 octubre 2006 a les 21:20\nalepsi : no pateixis diuen les males llengues que soc una cuinera excel.lent, però tu tu tambè L’avorriràs quan ho tinguis que fer sempre tu ,vaig a fer el sopar :(((\n2 octubre 2006 a les 1:39\nPoso l’enllaç a ma, dins el comentari pots utilitzar instruccions html i quan les publiques queden interpretades, es fan operatives.\n2 octubre 2006 a les 2:34\ngràcies!!! vaig a fer una prova :)*\n2 octubre 2006 a les 12:50\nONIX i ALEPSI: Sou molt valentes les dues, és clar, aixì jo també. Com que teniu al davant una barrera de la tira de quilòmetres, podeu ser molt valentes. Ja m’agradaria a mi veure que diríeu sis visquéssem més a aprop.\n2 octubre 2006 a les 16:34\nEi, ei, ei, efe! Que els kilòmetres no són problema, eh???? Que en 3 o 4 horetes ens plantem a casa teva i fotem un sopar de la muerte, eeeeeeeeeeh???? xDDDD\n2 octubre 2006 a les 23:31\nAlepsi : aquest no sap amb qui se les juga que si es precís segrestem una avioneta i la fem aterrar al terrat de M.Efe anda que nooo\nMY : sort que t’has presentat voluntària i així no tindre de treure el meu to de ordeno i mando , val per tu dry martini ja ho seeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeee\nbenvinguda a la blocaderia!!!!


Almussafes exigeix que la Generalitat execute per via d'urgència l'obra del col·lector del carrer Santa Creu - Vista impresión\nPOBLACIONES » Almussafes » Almussafes exigeix que la Generalitat execute per via d'urgència l'obra del col·lector del carrer Santa Creu\n• El projecte, pendent d'executar des de fa una dècada, és l'únic que no s'ha materialitzat encara en tota la Comunitat Valenciana del Pla Confiança impulsat en 2009\nL'alcalde d'Almussafes, Toni González, i la primera tinenta d'alcalde de la localitat, Davinia Calatayud, han tornat a exigir hui al director general de l'Aigua de la Generalitat Valenciana, Manuel Aldeguer Sánchez, que es resolga l'assumpte de la construcció del col·lector del carrer Santa Creu. El procés, paralitzat des que en 2011 l'empresa adjudicatària va sol·licitar la suspensió dels treballs al no estar recollida el finançament de l'obra en el contracte administratiu, segueix sense resoldre's una dècada després. González, que recorda que aquesta ja és la quarta reunió mantinguda amb els responsables autonòmics per a buscar la via de solució a la paralització d'aquest projecte, ha proposat al dirigent autonòmic la possibilitat que el consistori s'encarregue del procés i del seu finançament fins que la Generalitat transferisca els fons als quals es va comprometre en el seu moment. Aldeguer ha rebutjat aquesta opció al·legant que no existeix conveni que permeta aquesta excepcionalitat i remarca que ha de ser la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica la que s'ocupe d'aquesta qüestió. És un “problema que venim arrossegant massa anys i que, en aquests moments, és una vertadera urgència per a la població. A principis del mes de novembre el carrer Major va quedar completament negada amb més de mig metre d'aigua perquè quan no es disposen de les infraestructures adequades per a evacuar-la correctament és lògic que ocórreguen aquestes coses”, es queixa el primer edil.\nOnze anys després de l'inici del procés de construcció del col·lector d'aigües pluvials del Carrer Santa Creu d'Almussafes, el projecte segueix encallat. Després d'incloure's en 2009 en el conegut com a Pla Confiança, desenvolupat per la Generalitat Valenciana amb l'objectiu de donar suport a la inversió productiva en els municipis de la Comunitat Valenciana, la infraestructura no s'ha executat. De fet, és l'única de les quals es van incloure en el citat pla que encara no s'ha materialitzat.\nPer aquest motiu, l'alcalde, Toni González, s'ha reunit novament hui, dimecres 2 de desembre, amb el director general de l'Aigua, Manuel Aldeguer Sánchez, per a exigir-li una solució “immediata a un problema que venim arrossegant massa anys i que, en aquests moments, és una vertadera urgència per a la població. A principis del mes de novembre el carrer Major va quedar completament negada amb més de mig metre d'aigua perquè quan no es disposen de les infraestructures adequades per a evacuar-la correctament és lògic que ocórreguen aquestes coses. Si volem evitar els riscos derivats d'aquestes inundacions, que poden posar en perill a la ciutadania i provocar nombroses pèrdues econòmiques, hem d'actuar ja”, denúncia.\nPer aquest motiu, durant la trobada, que s'ha celebrat a Almussafes i ha comptat també amb la presència de la primera tinenta d'alcalde i regidora d'Urbanisme i Medi Ambient, Davinia Calatayud, l'arquitecte municipal, Xavier Adam, l'enginyer tècnic industrial del consistori, Manolo Boluda, i un tècnic de la Conselleria, el primer edil li ha plantejat a Aldeguer la possibilitat que la Generalitat Valenciana cedisca a l'Ajuntament la competència per a assumir directament el procés de licitació, adjudicació i execució de les obres. Per a això, González assegura que els pressupostos municipals de 2021 inclourien tant l'aportació local prevista (286.260,75 euros), quantitat que s'ha vingut recollint des de 2017 en els comptes anuals, com la inversió a la qual es va comprometre en el seu moment la Generalitat, que ascendeix a prop de 500.000 euros. D'aquesta manera, assegura l'alcalde, “el projecte podria agilitar-se notablement a l'espera que es reben els fons per part de l'administració autonòmica, sobretot tenint en compte que està a punt de prescriure i que d'arribar a fer-ho el procediment tornaria novament al punt de partida”. “Estem davant una emergència i consegüentment ha de gestionar-se l'assumpte”, insisteix.\nNo obstant això, el director general de l'Aigua assegura que aquesta opció no és viable perquè no existeix cap conveni vigent sobre aquest tema entre la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, encapçalada per Mireia Mollà, i l'Ajuntament que plantege aquesta excepcionalitat, per la qual cosa, en la seua opinió, no és possible modificar les bases. El representant autonòmic ha reiterat que ha de ser la Generalitat la que s'encarregue del projecte i s'ha compromés a intentar agilitar el procés perquè es duga a terme al més prompte possible. “El que és clar és que no podem esperar molt, perquè la seguretat de la ciutadania està en joc i són molts anys els que portem lluitant. L'única solució, si ha de ser la Conselleria la que assumisca les regnes del projecte, és que ho faça per la via d'urgència”, afig l'alcalde.\nL'empresa adjudicatària de l'actuació urbanística, que la Generalitat Valenciana va incorporar en 2009 al Fons del Pla Especial de suport als municipis (Pla Confiança), va sol·licitar la suspensió dels treballs a la fi del 2011, al no trobar-se recollida el cofinançament de la mateixa en el contracte administratiu d'obres formalitzat amb l'organisme autonòmic competent.\nAquesta situació va generar discrepàncies entre l'empresa i la Direcció General de l'Aigua sobre la manera d'elaborar les certificacions d'obra, que no es van solucionar fins a finals de l'any 2013, i en 2018 es va resoldre administrativament el citat contracte. El següent pas seria tornar a convocar la licitació, al que la Generalitat Valenciana es va comprometre en 2017.\nEn la reunió, que s'ha celebrat a la sala de plens de la casa consistorial, també s'ha parlat del temporal viscut fa ara un mes en les àrees industrials de la localitat, episodi en el qual es van inundar més de 20 empreses, provocant la paralització de la producció i la pèrdua de més de 300 vehicles. Tal com explica la regidora d'Urbanisme i Medi Ambient, “l'evacuació d'aigües dels nostres polígons es realitza a través d'una séquia molt xicoteta que passa per una empresa química que, si s'inunda, pot provocar una autèntica catàstrofe mediambiental en l'Albufera. El temporal ha tret a flotació les manques de les nostres àrees industrials en matèria d'infraestructures hídriques i per això també hem volgut traslladar-li a Manuel Aldeguer Sánchez aquestes reivindicacions, que enviarem a les conselleries d'Infraestructures i Economia Sostenible una vegada es consensuen aquest divendres amb les empreses i els representants dels treballadors en la Taula de Treball creada per a aquesta fi després de les dues reunions prèvies impulsades des de l'executiu local”.\nFinalment, l'alcalde també ha plantejat la possibilitat que es pose en marxa algun projecte de cara al futur perquè els col·lectors d'Almussafes desguassen en el Barranc del *Tramusser. Aldeguer, que ha pres nota del suggeriment, s'ha compromés a solucionar els desperfectes ocasionats en els últims mesos en aquest barranc, amb càrrec al pla comarcal que s'està estudiant incloure en els Fons de Recuperació.


