Font del Cristall - Fonts de Viladrau\nCoordenades de la font: 41º49’52”N – 2º22’38” E\nLa Font del Cristall és a 90 minuts a peu de la Plaça Major, a la vessant nord del Matagalls, inici del Sot que porta el seu nom. Passat l’Arimany, hem d’anar recta cap a la masia del Pujol de Muntanya.\nMes enllà del Pujol de Muntanya cal seguir un camí planer que ens porta primer a la Martinera, un camp amb unes magnífiques vistes a Viladrau, i després al pla del Gorg, a 942m d’altitud. Pocs metres mes enllà hem de baixar durant 3 minuts per un corriol que trenca a la dreta i trobarem la font. Estem just a sota del Puig Merlí (1092m). Des del Pujol de Muntanya fins la font sols hi ha un quart d’hora.\nLa Font del Cristall té un únic broc molt arran de terra, per sobre d’un pedrís de pedres que a la vegada que contenen les terres serveix de banc. Per sobre d’aquest pedraplè hi ha un pedró amb el nom de la font i la data de la seva inauguració per part dels Amics del Montseny.\nAl pedró de la font hi ha aquesta poesia de Marià Manent:\nFont patrocinada pels senyors Castella-Pujol l’any 1990, i dedicada a Marià Manent (1898-1989); editor, escriptor, traductor i crític poètic, va escriure gran part de la seva obra a Viladrau. Va rebre el premi “La lletra d’Or” al 1967 i el “Josep Pla” al 1974.\nPodeu gaudir d’una ruta de 13,2 km. que permet beure de fins 12 fonts diferents: Cristall, Mirall del Pujol, Corral, Comulada, Rupitosa, Avet Blau, Xiri, Generosa, Amistat, Camí de la Noguera, Vells Amics i Vell Castanyer. Podeu trobar la ressenya d’aquesta ruta al capítol 11 del llibre “El paradís del Montseny. Les fonts de Viladrau”.\nEl dia de la inauguració, el 9 de juliol de 1990, fou beneïda pel rector de Viladrau, i presentada pel senyor Salvador Millet i Bel (Amics del Montseny). El poeta Ernest Torras feu aquesta recitació:\nUna almosta d’aigua neta\nes fa viva al Matagalls...\nquan de cara al sol s’enceta\nbrollen himnes de Poeta\ndels esclats dels seus cristalls


1982 Manifestació contra la LOAPA a Barcelona\n1982 Manifestació contra la LOAPA a Barcelona; el bloc independentista es feia present amb un discurs d'oposició al marc autonòmic\n14/03/1982\tTal dia com avui\nAquesta manifestació contra la LOAPA va ser convocada per la Crida a la Solidaritat, el 14 de març de 1982, i va aplegar a més de 350.000 persones, moblització a la qual el PSC no hi va participar.\nLa Crida a la Solidaritat havia aglutinat al seu entorn tot l'arc parlamentari català en defensa de la llengua, la cultura i la nació catalanes, però en les mobilitzacions contra la LOAPA el PSC va quedar autoexclòs. Per aquesta raó, la Crida a la Solidaritat va publicar la llista dels diputats catalans del PSC que van votar a favor de l'esmentada llei. A partir d'aquell moment els partits van vigilar de més a prop les actuacions de la Crida. CDC va començar a desmarcar-se d'alguns eslògans massa radicals i entitats afins a CiU van seguir el mateix camí.\nEn aquesta manifestació del 14 de març, el bloc independentista anava presidit per una pancarta única amb el lema Independència. Quatre dies més tard, la policia va detenir sis militants d'IPC, sota l'acusació de ser els portadors de la pancarta independentista a la manifestació anti-LOAPA, fet que el jutge va qualificar de delicte de rebel·lió. Els detinguts, Carles Castellanos i Ramon Pelegrí van ingressar a les presó de la Model i, Blanca i Eva Serra, Teresa Lecha i Mait Carrasco a presó la Trinitat de Barcelona. A l'entorn d'aquestes detencions es va desenvolupar una campanya sota l'eslògan "Jo també hi era".