Eulalia Bohera - Agradecimiento al equipo médico de ICO\nICOftalmologia > El Paciente > Opinión del paciente > Eulalia Bohera\nVolia tenir l’oportunitat d’agrair a ICO l’atenció que tenen amb els pacients, perquè quan et trobes malament, a part que et trobin el diagnòstic, el bon tracte és el que més agraeixes.\nTinc un problema neurològic i li vaig comentar al meu neuròleg que últimament xocava pel costat esquerre en caminar pel carrer. El doctor em va recomanar una revisió oftalmològica i va ser quan vaig anar a ICO.\nHe fet moltes proves i moltes visites al centre. La primera vegada que hi vaig anar, em va sorprendre l’amabilitat de la Dra. Shirin Djavanmardi i dels professionals que em van atendre, perquè era molt a prop de Cap d'Any. És un dia que acostuma a haver-hi més nervis del normal perquè tothom té pressa per anar-se’n cap a casa, així que els vaig felicitar. A la segona visita, vaig anar a ICO 2 i el tracte dels doctors, les infermeres i les recepcionistes va ser excepcional.\nCuriosament una companya de la feina també es visita a ICO i de vegades ho hem comentat. Veig que el bon tracte és extensible, que prioritzen la persona, que tenen una paciència infinita, que intenten fer-te la vida més fàcil i planera, que t’atenen el temps que faci falta i ho agraeixo molt. Tothom és un encant, la gent és molt agradable i veus que no ets un número sinó que realment fan que t’hi sentis molt bé. Dóna gust, de debò.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Lampi Entrada:\nPegasus Resort...Habitacions per nit per només115 EUR Neos Ikaros...Habitacions per nit per només56 EUR Erofili Rooms...Habitacions per nit per només31 EUR Antigoni...Habitacions per nit per només32 EUR Adonis Hotel...Habitacions per nit per només55 EUR Glaros Hotel Apartment...Habitacions per nit per només72 EUR Litiniana Villas...Habitacions per nit per només175 EUR Fevro Hotel...Habitacions per nit per només78 EUR 1 ComentarisLenikos Resort...Habitacions per nit per només109 EUR Harakas...Habitacions per nit per només85 EUR Ostria...Habitacions per nit per només31 EUR Nikos Place...Habitacions per nit per només65 EUR 1 ComentarisKriti Studios...Habitacions per nit per només36 EUR Triopetra Villas Fournou Lago...Habitacions per nit per només302 EUR Villas Panagia...Habitacions per nit per només2.754 EUR Metochi Villas...Habitacions per nit per només208 EUR Aoritis Villas...Habitacions per nit per només619 EUR Iro Hotel...Habitacions per nit per només30 EUR Argyro Studios and Apartments...Habitacions per nit per només32 EUR Triopetra Notos Hotel...Habitacions per nit per només104 EUR Més zones a Illa de Creta\nLampi és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Illa de Creta. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Lampi està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Illa de Creta. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Empleni les seves dates d'estada i navegui a traves de les millors ofertes d'hotel a Lampi.\nHotels destacats a Lampi, Illa de Creta\nAl visitar Platanes, vosté es sentirà com a casa a Pegasus Resort, què li ofereix un allotjament de...\nAquest hotel de gestió familiar està situat als afores d'Agia Galini. L'edificació té forma...\nSituat a Agia Galini, Hotel Erofili és el lloc perfecte per gaudir de Illa de Creta i els seus...\nAntigoni, ubicat a Agia Galini, Illa de Creta, és una destinació popular per a viatgers. Des...\nL'Adonis Hotel ofereix habitacions amb vista sobre el mar situades al pintoresc port d'Agia Galini,...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Illa de Creta, Glaros Hotel Apartment...\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Litiniana Villas és una elecció...\nSituat en el cor de Agia Galini, Fevro Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir Illa de Creta. Des...\nAl visitar Illa de Creta, vosté es sentirà com a casa a Lenikos Resort, què li ofereix un...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Illa de Creta, Harakas és l'el·lecció...\nOstria Hotel (Ostria)\nOstria Hotel, ubicat a Agia Galini, Illa de Creta, és una destinació popular per a viatgers. Des...\nAl visitar Illa de Creta, vosté es sentirà com a casa a Nikos Place, què li ofereix un allotjament...\nAl visitar Illa de Creta, vosté es sentirà com a casa a Kriti Studios, què li ofereix un...\nAl visitar Akoumia, vosté es sentirà com a casa a Triopetra Villas Fournou Lago, què li ofereix un...\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Akoumia, no busqui més enllà de Villas Panagia....\nConvenientment situat a Mourne, Metochi Villas és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Lampini, Aoritis Villas és...\nConvenientment situat a Illa de Creta, Iro Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat...\nSituat en el cor de Agia Galini, Argyro Studios and Apartments és un lloc ideal des d'on descobrir...\nConvenientment situat a Akoumia, Triopetra Notos Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta...\nHotels a Lampi: Adonis HotelAntigoniAoritis VillasArgyro Studios and ApartmentsFevro Hotel\nGlaros Hotel ApartmentHarakasHotel ErofiliIro HotelKriti Studios\nLenikos ResortLitiniana VillasMetochi VillasNeos IkarosNikos Place\nOstria HotelPegasus ResortTriopetra Notos HotelTriopetra Villas Fournou LagoVillas Panagia


Xile: Un informe oficial veu “altament probable” que Neruda fos assassinat | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nFins ara la mort del poeta, el setembre del 1973, s’atribuïa a un càncer de pròstata\nMadrid 5 NOV 2015 - 15:15\tCET\nEl poeta Pablo Neruda amb el president xilè Salvador Allende en una imatge sense datar. FUNDACIÓ SALVADOR ALLENDE\nUn document oficial del Ministeri de l'Interior del Govern de Xile reconeix per primera vegada que és molt possible que Pablo Neruda fos assassinat. Segons el document, al qual ha tingut accés EL PAÍS, el poeta i premi Nobel de Literatura (1971) no va morir “a conseqüència del càncer de pròstata que patia”, sinó que “resulta clarament possible i altament probable la intervenció de tercers”. Neruda va morir el diumenge 23 de setembre del 1973 a dos quarts d'onze de la nit a la Clínica Santa María de Santiago de Xile. Aquell dia, segons “està acreditat en el procés”, afirma el document oficial, li van aplicar una injecció o li van fer ingerir alguna cosa que suposadament va precipitar la seva mort, sis hores i mitja més tard. Tot això, poques hores abans que el Nobel marxés en avió cap a Mèxic, on, com diu el text del ministeri, possiblement anava a liderar un govern a l'exili per denunciar l'actuació del general Augusto Pinochet, que havia fet el cop d'Estat l'11 de setembre.\nAquestes són les principals conclusions del document que el Programa de Drets Humans del Ministeri de l'Interior de Xile va enviar al magistrat Mario Carroza Espinosa, encarregat de la investigació de la mort de Pablo Neruda (1904-1973). El document, amb data de 25 de març del 2015, forma part de la reserva del sumari número 1.038-2011. Es tracta de la principal revelació inclosa en la nova biografia de Neruda, escrita per l'historiador alacantí Mario Amorós i titulada Neruda. El príncipe de los poetas. El llibre el publicarà Ediciones B dimecres que ve a Espanya i el dia 23 es publicarà a Xile.\nEncara que el jutge Carroza Espinosa reconeix la sèrie de coincidències i les proves testimonials i documentals que porten el Govern a dictaminar l'alta probabilitat d'un assassinat, el magistrat no n'estarà segur al cent per cent fins que no tingui les proves científiques que ho corroborin: “Nosaltres sempre hem anat en aquesta línia que hi va haver alguna cosa estranya en els últims dies. Neruda tenia càncer, però no estava agònic, ni en fase terminal. Però el 23 de setembre el seu mal estat de salut es va accelerar de sobte i va morir al cap de sis hores”. Tot i això, hi ha una penúltima troballa, i el jutge espera: “Estic a l'espera del resultat d'una última prova científica revelada al maig. Es tracta d'un bacteri, el germen de l'estafilococ daurat, trobat al cos del poeta. Encara estic recollint antecedents”. Es tracta d'un bacteri aliè als tractaments del càncer, un microorganisme que alterat pot ser altament tòxic i pot accelerar la mort en qualsevol persona.\nEl xofer del poeta\nCertificat de defunció de Pablo Neruda.\nEl cas Neruda es va obrir el 2011, quan el xofer del poeta, Manuel Araya, va denunciar l'assassinat. Llavors, el Partit Comunista de Xile va presentar una querella. Es va demanar l'exhumació del cadàver, que es va fer el 8 d'abril del 2013. La investigació científica es va encarregar a un equip d'especialistes internacionals que el 8 de novembre d'aquell mateix any va dictaminar que no havien trobat agents ni substàncies estranyes d'enverinament al cos del poeta. "Hem arribat a una conclusió tècnica i científica que s'ha de complementar amb la investigació judicial. La veritat final la determinarà el jutge Mario Carroza. El que nosaltres hem determinat és que ‘no hem trobat restes de verí’, però això no vol dir que no hagi estat enverinat i un altre equip amb altres tècniques pugui trobar restes”, afirma el forense espanyol Francisco Etxeberria, que va participar en la investigació del 2013. El març del 2015 el Govern xilè va lliurar el seu informe d'“altament probable intervenció de tercers”, que està a la reserva del sumari, i al maig una nova prova científica va detectar el germen de l'estafilococ daurat l'entrega de resultat del qual té com a termini el març del 2016.\nEtxeberria, acadèmic de la Facultat de Medicina de la Universitat del País Basc, que també participa en aquesta segona prova pericial, amb metges forenses i experts internacionals de països com els Estats Units, el Canadà, Espanya i altres països europeus, assegura que aquesta nova hipòtesi la va acceptar el jutge Carroza Espinosa tenint en compte la concatenació de coincidències i persecucions viscudes per Pablo Neruda després del cop d'Estat de Pinochet, especialment aquell diumenge de la seva defunció. “Aquell dia està només a la clínica, on ja fa cinc dies que hi és, el seu estat empitjora, truca a la seva dona, Matilde Urrutia, perquè hi vagi immediatament perquè diu que li han aplicat alguna cosa i no es troba bé. Al final mor poc després, davant la sorpresa de tothom, en una clínica bona, i es crea tota sospita”, recorda Etxeberria. Pel que fa a la nova prova, el metge afegeix que “si la veritat és que el germen de l'estafilococ daurat és més o menys comú, alterat i aplicat en altes dosis pot produir la mort d'una persona”.\nEl que l'equip científic analitza ara és una cosa inèdita en la ciència forense, explica Etxeberria: “Intentarem identificar l'ADN d'aquest estafilococ daurat. És a dir, establir si és el comú de l'època i la zona, o si ha estat manipulat. Hi ha antecedents d'això en arsenals militars que han alterat la soca. El que busquem és molt difícil: si fos un estafilococ alterat mirarem d'identificar l'arsenal o el país d'on va poder haver estat manipulat”. A més, recorda Etxeberria, hi ha l'antecedent de la mort de l'expresident xilè Eduardo Frei el gener del 1982, quan va ser intervingut d'una hèrnia de hiat i dies després la seva salut va empitjorar i va morir ràpidament i s'ha parlat d'enverinament.\nLa història d'aquella penúltima sospita en el cas de Pablo Neruda l'explica Mario Amorós, el seu biògraf: “El cap de l'Àrea Jurídica del Programa de Drets Humans del Ministeri de l'Interior, Rodrigo Lledó, va donar a conèixer, al maig, el resultat de l'informe proteòmic d'anàlisi de les restes del poeta que el doctor Aurelio Luna, catedràtic de Medicina Legal i Forense de la Universitat de Múrcia, havia lliurat al magistrat Carroza. La perícia buscava establir possibles ‘agents externs’ que van poder ser subministrats i haver accelerat la seva mort”. El metge espanyol va detectar l'estafilococ daurat i aquest és el resultat de laboratori que espera el magistrat Mario Carroza per dictar sentència.\nSegons l'informe del Programa de Drets Humans del Ministeri de l'Interior de Xile, el dia anterior al viatge de Neruda a Mèxic, el poeta “mor, imputant-se com a causa de mort, sense més exàmens ni verificacions, el càncer que patia. No obstant això, és possible preguntar-se si la malaltia assisteix com a causa efectiva en la mort o com a mera justificació d'una mort abrupta, l'objectiu de la qual era impedir el viatge de Pablo Neruda a Mèxic”.\nA l'agost, explica Amorós, la investigació judicial ja acumulava més de 2.400 pàgines distribuïdes en set volums, i “el quadern separat d'informes i perícies sumava gairebé 900 pàgines en tres volums”.\nQuatre anys i mig ha trigat el biògraf a estudiar la vida de Neruda. I quatre anys i mig ha trigat la investigació judicial. Aviat, diu l'escriptor, “l'equip internacional de científics dirà si va haver-hi intervenció de terceres persones en la mort del poeta, és a dir, si la dictadura de Pinochet va perpetrar l'assassinat de Pablo Neruda a través d'una injecció letal. Tot estava preparat per al seu viatge a Mèxic, com m'ha explicat l'ambaixador mexicà de llavors, Gonzalo Martínez Corbalá, i a l'exili el poeta s'hauria convertit en la principal veu de denúncia de la junta militar. Neruda només tenia 69 anys i un mes abans l'uròleg que l'atenia li havia concedit una esperança de vida d'uns cinc anys en funció del càncer de pròstata que patia. Així ho va dir en una infinitat d'ocasions Matilde Urrutia, la seva dona. El cop d'Estat i la derrota de la Unitat Popular, la mort del president Salvador Allende i la persecució contra els seus companys, la magnitud de la qual va descobrir finalment, el van abocar a una agonia física i emocional terrible".\nLes proves testimonials i els fils dels fets d'aquells dies condueixen al diagnòstic del Govern xilè. No obstant això, aquell 23 de setembre del 1973, especialment aquella, tarda està borrosa, plena d'incògnites. Ningú recorda quin metge va poder haver aplicat o donat a Neruda aquella substància. El que sembla provat és que la salut del poeta es va agreujar després d'una injecció i, com assenyala el document oficial, sis hores després va morir.\nDESCARREGABLE Document del Ministeri de l'Interior de Xile