\nPer a l'independentisme, es tractava de deixar-se de lamentacions que no conduïen enlloc i aplegar-se en organitzacions pròpies que no dividissin la totalitat de la nació. Calia reforçar una línia de lluita de ruptura amb l'Estat, ja que l'objectiu independentista no era apuntalar, modernitzar o regenerar l'estat. Això volia dir una línia de lluita per l'anul·lació de les lleis d'excepció repressives, per la retirada de les forces d'ocupació, per l'anul·lació de totes les lleis que s'oposin a l'exercici de la sobirania nacional, per la dissolució de les divisions provincials i regionals, per la retirada dels plans de reestructuració econòmica i del Pla Energètic, per la paralització dels òrgans de l'administració central, per la llibertat de tots els lluitadors i exiliats que un tal procés de lluita pot comportar. Els independentistes no podien admetre que Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), Esquerra Unida del País Valencià (EUPV) i Nacionalistes d'Esquerra (NE) manifestessin l'argument d'anticonstitucionalitat en relació amb la LOAPA perquè en el seu dia havien rebutjat la Constitució. Per aquesta raó consideraven que els antiloapistes i els loapistes acabarien trobant-se i compartint lloances comunes a l'autonomia amb la qual cosa estaven subratllant que la lluita antiloapa en realitat tenia un elevat component de pura campanya propagandística electoral.


Inscripció al congrés – València Ciutat Amable\nVols inscriure’t? Que bé! 🙂\nJa tenim preparat un aperitiu (i primer plat) del programa del congrés. Ho pots consultar a l’apartat del web destinat al programa. I tenim gairebé acabat un formulari perquè puguis preparar la teva itinerari, ens falta només poder confirmar els noms de les persones en les diferents taules de debat i tallers (ens queden molt poquetes ja per tancar;)). T’ho enviarem per correu electrònic i informarem per la web perquè estiguis informada.\nQuant als allotjaments, si fos el cas en que necessitis, ja tens informació molt completa en el subapartat de la guia del web corresponent. Consulta-la i benefícate dels descomptes que hem aconseguit per a les congressistes.\nSi necessites llogar una bicicleta per als dies del congrés (pots respondre en el formulari per portar un recompte genèric), pots gestionar la reserva a través dels locals que ens han ofert una col·laboració amb un descompte molt important. Visita aquest apartat de la web i reserva el teu bicicleta abans que s’esgotin.\nTambé pots beneficiar de l’acord a què hem arribat amb JCDecaux aquí a València, que gestiona el servei de bicicleta pública. Si vols que et reservem una per a aquests dies, indica-ho responent al correu que t’arribarà després de la inscripció.\nI quant em costarà la inscripció? El preu d’aquesta inscripció és de 50 €. Si ets sòcia d’un dels grups de ConBici, sòcia personal de ConBici o de la FPCUB (has d’indicar en el formulari i després enviarem informe als grups per confirmar), el preu de la teva inscripció és de 35 €.\nAtenció! Fes-te una foto amb la teva bici i puja-a les xarxes socials amb el hashtag #VlcCiutatAmable i el teu preu d’inscripció al congrés tindrà també la tarifa reduïda de 35 € en lloc dels 50 €. (Envia’ns després un correu a hola@valenciaciutatamable.org perquè relacionem la teva inscripció amb la publicació, porfi 😉 )\nUn cop omplis i enviïs el formulari rebràs un correu amb tota la informació necessària per tancar la inscripció. Si us plau, si aquest correu no entra a la teva safata d’entrada, revisa la carpeta de correu brossa. Gràcies!