L’Ajuntament de Tàrrega adquireix dues escultures gòtiques que ornamentaven l’antiga església de la població, per un import de 360.000 euros | iTarrega.wordpress.com # bloc informatiu de la ciutat de Tàrrega\nL’Ajuntament de Tàrrega adquireix dues escultures gòtiques que ornamentaven l’antiga església de la població, per un import de 360.000 euros\n16/10/2007 a 7:54 am\t· Filed under Actualitat\nL'Ajuntament de Tàrrega ha adquirit dos apòstols d'estil gòtic que decoraven l'antiga façana de l'església romànicogòtica de la població i que fins fa poc es donaven per perduts. Es tracta de dues escultures escolpides en pedra a mitjans del segle XIV, amb una alçària d'1,70 metres i 800 quilos de pes.\nLes peces foren localitzades pels tècnics del Museu Comarcal de l'Urgell a Barcelona, concretament a la sala Bernat Galeria d'Art SL, amb l'ajut del professor Antoni José Pitarch. Segons han manifestat els col·leccionistes, les peces es trobaven al castell de Santa Florentina de Canet de Mar i les adquiriren quan se'ls presentà l'oportunitat. Ara, l'Ajuntament de Tàrrega és a punt de signar un contracte de compravenda amb els esmentats antiquaris per un import de 360.000 euros. L'entesa entre ambdues parts és total, i de fet, el passat dijous els dos apòstols ja foren traslladats a les dependències del Museu Comarcal de l'Urgell. Per la seva part, l'alcalde de Tàrrega, Joan Amézaga, ha declarat que el consistori demanarà una subvenció a la Direcció General del Patrimoni Cultural perquè el Govern autonòmic col·labori a sufragar aquesta despesa.\nUna trajectòria atzarosa\nLes dues figures que han estat retornades a Tàrrega formaven part del conjunt escultòric de la façana de la primitiva església de la població, ornamentada amb una imatge de la Verge amb el Nen flanquejada pels dotze apòstols. L'any 1672 la caiguda del campanar va provocar l’enderrocament d'aquesta església, però les imatges van ser conservades a la casa dels Ardèvol, més coneguda ara com el Palau dels Marquesos de la Floresta. Durant el segle XVIII, cinc de les dotze escultures dels apòstols foren col·locades a la façana de l'actual Església Parroquial de Tàrrega (destruïdes durant la Guerra Civil) i unes altres tres van anar a parar a l’hospital de Sant Antoni de la localitat (actualment es conserven al Museu Comarcal d’Urgell, a Tàrrega). Les altres quatre imatges es varen quedar a la casa dels Ardèvol i més tard van desaparèixer. Dos d'aquestes quatre imatges són les que s'han adquirit ara a la galeria d'antiquaris de Barcelona (se sospita que les altres dues de cal Ardèvol van ser venudes al mercat nord-americà). Finalment, el Museu Comarcal de l'Urgell dóna per perduda la figura de la Verge amb el Nen.


Els avantatges de portar ABS a la moto\n25 Ago Perque es millor portar ABS a la teva moto\nPosted at 16:01h in Sin categoría\tby\tMotos Trafach\nLa importància de portar ABS a la moto.\nA partir del añny 2016, entrarà en vigor la normativa de la obligatorietat de portar ABS a totes les motos de més de 125cc a l’estat Espanyol. Està comprovat mitjançant estudis, que el fet generalitzat de portar ABS a la moto, evitaria un 20% de accidents greus, sobretot ens ajudaria a reduir considerablement la distancia de frenada en situació de mullat. Es per aquesta raó, que l’any vinent totes les motos que matriculin ja seràn amb el sistema d’ajut a la frenada ABS.\nUs deixem una infografia i un vídeo a on s’explica perfectament la seva funció, i els avantatges de portar-lo i de saber-lo fer funcionar correctament


DB SCHENKER i CILSA signen la contractació d'una nau monoclient de 10.400 m² en la ZAL Port (Prat)\nDB Schenker va escollir l'any 2003 a la ZAL Port per la idoneïtat que li proporciona la ubicació a aquest gran operador global. La nau multiclient de 10.400 m² de superfície i 490 m² d'oficina es destina íntegrament als serveis de logística i transport marítim; enviaments de càrrega completa; projectes especials i operatives per a la mercaderia aèria.\nAquesta infraestructura disposa de 19 molls de càrrega, dues portes que permeten l'entrada del camió i una altura de nau d'11 metres lliures. El seu magatzem està situat en la segona fase del desenvolupament logístic del Port de Barcelona, pertanyent al municipi del Prat de Llobregat, ZAL Port (Prat).\nDB Schenker és una de les grans empreses instal·lades en la ZAL Port que mostren l'excel·lència de la seva ubicació pel seu alt nivell d’intermodalitat, permetent una gestió global de la cadena de subministrament des d'un mateix origen.\nAlfonso Martínez, director general de CILSA assenyala: “La continuïtat d'un client de la importància en el sector logístic com DB Schenker en la ZAL Port, demostra no només l'excel·lència de la ubicació sinó l'èxit de la nostra política comercial implantada en els últims anys i basada principalment en la fidelització dels clients existents, així com una flexibilitat difícilment comparable al mercat, convertint-nos en el partner ideal d'infraestructures logístiques”.\nPer la seva banda, Paulo Sá, Vice President CL/SCM Iberia de DB Schenker assegura que aquesta terminal “Ens permet seguir oferint a tots els nostres clients, des d'un punt logístic òptim i en una de les zones i instal·lacions de qualitat Prèmium, un excel·lent servei com a porta d'entrada de les importacions a la Península Ibèrica, així com a tota Europa, afavorint igualment les activitats considerades «pooling» i les de major valor afegit en la Cadena de Subministrament, estratègiques per a totes les companyies en els àmbits d'Importació i Exportació de les seves mercaderies.”


Apartment Istarska Cr IX Porec Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Istarska Cr IX\nConvenientment situat a Porec, Apartment Istarska Cr IX és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Istarska Cr IX, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment Istarska Cr IX és una selecció idònia per a la vostra estada a Porec.


Nua fa un rentat d’imatge i actualitza la seva identitat amb una nova arquitectura de marca. – Nua\nAbans de que es dissolguèssin tots els departaments de Nua Group, Design at Nua va ultimar el primer gran redisseny de la companyia. Ja que Nua continua creixent i explorant nous projectes i nous conceptes, s’ha decidit actualitzar la marca i construir una arquitectura d’identitat clara, simple i elegant.\nAbans del redisseny, es va optar per dissenyar un logotip exclusiu i únic per a cada marca o organització dins de Nua. Ara, en canvi, tots els logotips, menys els que estan relacionats amb temes educatius, es modifiquen i es defineixen tots de la següent manera:\nEls nous logotips per a les principals marques de Nua Group\nAixí és com lluiran a partir d’ara tots els logotips del grup: Nua Living, Nua Foods, Nua Culture, Nua Communities, Nua Health…i tots els subprojectes.\nTots els logotips dels dos primers projectes de Nua Living – OPO Village i High House – es queden igual i es modifica el logotip de Nua Day; fent-lo més juganer i adaptat al seu ús en presentacions, merchandising i documents.\nEls ja existents logotips per els dos actuals projectes de Nua Living.\nEl nou logotip de Nua Day.\nNua Group fa una clara transició cap a una identitat més clara, elegant i simple amb la renovació de la majoria de logotips de la casa i amb una arquitectura de marca organitzada i fàcil d’ampliar.\n← Nua passa a ser una companyia d’associats i associades. → Nua estrena nous laboratoris d’idees.


Pasta concentrada d'amarena ideal per a totes les nostres creacions culinàries o de pastisseria.\nPasta concentrada a la amarena en pot de 170g de Home Chef, Sosa.\nLes pastes concentrades de Sosa recuperen el sabor més genuí i entranyable de la cirera amarena amb la màxima presència de matèria primera amb un 88% de fruita.\nLa pasta concentrada amb gust d'amarena és un potent aromatitzant que cal usar amb precaució i anar afegint quantitat a la barreja fins a arribar al gust desitjat.\nAmb aquesta pasta concentrada de cirera amarena podrem aromatitzar pa de pessic, cupcakes o galetes, i fins i tot omplir bombons o donar un toc fresc a un plat d'estiu.\nProductes relacionats de Pasta concentrada Amarena 170 g


Àngels López Ruiz | dimarts, 1 de maig del 2012, a les 12.07\nEl nombre de llars on viu una sola persona augmenta any rere any. El 2011 el 31% de les llars de Barcelona eren unipersonals. I gairebé la meitat (43%) dels habitants d'aquests pisos tenien 65 anys o més. Aquí cal afegir-hi que la majoria dels que vivien sols ara fa un any, el 62%, eren dones. En canvi, només el 7% de les llars barcelonines estaven habitades per cinc o més persones. L'informe, fet amb les dades del padró del juny de l'any passat, indica que per primera vegada s'estanca el nombre de llars mixtes, que en els últims anys havia augmentat considerablement. És a dir, aquelles on viuen persones de nacionalitat espanyola i estrangera. Passa de representar el 9,4 per cent, a ser-ne el 9,3 per cent. I en canvi, les llars on només viuen persones de nacionalitat espanyola han crescut lleument. Ha passat del 81,8 per cent al 82,4. Per districtes, a l'Eixample és on es concentra el major nombre de llars (17%), seguit de Sant Martí (14%) i Sants-Montjuïc (11,2%), mentre que les Corts és el districte amb menys habitatges, tan sols un cinc per cent. (5%)\nSegons el padró de juny de 2011, a Barcelona viuen 1.615.985 persones i hi ha 657.278 llars. Hi destaca l’augment de les llars unipersonals, que ja representen el 30,9% del total. La majoria de persones que viuen soles -87.523- són dones, de les quals el 54% tenen 65 anys o més.\nL’estudi també demostra que només el 7% de les llars estan habitades per cinc o més persones. I, per primera vegada, s’estanca el nombre de llars mixtes, és a dir, domicilis on viuen persones de nacionalitat espanyola i de nacionalitat estrangera. Si l’any 2010, n’hi havia 61.691, el 2011 van disminuir fins a les 60.919.\nEl nombre de llars on només viuen persones de nacionalitat espanyola no ha variat respecte de l’any anterior. Per contra, la xifra de llars amb tots els habitants de nacionalitat estrangera ha disminuït lleugerament, del 8,8% al 8,3%.


El turisme i els seus reptes en una etapa de creixement\nTuristes a la Plaça de la Reina de València.\n1 de octubre de 2016 12:49h\nEl context global\nEn un context econòmic global que no ha deixat de ser complicat, en el turisme internacional es parla de rècord i de xifres històriques, fins a tal punt que les arribades turístiques, segons l’OMT, van créixer el 2015 un 4% respecte de l’any anterior, i van arribar quasi a 1.200 milions, quan el 2000 la xifra havia estat de 674 milions d’arribades de turistes internacionals. D’aqueix moviment de turisme internacional, per grans regions del món, Europa en concentra el 51%, seguida d’Àsia i del Pacífic amb un 23%. Un increment en la demanda que també s’acompanya de la pujada dels ingressos generats per la indústria dels viatges i el turisme, que es col·loca com la tercera activitat econòmica a escala mundial.\nPer al conjunt d’Espanya, les dades que ofereix Turespaña en el seu informe del 2015 permeten parlar d’any rècord, amb més de 68 milions de turistes internacionals, la qual cosa suposa un increment del 5,1 % respecte del 2014 i representen el manteniment d’una posició de lideratge mundial, tant en arribades com en ingressos. Xifres de rècord que es repeteixen el 2016, ja que, segons l’INE (enquesta d’ocupació hotelera) el nombre de viatgers allotjats en hotels s’ha incrementat en un 6,2% respecte de l’any anterior.Per al 2015, en el cas de la Comunitat Valenciana, l’afluència turística va créixer un 5,2%, a causa tant de la recuperació del mercat nacional com del creixement notable de l’arribada de turistes internacionals, en què es va aconseguir també una xifra de màxim històric, amb 6,5 milions de turistes.Amb aquests resultats es parla de fortalesa i consistència d’un sector massa vegades infravalorat des del punt de vista econòmic i de la lenta recuperació dels efectes de la recessió econòmica i la tornada a paràmetres turístics precrisi, cosa que es fa amb un cert triomfalisme en alguns àmbits.\nLa qüestió és que la crisi econòmica, a més de mostrar la importància del turisme en els hàbits de consum de la societat europea, ha posat també de relleu que el seu efecte va ser inferior en el turisme que en altres sectors productius, al mateix temps que es va advertir la capacitat i la necessitat d’adaptació de l’oferta turística a unes circumstàncies de mercat canviants.\nNo obstant això, encara que en termes de demanda l’activitat turística haja patit menys que altres sectors productius, hem insistit en el fet que és complicat aïllar les relacions causa-efecte dels factors que incideixen en la seua evolució i, sobretot, distingir el que són canvis conjunturals dels que són processos de tipus estructural, és a dir, que han arribat al turisme per romandre-hi. I, com a mostra, n’hi ha prou d’assenyalar en quina mesura s’haurien sentit els efectes de la crisi en el turisme espanyol sense la inestabilitat sociopolítica del nord d’Àfrica; o el fet que l’economia col·laborativa, fins i tot sent una conseqüència de la crisi, no desapareix sinó que s’expandeix més en el nou escenari.\nPel que fa a la inestabilitat geopolítica del nord d’Àfrica i de la Mediterrània oriental, en el passat recent els fluxos derivats de països com Tunísia o Egipte van ajudar a pal·liar els efectes de la crisi econòmica internacional i en van reduir l’impacte en les àrees turístiques de la Mediterrània espanyola. En el moment actual, no hi ha dubte que constitueix un dels factors fonamentals de l’escenari turístic d’Espanya, però la qüestió clau és que aquesta realitat, d’efectes terribles per als països que afecta, té totes les perspectives de no ser una cosa conjuntural, i fins i tot amplia la seua àrea d’afectació a països com Turquia, al mateix temps que ha desestructurat l’oferta de Tunísia o Egipte, destinacions que ho tindran complicat per a recuperar la seua quota de demanda turística, en un context social i polític molt incert. Però, en termes de competència entre destinacions, el problema d’aquests llocs i l’aportació consegüent d’un turisme prestat i la seua contribució als bons resultats en les nostres destinacions litorals receptores de demanda internacional, pot amagar la persistència de problemes estructurals i postergar-ne la solució. Tot això sense oblidar la manera com una concentració elevada de demanda internacional posa de manifest els problemes de massificació turística, en particular, els relacionats amb l’entorn urbà i el funcionament dels espais turístics en aspectes com ara proveïment d’aigua, trànsit i mobilitat, saturació d’espais públics, deteriorament de la convivència entre residents i turistes, etc. Un conjunt de factors que condicionen la qualitat de l’experiència turística i que resten atractiu als llocs turístics. No estranya que, l’estiu del 2016, hagen saltat als mitjans de comunicació notícies que incideixen en el nombre excessiu de turistes en unes ciutats determinades, igual que en espais costaners i àrees protegides.\nPer tant, en un context global favorable per a l’arribada de turisme internacional, són raons associades a la mateixa qualitat dels espais receptors de turisme i al seu futur les que porten a desaconsellar una estratègia de captació massiva i indiferenciada. A més, destinacions turístiques com la Comunitat Valenciana tenen trajectòria i condicions per a apostar per una diferenciació més marcada que aporte més valor afegit al turisme i que puga repercutir-se en els preus i en la rendibilitat social del turisme, un objectiu essencial que hauria de ser referència de la política turística. Precisament, aprofitant la posició actual als mercats, es tracta de fer valdre les condicions d’una destinació consolidada i qualificada, davant d’estratègies basades en l’increment anual de la xifra de visitants.\nReorientar el sistema turístic. Alguns reptes de futur\nConscients com som de la importància del turisme i del seu paper en el model de desenvolupament, els èxits conjunturals no han de posposar alguns reptes, fins i tot en clau de verdaderes oportunitats. Es tracta d’adaptar-se progressivament a canvis estructurals que s’esdevenen en el context global o que afecten directament el mercat turístic i que condicionaran la nostra competitivitat en un futur immediat. Són canvis a què cal respondre de manera creativa i innovadora, davant d’inèrcies del passat inviables, o almenys dubtoses, en l’escenari turístic actual.\nN’assenyalem a continuació alguns que ens semblen essencials, sense cap pretensió d’exhaustivitat:\n1. La coordinació i la col·laboració és un dels reptes essencials que permeten valorar l’eficiència d’un sistema turístic, amb el benentés que la coordinació i la cooperació d’iniciatives és clau per a l’èxit de resultats. Hi ha dos àmbits bàsics en la coordinació; un és el que afecta la capacitat de coordinar accions entre administracions amb competències en turisme, a diferents escales (municipis, diputacions, comunitat autònoma, Estat). I un altre és la coordinació i la concertació entre l’administració turística i l’empresariat. Un marc de col·laboració fluid, basat en la confiança i la coresponsabilitat, en la governança col·laborativa, és fonamental per a traslladar a la societat la rellevància de l’activitat turística i, sobretot, per a assolir resultats. No obstant això, amb una perspectiva retrospectiva i actual, es podria parlar de desacords continus.\n2. L’increment de la despesa mitjana ha de ser un indicador essencial, abans que l’increment sense més del nombre de visitants.N’hi hauria prou de tenir en compte que, el 2015, com a any de rècord de turisme, l’increment registrat en els ingressos totals respon més a l’augment del nombre total de turistes que a la pujada de la despesa mitjana, que només va ser d’un 1,6%.A més, en contra de la teoria tan gastada del cicle de vida que associa linealment la capacitat de reinvenció de les destinacions turístiques amb l’increment continuat del nombre de visitants, l’escenari ideal és aconseguir un llindar òptim d’afluència, en consonància amb els recursos i l’oferta instal·lada, i garantir-ne el funcionament i la rendibilitat sobre paràmetres d’increment de despesa.\n3. Tal com hem reiterat des de distintes instàncies, una de les claus d’èxit en el turisme actual, i més fins i tot pensant en el futur, com en altres sectors productius, rau en l’ús de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC), per tal com la seua eclosió ha modificat el comportament de la demanda turística i requereix una adaptació ràpida de les empreses i les destinacions a l’economia digital.Les TIC, juntament amb altres factors, han afavorit models nous de negoci amb una clara incidència en l’activitat turística. Aquestes tecnologies estan revolucionant processos de producció i consum turístic i afavoreixen nous enfocaments per als negocis en el sector.Però la incorporació de noves tecnologies va molt més enllà d’una mecanització de processos i té un calat estratègic que les empreses i les destinacions han de gestionar adequadament. Des de l’àmbit públic i privat, s’estan desenvolupant experiències positives en màrqueting en línia (posicionament web, xarxes socials, etc.) i de suport a la distribució turística (Travel Open Apps) que posen en relleu la necessitat d’estretir la cooperació publicoprivada, com en tants altres camps, en iniciatives l’èxit de les quals no rau en la mera aplicació de la tecnologia sinó en la capacitat de transformar de manera operativa els processos de gestió en les organitzacions turístiques, tant públiques com privades.Big Data, Internet de les Coses, realitat augmentada, entre altres innovacions, fan que les pimes turístiques i les destinacions hagen de seguir el pas de l’evolució tecnològica i no es queden al marge d’aquesta evolució.Per tant, la gestió turística creix en sofisticació i requereix una verdadera política d’R+D+I adaptada al sector, amb el concurs de les empreses, impulsada per les diferents administracions i amb participació de les universitats i els instituts tecnològics.\n4. Les iniciatives d’economia col·laborativa estan al centre de l’actualitat i sembla que es mantindran sota fórmules molt diverses. En vessants on hi ha hagut una verdadera eclosió, com és el cas dels lloguers turístics, hi cal una regulació que evite riscos de competència deslleial i un dèficit de garanties per al consumidor.L’ordenació i la regulació de modalitats d’allotjament que creixen de manera expansiva i sense regulació és una qüestió que ha d’afrontar-se, si bé aquestes modalitats turístiques noves tendeixen a multiplicar-se i no serà senzill trobar un encaix legal que satisfaça consumidors i empreses.\n5. Des de la banda de la demanda turística, és evident que evoluciona cap a una segmentació creixent, fet que suposa una oportunitat interessant per a les destinacions, sempre que treballen amb una lògica de producte adaptada a un tipus de demanda amb interessos específics, i no amb un simple fullet.Una adaptació real que comprén aspectes que van des del disseny i la prestació dels serveis, l’adequació dels establiments i de l’oferta, fins a l’ús dels canals de comunicació i comercialització adients.\n6. En aquest sentit, és cada vegada més rellevant la diversificació de productes i l’especialització d’aquests d’acord amb els nous patrons de consum, i no sols es tracta de crear productes sobre la base de recursos cada vegada més valorats (gastronomia, esport, oci i tants altres) sinó d’incorporar al producte paradigmes o enfocaments com el turisme responsable, l’accessibilitat, la integració paisatgística de l’oferta, el vessant de les experiències o la innovació, per assenyalar els que ens semblen especialment significatius.\nEn aquesta mateixa línia, els nous enfocaments de producte han de fer una atenció particular a la seua aportació en termes d’ocupació i de desestacionalitzar les destinacions. De la mateixa manera que s’hauria de donar suport a les accions fonamentades en la valoració del patrimoni natural i cultural i en la pròpia capacitat del turisme per a contribuir a l’articulació territorial i a la cohesió del territori valencià. Pot servir com a exemple el traçat de rutes i itineraris que travessen diferents territoris, o que connecten litoral i interior, valorant recursos diversos.\n7. Un aspecte crític en el model turístic de la Comunitat ha estat la prevalença del model residencial, basat en bastants casos en una lògica d’ocupació extensiva del territori, les conseqüències de la qual són àmpliament conegudes a través de sòlids estudis i recerques.\nLa qüestió ara és la manera com alguns agents econòmics i no pocs governs locals entenen que la recuperació econòmica ha d’anar associada, de manera lineal, a la reactivació del sector de la construcció i la venda d’habitatges, tot oblidant els ensenyaments de la crisi i les inèrcies d’un model sense altres objectius finalistes que la promoció del parc residencial, en bona part caracteritzat per l’ocupació estacional o la dedicació al lloguer turístic de manera al·legal.\n8. Finalment, la creixent conscienciació social davant de l’amenaça del canvi climàtic obliga a desenvolupar iniciatives turístiques per a una economia baixa en carboni i donar-los la visibilitat oportuna, tant com a estratègia de màrqueting com de responsabilitat social de les empreses. Com indiquem des de fa anys, la qualitat ambiental és una prioritat social i una clau sense la qual no hi ha futur per a cap destinació turística.\nEn suma, el nou context i la necessitat de fer del turisme un verdader factor de desenvolupament territorial i social ens obliga a un reposicionament turístic que projecte els nostres intangibles, la qualitat de la nostra oferta, la diversitat i el valor del patrimoni natural i cultural i la posada en marxa de productes que aporten experiències per a segments de consumidors cada vegada més diversos, informats i exigents. És una estratègia que s’ha d’afrontar en el curt termini, encara que els resultats es percebran en l’horitzó temporal a mitjà i llarg termini.\nEn aquest esforç, que és de tots, les empreses són la base del coneixement empíric i actuen com a motors a l’hora d’escometre les noves orientacions. Mentre que a l’Administració correspon assentar les bases del sistema turístic i establir directrius i normes per a un model nou, qualificat i sostenible. És rellevant destacar sobre això el propòsit del Govern de la Generalitat de tirar endavant una llei de turisme, oci i hospitalitat que inclourà conceptes nous en la normativa sobre aquest sector, com ara la gestió col·laborativa, l’ètica del turisme; o que recull preocupacions que han estat presents en els debats durant molts anys, però que no s’havien relacionat directament amb el model turístic, com el mateix enteniment del territori com a actiu del turisme i la necessària planificació territorial de l’activitat turística; sense oblidar la preceptiva regulació i ordenació del sector, atenent els nous models d’oferta que han anat sorgint.\nDes de la recerca i la formació tractarem d’aportar coneixement i les capacitats a un capital humà que té el repte d’analitzar la realitat i afrontar la presa de decisions estratègiques, tant en empreses com en organismes, per a poder contribuir a aqueixa qualificació tan desitjable del model turístic.\nJosé Fernando Vera Rebollo (Torrevella, 1960) és catedràtic a la Universitat d’Alacant, en què ha exercit la direcció de l’Escola Oficial de Turisme i de l’Institut Universitari d’Investigacions Turístiques i ha intervingut com a ponent en fòrums i congressos internacionals sobre turisme i planificació de destinacions turístiques, col·laborant en aquesta matèria amb l’Organització Mundial del Turisme. Investigador responsable de cinc projectes successius del pla nacional d’R+D+I obtinguts en convocatòria pública i referits a planificació turística, és autor de més d’un centenar d’articles científics i llibres sobre aquesta temàtica. En l’actualitat coordina el programa de doctorat en turisme que imparteixen conjuntament les universitats d’Alacant, Màlaga, Sevilla i Rei Joan Carles. El setembre del 2016 se li ha concedit el Premi Turisme de la Generalitat Valenciana per la seua trajectòria en aquest sector.\n1 de octubre de 2016 - 12:49 h