Els antibiòtics | Blog de salut infantil\nLa seva eficàcia i seguretat els ha fet molt populars i, per això, en moltes ocasions s’utilitzen de forma inadequada. És cert que són una excel·lent arma terapèutica però, mal utilitzats, comporten conseqüències negatives, tant per a la salut individual com per a la salut pública. La seva utilització inadequada facilita que els bacteris puguin desenvolupar resistències.\nDe vegades, popularment es creu que una infecció no es cura fins que no es pren un tractament antibiòtic. Tant els bacteris com els virus poden produir infeccions, però els antibiòtics només funcionen contra les infeccions causades per alguns bacteris.\nAtès que la gran majoria dels quadres infecciosos en edat pediàtrica són vírics i els antibiòtics no combaten les infeccions causades per virus, no caldria, en principi, administrar-los en quadres vírics com refredats, grip, la majoria de les causes de tos i bronquitis, bronquiolitis i algunes faringoamigdalitis.\nQuè és un antibiòtic?\nUn antibiòtic és una substància química que mata als bacteris o fa que aquestes deixin de créixer. Així doncs, els antibiòtics exclusivament afectaran als bacteris però no actuaran contra els virus. En els menors de 3 anys més del 80 % de les infeccions són víriques i no requereixen antibiòtics. En els menors de 5 anys el percentatge és similar i és a partir d’aquesta edat, l’edat escolar, on l’ús d’antibiòtics pot ser més necessari.\nCom actuen els antibiòtics?\nEls antibiòtics poden agredir al bacteri per diferents mecanismes: uns destrueixen la membrana que envolta al bacteri i fan que d’aquesta manera exploti (penicil·lines com l’ amoxicilina); uns altres interfereixen en la síntesi de proteïna dels processos del mateix bacteri (macròlids com l’azitromicina) i uns altres impedeixen la seva replicació (quinolones) i el seu creixement. Per aquests motius, els antibiòtics només són útils contra els bacteris, ja que actuen en llocs específics que solament ells tenen (com la membrana) o interfereixen en mecanismes interns propis dels bacteris; de la mateixa manera, els antivirals només són útils en determinats virus.\nLa resistència antibiòtica és la capacitat d’un germen per a resistir els efectes d’un antibiòtic. Així doncs, no som les persones les que ens fem resistents als antibiòtics, sinó els bacteris.\nL’ús d’un antibiòtic en una infecció produïda per germens poc o gens sensibles a aquell antibiòtic pot provocar un agreujament del procés patològic, al seleccionar justament els microorganismes més perillosos. Igualment, quan s’usen en dosis o vies d’administració inadequades, les concentracions de l’antibiòtic poden no ser suficients per a provocar la destrucció del microorganisme, facilitant que aquest pugui desenvolupar mecanismes bioquímics per a evitar l’atac de l’antibiòtic o, fins i tot, destruir-lo. Tanmateix, en els bacteris poden aparèixer, de forma casual, certs canvis en els seus gens (mutacions) que disminueixen o eliminen l’eficàcia dels antibiòtics.\nEl problema és que, un cop s’han produït, transmeten aquesta capacitat als seus descendents. Tanmateix, poden traspassar aquesta informació als bacteris que estiguin més propers. Per sort, també hi ha resistències transitòries; aquestes desapareixen amb el temps.\nPer tot això és fonamental només usar els antibiòtics quan és necessari i en la dosi i durada que se’ns indica i no fer ús dels mateixos en processos vírics o sense indicació mèdica.\nPer què ocasionen efectes secundaris?\nIgual que tots els fàrmacs, els antibiòtics poden produir efectes secundaris; entre els més comuns destaquen els abdominals com a diarrees, vòmits o dolor abdominal. És important no suspendre’ls mai sense consultar amb el metge. En cas que els efectes secundaris siguin molt intensos sempre hi ha l’opció d’un altre antibiòtic. Fins a la data no està demostrat que la ingesta de probiòtics o iogurts conjuntament amb els antibiòtics disminueixi l’aparició d’aquests efectes secundaris.\nDes de fa diversos anys, el dia 18 de novembre ha quedat instaurat com el Dia Europeu per a l’ús prudent dels antibiòtics. A l’enllaç que us deixem a continuació podreu trobar valuosa informació sobre l’ús adequat i prudent d’aquests fàrmacs.\nportalfarma.com. Organización Farmacéutica Colegial\nL'entrada va ser publicada el Recomanacions pels pares i etiquetada Antibiòtics, Consells, Febre, Grip, Refredat per pediatrialtpenedes. Guarda l'enllaç permanent.