Londres.- En les vuit setmanes transcorregudes des de les eleccions presidencials del 12 de juny fins a la investidura de Mahmud Ahmadinejad el 5 d'agost per complir el seu segon mandat com a president, s'ha observat un alarmant augment de les execucions portades a terme per les autoritats iranianes, segons va afirmar Amnistia Internacional el 7 d'agost. “En poc més de 50 dies hem documentat no menys de 115 execucions, cosa que significa un terme mitjà de més de dues execucions diàries –va assenyalar Irene Khan, secretària general d'Amnistia Internacional–. Es tracta d'un augment molt significatiu, fins i tot pel que fa a l'índex d'execucions escandalosament alt que fins al moment caracteritzava la situació dels drets humans a l’Iran.” Des del començament de 2009 fins al 12 de juny, Amnistia Internacional ha documentat almenys 196 execucions, xifra que situa l’Iran en el segon lloc mundial, darrere de la Xina, quant al nombre d'execucions realitzades. De les 115 execucions documentades per Amnistia Internacional des de les eleccions presidencials del 12 de juny, 14 es van portar a terme el 2 de juliol, 20 el 4 de juliol, 13 el 14 de juliol i 24 el 5 d'agost, dia de la investidura. “En les últimes setmanes, l'atenció mundial s'ha centrat, comprensiblement, en els brutals intents per part de les autoritats de Teheran de reprimir les manifestacions massives i en gran mesura pacífiques que van succeir al resultat oficial de la votació presidencial, qüestionat per una majoria –va afirmar Irene Khan–. No obstant això, com demostren aquestes dades tan grotesques, altres patrons d'abús contra els drets humans existents des de fa temps tampoc han cessat; més aviat tot al contrari.” Amnistia Internacional reconeix que el nombre real d'execucions ha de ser, gairebé amb tota seguretat, molt superior fins i tot al que l'organització ha pogut documentar basant-se en fonts oficials iranianes, mitjans de comunicació i altres fonts. Pel que sembla, la majoria de les persones executades havien estat declarades culpables de contraban de drogues o delictes relacionats. Es pensa que els executats a la forca eren homes, la majoria d'entre 20 i 50 anys, però almenys hi va haver dues dones entre ells. Només se sap la identitat d'algunes víctimes. En concret, les autoritats no van facilitar el nom de cap dels 24 presos executats el 5 d'agost a la presó de Rejai Shahr, a Karaj; només van dir que havien estat executats per delictes relacionats amb drogues. “És una situació terrible, i més si cap pel fet que probablement totes o la majoria de les persones executades no van ser jutjades amb les degudes garanties, la qual cosa suposa un greu trencament del dret internacional” va afirmar Irene Khan. En general, les persones acusades de delictes de drogues o altres delictes greus romanen recloses durant llargs períodes en detenció preventiva, són objecte de maltractaments sistemàtics i no tenen accés a un advocat fins al mateix moment d'anar a judici, si és que aquest se celebra. “El 2008, una majoria aclaparant dels Estats membres de l'ONU va demanar una moratòria global de les execucions, com reflex de la creixent tendència mundial a l'abolició de la pena de mort –va assenyalar Irene Khan–. Per tant, ja és hora que les autoritats iranianes deixin d'oposar-se a la tendència global i comencin a complir amb les obligacions que els imposa el dret internacional dels drets humans.” Informació complementària L'adopció de la resolució 62/149 el desembre de 2007 i de la resolució 63/168 el desembre de 2008 per demanar una moratòria de les execucions en els períodes de sessions números 62 i 63 de l'Assemblea General de l'ONU significa que una gran majoria dels Estats membres de l'ONU de totes les regions del món estan a favor de la suspensió de l'ús de la pena de mort. El 2008, 89 estats van presentar a votació la resolució i hi va haver 106 vots a favor, 46 en contra i 34 abstencions. Vuit membres de la Lliga dels Estats Àrabs es van abstenir.