La botiga en línia de Intex a Waveinn\nIntex a waveinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de botiga-nautica-pesca. I el millor de tot és que et portem el material de botiga-nautica-pesca que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Intex s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a waveinn. Com a distribuïdor autoritzat de Intex tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Intex de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a waveinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de waveinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


La companyia de Barcelona, nascuda en plena crisi, ja acumula 20.000 usuaris\nper Carla de Puig 16 de juliol de 2013 20:56\nAquest mes de juliol, fa dos anys que Social Car va llançar un servei pioner tant a nivell de Catalunya com de l'estat: el lloguer de vehicles entre particulars. Des de llavors han aconseguit 20.000 usuaris, entre conductors sense cotxe i propietaris que cedeixen el seu vehicle per hores o dies. En un moment en què les iniciatives de consum col·laborartiu es posicionen com a un nou model, Social Car s'ha fet un lloc al mercat oferint "el lloguer més complet al millor preu".\nL'empresa, amb seu a Barcelona, es defineix com un operador de lloguer de cotxes entre particulars. Intermedien entre propietaris de vehicles i conductors a través d'una plataforma online que permet fer la gestió d'aquest servei en la seva totalitat.\nBuscar la parella\nEls dos perfils d'usuaris de Social Car tenen de mitjana uns 35 anys. D'una banda, hi ha els propietaris que tenen vehicles en desús o que busquen treure alguna rendibilitat econòmica de ser propietaris d'un cotxe. I de l'altra, els conductors que no tenen un vehicle però que en algun moment determinat poden tenir la necessitat de disposar d'un mitjà de transport.\nAmb la crisi, el servei ja s'ha popularitzat també entre empreses que prefereixen prescindir del rènting de vehicles i opten per llogar directament els vehicles que els seus treballadors ja tenen en propietat.\nSocial Car ofereix vehicles a arreu de l'Estat tant en grans capitals com en ciutats més petites, tal i com explica la cofundadora de l'empresa, Mar Alarcón. "A diferència d'altres empreses de lloguer, la nostra flota de vehicles és de particulars", afegeix. Alguns dels requisits dels usuaris són tenir un any de carnet, no haver perdut més de 6 punts i que els vehicles a disposició estiguin en bones condicions. El funcionament no sembla complicat: "És com un carret de la compra. Esculls els vehicles que t'interessen i el primer propietari que accepta que està disponible és el vehicle amb el qual et quedes".\nEl servei s'ofereix per a un mínim d'una hora i un màxim que pot arribar a ser de mesos. I de vehicles, exceptuant motocicletes, n'hi ha de tot tipus: cotxes senzills, de gamma alta, furgonetes, vehicles adaptats per a persones amb discapacitat i fins i tot autocaravanes. Tots disposen d'una assegurança que cobreix tant l'ús particular com el lloguer, encara que fins ara les incidències registrades són molt puntuals. "Un propietari recupera el cost de tenir un vehicle en propietat i un conductor pot disposar d'un vehicle a bon preu i a prop quan ho necessita", comenta Alarcón.\nSocial Car, que comparteix essència i oficina amb Social Energy, va néixer el juliol del 2011 amb 4 persones a la plantilla i amb Mar Alarcón al capdavant, cofundadora de l'empresa al costat de la seva parella. "Venim del món de la sostenibilitat, ens motiva optimitzar recursos, estudiar nous models", explica. Després de tenir diverses idees i d'estudiar casos d'arreu del món van optar per aquest sistema. Inversament al que ha passat a molts negocis, la crisi ha ajudat a engegar-lo. "Fa cinc anys això no hagués funcionat. La gent tenia accés al crèdit per comprar-se un cotxe", diu Alarcón, que matisa que "la motivació econòmica no és l'única atracció del servei".\nSocial Car encaixa amb el perfil d'empresa que fomenta el consum col·laboratiu, que es tracta d'una pràctica que s'ha fet tota la vida –compartir i intercanviar- però, que amb la conjuntura econòmica i social i les noves maneres de relacionar-se sorgides d'internet ha agafat una altra dimensió. "La crisi ha suposat un canvi de mentalitat i els usuaris busquen aportar el seu granet de sorra a la societat, a optimitzar recursos, a ajudar a la gent". També hi ha contribuït internet i l'ús de les xarxes socials, amb les quals s'amplia el cercle de contactes i de relacions. "Si amb les xarxes socials compartim el nostre estat d'ànim, perquè no compartim el cotxe?", es pregunta Alarcón.\nLlicenciada en dret, amb estudis superiors en el sector dels negocis i mare de dos fills –amb un tercer en camí– fa dos anys que lidera aquest projecte sense, fins ara, haver-se topat amb cap obstacle pel fet de ser dona. Al contrari. "Les dones emprenedores van buscadíssimes", exclama.\nDurant aquest període, Social Car ha doblat el personal i les previsions per aquest 2013 són les de tancar amb una facturació d'un milió d'euros. Les perspectives de futur? "Seguir creixent en activitat i en facturació", apunta Alarcón a qui li agradaria que aquest servei es convertís en una "eina quotidiana" dels ciutadans. Sobre la taula tenen l'interès d'inversors i d'altres empreses del sector, així com l'horitzó d'exportar el servei a altres països. Però això ja arribarà. "Aquí hi ha molt feina a fer encara", assegura.