Tortosa reclama a la Generalitat una passarel·la a la pilastra del monument - Canal 21\nTortosa reclama a la Generalitat una passarel·la a la pilastra del monument\nEl govern de Tortosa portarà a aprovació del proper ple de l’Ajuntament una modificació puntual de POUM per tal d’incorporar una infraestructura de pas sobre la pilastra on ara hi ha el monument franquista de la Batalla de l’Ebre. L’alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, explica que donen així compliment al requisit de Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE) per tal de poder mantenir la pilastra alhora que ha demanat a la Generalitat la construcció d’una passarel·la. Una petició que el consistori ja va fer arribar per carta i també verbalment a Pere Aragonés i Ester Capella.\nRecentment una sentència del Tribunal Suprem ha anul·lat definitivament el contracte per subministrar material d’hemodiàlisi a l’Hospital de Jesús de Tortosa, que es va licitar conjuntament amb la construcció d’aquesta unitat, en considerar que es va anul·lar la llei. La sentència conclou que no queda justificada la necessitat d’unificar en un únic contracte les dues prestacions. Roigé assegura que la sentència no tindrà cap conseqüència econòmica sobre l’Ajuntament i que serà la societat municipal GESAT la que haurà de repetir la licitació del subministrament del material.\nD’altra banda, Roigé ha acusat al portaveu d’ERC-Tortosa Sí, Xavier Faura, de mentir per en afirmar que amb la modificació pressupostària de més de 14 milions d’euros aprovada fa una setmana es “buidaran les arques municipals”. Roigé ha assegurat que es podrà invertir alhora que es continua reduint l’endeutament.\nEn el ple del proper dilluns també s’aprovarà la pròrroga del conveni de col·laboració entre l’Agència de l’Habitatge de Catalunya. En el darrer any es van realitzar 5.537 consultes a l’oficina de Tortosa i es van tramitar 662 ajuts de lloguer social i per a majors de 65 anys.\nTags: Baix EbreDestaquemERCGeneralitat de CatalunyaHospital de la Santa Creu de JesúsJunts per TortosaJustíciaMeritxell Roigémonument franquistaPolíticaPSCTortosaUrbanismeXavier Faura\nEl Consell Comarcal de la Terra Alta signa un conveni amb cinc esportistes d’elit\nRoigé emmarca la reforma del carrer Cervantes en les accions del Pla Estratègic\nLa CUP reclama que s'aturen les inversions al Xerta-Sénia mentre el govern estiga en funcions


La Sala Marsà de Tàrrega exposa obra pictòrica de l’artista rus Sasha Zimulin – Comarques de Ponent\nLa Sala Marsà de Tàrrega exposa obra pictòrica de l’artista rus Sasha Zimulin\nComarques Posted On febrero 9, 2015\nLa Sala Marsà de la Casa de Cultura de Tàrrega acull fins al 22 de febrer una mostra del pintor rus Sasha Zimulin (Moscou, 1975). Resident a L'Ametlla de Segarra, Zimulin és un artista autodidacte que es confessa deixeble del pintor peruà José Antonio Morales, a qui va conèixer en un dels seus viatges. Després, a Barcelona, va rebre la influència de Ramon Lombarte, qui li donà ànims per desenvolupar la seva carrera plàstica. Sota el títol d’Spend a day in your favourite city, l'autor reflecteix el paisatge rural i urbà moscovita "de forma silenciosa i plàcida a partir dels records d'infantesa", afirma. Tocades per un realisme naïf i màgic alhora, les seves teles traspuen també un toc oriental. La mostra de la Sala Marsà, la primera que Zimulin ofereix a Tàrrega, reuneix una quinzena de peces realitzades els darrers tres anys, cinc de les quals són dibuixos fets amb llapis. Sasha Zimulin ja participà anteriorment a la Fira d'Artistes i Activitats Tradicionals de la capital de l'Urgell, a més d'exposar a Barcelona i Girona.