Ple de Constitució de l'Ajuntament - 13/06/2015 - HORTA DE SANT JOAN Ple de Constitució de l'Ajuntament - 13/06/2015 - HORTA DE SANT JOAN\nHome » Actes de Plens 2015 » Ple de Constitució de l’Ajuntament – 13/06/2015\nPle de Constitució de l’Ajuntament – 13/06/2015\nPosted by anna on oct. 7, 2015 in Actes de Plens 2015 |\nCÒPIA CERTIFICADA DE L’ACTA DE LA SESSIÓ EXTRAORDINÀRIA DEL PLE DE L’AJUNTAMENT D’HORTA DE SANT JOAN CELEBRADA EL TRETZE DE JUNY DE DOS MIL QUINZE\nA Horta de Sant Joan, tretze de juny de dos mil quinze, essent les 12:30 hores, prèvia l’oportuna convocatòria, es reuneixen a la Casa Consistorial i en la seva Sala de Sessions els senyors que tot seguit es relacionen a l’objecte de celebrar la sessió extraordinària del Ple a que han estat convocats.\nSessió núm.: 08/15\nComprovació de credencials dels regidors i regidores electes.\nPromesa o jurament dels regidors i regidores i declaració de constitució de la corporació.\nElecció de l’alcalde o alcaldessa.\nJurament o promesa de l’alcalde o alcaldessa electe i presa de possessió del seu càrrec.\nDonar compte per part de la secretària interventora, de les existències dels valors dipositats, de llurs justificants i posar a disposició l’inventari municipal de béns de la corporació.\nActe de cloenda de la sessió.\nCONSTITUCIÓ DE LA MESA D’EDAT\nA requeriment del secretari de la corporació, es constitueix la mesa d’edat d’acord amb el que disposen els art. 37.2 del Reial decret 2568/1986, de 28 de novembre, pel qual s’aprova el Reglament d’organització, funcionament i règim jurídic de les entitats locals, i 195 de la Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general. La mesa queda integrada pel regidor de més edat, Sr. José Sabaté Capafons, que actuarà com a president, i la de menor edat, Sra. Rosanna Rel Aguilar, que actuarà com a vocal. Com a secretària, hi actuarà la de la corporació, Sra. Elvira Alonso Clúa.\nCOMPROVACIÓ DE CREDENCIALS DELS REGIDORS I REGIDORES ELECTES\nA continuació, la Mesa comprova les credencials dels regidors i de les regidores electes, d’acord amb les certificacions trameses per la Junta Electoral de Zona a l’Ajuntament i, amb aquest fi, es procedeix a cridar-los per ordre alfabètic.\nPROMESA O JURAMENT DELS REGIDORS I REGIDORES I DECLARACIÓ DE CONSTITUCIÓ DE LA CORPORACIÓ\nLa secretària nomena per ordre alfabètic els membres de la corporació perquè, de conformitat amb el Reial decret 707/1979, de 5 d’abril, regulador de la fórmula per a la presa de possessió de càrrecs o funcions públiques, prenguin possessió del seu càrrec.\nEls regidors i les regidores, preguntats per ordre alfabètic, responen amb la fòrmula “Sí” a la pregunta següent:\n“Jureu o prometeu per la vostra consciència i honor complir fidelment les obligacions del càrrec de regidor/a de l’Ajuntament d’Horta de Sant Joan amb lleialtat al Rei, i guardar i fer guardar la Constitució i l’Estatut d’Autonomia de Catalunya?”.\nFinalment, els membres de la mesa juren o prometen el càrrec, començant pel de menys edat.\nEl president de la mesa, el Sr. José Sabaté Capafons declara constituïda la corporació.\nELECCIÓ DE L’ALCALDE O ALCALDESSA\nEs procedeix a l’elecció de l’alcalde o alcaldessa en la forma en què assenyala l’art. 196 de la Llei orgànica del règim electoral general.