AJUTS | 09/06/2022 Ruralcat\nL’objectiu d’aquesta convocatòria és captar projectes d’investigació en l’àmbit del Parc.\nL’objectiu d’aquesta iniciativa és generar coneixement científic de proximitat en l’àmbit de les ciències de la Terra, ciències de la vida o ciències socials, i fer valdre el llegat natural, cultural i social del Parc Natural de l’Alt Pirineu. Alhora, aquest coneixement servirà per millorar la gestió i conservació del Parc a partir d’una base científica més sòlida, i també per divulgar el coneixement generat a la societat local.\nEl procés de presentació de sol·licituds es va iniciar l’1 de juny i es perllongarà fins al 30 del mateix mes. Les beques que es concedeixen cobriran totalment o parcialment les despeses d’allotjament i manutenció de les persones beneficiàries durant l’estada al Parc, i també altres despeses derivades de la recerca. En el cas que el projecte de recerca requereixi fer ús de laboratoris per a conservació, tractament o anàlisi de mostres, la beca inclourà l’accés als laboratoris i instal·lacions del centre MónNatura Pirineus que la Fundació Catalunya La Pedrera té a les Planes de Son.\nConvocatòria de les beques “Salvador Grau i Tort”\nMés informació sobres la convocatòria i model de sol·licitud per a les beques


Berlusconi dimitirà un cop aprovades les mesures d'austeritat - VilaWeb\nDimarts 08.11.2011 20:03\nBerlusconi dimitirà un cop aprovades les mesures d'austeritat\n'En prenc nota, ja no tinc majoria; només veig una possibilitat, que és eleccions avançades, però ho ha de decidir el president de la República', ha dit\nEl primer ministre italià, Silvio Berlusconi, no ha pogut dimitirà un cop el parlament italià hagi aprovat les mesures d'austeritat. Així ho ha anunciat el president de la república, Giorgio Napolitano, en un comunicat (en català), després de reunir-se amb Berlusconi durant una hora llarga. El primer ministre ha perdut avui la majoria al parlament: ha obtingut 308 vots dels 630 escons (vídeo de la reacció de Berlusconi un cop conegut el resultat de la votació). La cita per aprovar la Llei d'Estabilitat pressupostària que inclou les mesures d'austeritat és dimarts de la setmana que ve.\nPoc després del comunicat de Napolitano, Berlusconi ho ha confirmat i ha declarat que l'única possibilitat és convocar eleccions avançades. 'En prenc nota, ja no tinc la majoria... Només veig eleccions avançades, però això no em correspon a mi, ho decideix el president de la República, Napolitano' (àudio amb les declaracions de Berlusconi).\nL'anunci de dimissió ha arribat en un moment en què els mercats castigaven durament Itàlia: la prima de risc del deute públic italià ha arribat als 501 punts, un màxim històric, amb una renidibilitat disparada, del 7%.\nL'oposició assegura que pressionarà per accelerar la dimissió\nTots els partits de l'oposició han celebrat l'anunci de Berlusconi i han vaticinat 'un canvi radical al país'. Però també han lamentat que la dimissió es faci esperar una setmana. 'L'anunci té trampa, ha dit el secretari del Partit Demòcrata, Pier Luigi Bersani, que ha afegit: 'Examinarem rigorosament el contingut de la llei d'estabilitat per assegurar-nos unes condicions que en permetin l'aproviació ràpida, fins i tot en el cas que que no hi estiguem del tot d'acord'. Bersani ha dit estar convençut que Berlusconi intentarà per totes les vies allargar al màxim ela seva presidència i ha dit que cal estar molt ametents per evitar que estratègia d'última hora. I ha lamentat que amb aquest 'epíleg' i amb 'l'intent de pressionar el president de la República dient que només s'imagina eleccions avançades', Berlusconi miri de tallar 'les opcions de fer un govern de transició'.\nEn una línia semblant s'ha pronunciat Pier Fernandino Casini, secretari general de la Unió de Democristians. 'Berlusconi ha de ser conscient que la situació econòmica i financera que viu Itàlia no es pot permetre una campanya electoral que esdevindria agònica i contraproduent'. Casini ha demanat claredat en els terminis i el full de ruta reiterant que Itàlia no es pot permetre de cap manera més dubtes i dilacions.\nEl cap de l'Itàlia dels Valors, Antonio di Pietro, també ha criticat que Berlusconi vulgui allargar el seu mandat una setmana més, però en canvi ha advocat per fer eleccions el més aviat possible.\nGovern tècnic o eleccions?\nPer tant, els escenaris futurs són prou complexos i s'hauran d'anar definint en els pròxims dies. Els principals partits de l'oposció asseguren que, malgrat que els sondatges els són favorables en cas d'eleccions, el país té l'obligació d'actuar de manera ràpida i eficaç i que, per tant, veuen com a millor opció la la formació d'un govern tècnic que en pocs mesos sigui capaç d'aplicar les mesures necessàries, per a poder convocar unes noves eleccions la primavera que ve. En la mateixa línia, un periodista italià consultat per VilaWeb, expert en política europea i internacional, ha explicat que aquest era l'únic camí viable, sobretot tenint en compte que el parlament fa gairebé un any i mig que està paralitzat. I ha apostat per Mario Monti, distingit economista i ex-comissari europeu de competències, com a millor nom per a poder dirigir el país en aquest atzucac.\nLa qüestió de qui haurà de dirigir el país en cas que es faci un govern de tecnòcrates és, de fet, el nou escull amb què es pot trobar Itàlia. A més de Mario Monti, també sonen noms com Angelino Alfano, actual secretari general del partit de Berlusconi i ex-ministre de Justícia dimitit el juliol passat, i Gianni Letta, mà dreta de Berlusconi i sots-secretari de la presidència, un home respectat dins el partit i considerat discret i reservat.\nEn cas que Napolitano optés per la formació d'un govern tècnic dirigit per la dreta guanyadora de les eleccions del 2008, opció que no és gens descartable, Letta seria molt probablement l'home triat.\nEls líders de l'oposició, en canvi, ja han expressat la seva preferència per Monti, argüint que un govern dirigit per Alfano o per Letta, ambdós sempre fidels a Berlusconi, seria una manera de donar continuïtat al govern de Berlusconi.\nLes negociacions sobre futur immediat del país, en les quals hi ha sobre la taula tots aquests noms, a més d'una possible convocatòria d'eleccions, ja han començat aquesta mateixa nit. I s'allargaran en els pròxims dies. I, a més, amb un ull posat, han repetit tots els líders de l'oposició, a tots els moviments de Berlusconi, car encara té ben bé una setmana per a preparar el terreny tant de la seva sortida com per al futur govern. I no es descarta res.\nBerlusconi, instants després de la votació\nEl paper en el qual Berlusconi hi ha anotat les pròximes tasques\nBerlusconi escriu la paraula 'dimissions' a les seves notes\nLa dimissió, esperada per una part molt important de la societat italiana i també pels mercats, s'ha començat a intuir un cop perduda la majoria al parlament. Però encara ha pres més força un cop feta la votació, quan un fotògraf ha pogut retratar el paper en el qual el primer ministre prenia notes. La fotografia ha causat impacte perquè entre les tasques que Berlusconi s'ha anotat per fer havia la paraula 'dimissions', a més de '8 traïdors', 'prendre nota', 'president de la república' i, finalment, 'una solució'. Vegeu l'anàlisi de la fotografia per la Repubblica, el Corriere della Sera, la Stampa, l'Unità i el Fatto Quotidiano.\nEls diputats dels partits de govern que no han votat i que Berlusconi considera traïdors són Roberto Antonione, Fabio Fava, Gennaro Malgieri i Giustina Destro, del Partit de la Llibertat (Pdl), amb altres cinc diputats del grup mixt que sempre voten a favor Berlusconi: Calogero Mannino, Giancarlo Pittelli, Luciano Sardelli, Francesco Stagno D'Alcontres i Santo Versace. Tampoc no han votat Alfonso Papa, del Pdl, per arrest domiciliari, i Francesco Stradella, tambin del Pdl, s'ha bstingut prement el botó de l'abstenció.\nVÍDEO: Reacció de Berlusconi a la votació\nÀUDIO: Declaracions de Berlusconi\nTwitter: #Berlusconi, #elezioni, #Bersani, #Napolitano, #laresadeiconti\nOpinió Contundent: Maria Folch: 'La política del govern italià ha estat suïcida'