\nEl president de la mesa pregunta als membres de la corporació que encapçalen les corresponents llistes quins es presenten com a candidats i candidates a l’Alcaldia i es presenta com a candidat el Sr. Joaquim Ferràs Prats del grup CiU.\nA continuació, s’efectua la votació, per ordre alfabètic dels membres de la corporació. Resulta escollit alcalde el regidor Sr. Joaquim Ferràs Prats per cinc (5) vots a favor dels regidors Joaquim Ferràs Prats, Rosanna Rel Aguilar, Jordi Antolí Andreu, Ricard Joan Grau Rallo i Jordi Badia Guimerà, tres (3) abstencions dels regidors Soraia Roig Segura, Jordi Martín Cuello i José Sabaté Capafons i un (1) vot en contra del Sr. José Antolí Badia.\nJURAMENT O PROMESA DE L’ALCALDE O ALCALDESSA ELECTE I PRESA DE POSSESSIÓ DEL SEU CÀRREC\nA continuació, el president de la mesa d’edat llegeix a l’alcalde electe la fórmula establerta al Reial decret 707/1979, de 5 d’abril, regulador de la fórmula per a la presa de possessió de càrrecs o funcions públiques. L’alcalde respon afirmativament.\nUn cop fet el jurament o promesa, la mesa d’edat cedeix el seu lloc a l’alcalde, qui dóna la paraula a cada cap de llista per si desitgen explicar el sentit del seu vot.\nEl Sr. José Antolí Badia exposa que en aquestes últimes eleccions el poble ha decidit democràticament la formació de l’Ajuntament, el sentit del seu vot en contra a la investidura a l’alcalde és perquè en aquests anys s’ha sentit “acosat personalment”, fa constar que no té res contra l’alcalde entrant.\nAquests anys s’ha fet tot el que s’ha pogut i s’ha intentat treballar pel poble, ara toca estar a l’oposició però estén la mà a l’alcalde pel que convingui i si els pot ajudar allí estarà.\nA continuació és el torn de la Sra. Soraia Roig Segura que fa el següent discurs:\n“Bon dia a totes i a tots, alcalde, regidora i regidors, i ortencs i ortenques que ens acompanyeu en aquest acte. Abans de res volem felicitar públicament la llista més votada a Orta el 24 de maig, el grup de CiU, i el senyor Joaquim Ferràs per la seva nova elecció com a alcalde d’Orta.\nCom a portaveu de Més Orta vull agrair públicament el compromís de les persones que han format part de la candidatura així com el suport de les 154 persones que han confiat en nosaltres. Els dos regidors a l’ajuntament i tot el grup actuarem fermament des dels principals compromisos del nostre programa per estar a l’altura de la confiança rebuda.\nExpressem alhora la nostra voluntat de col·laborar amb la resta de grups municipals en aquells temes bàsics per mantenir Orta com a poble viu, obert i participatiu.\nCercarem sumar complicitats principalment sobre els temes següents:\n– El model de poble i qualitat de vida.\n– Austeritat i rigor econòmics per garantir la prestació de serveis municipals.\n– Mesures clares de transparència i d’instruments reals de democràcia participativa per a la gestió municipal.\n– Ple suport i foment de la cultura popular i nacional, comptant amb la potent xarxa d’associacions del poble, i amb projecció de Països Catalans.\n– Fer junts el camí que ens portarà a fer de Catalunya un estat lliure i independent.\nEn aquests punts trobareu en Més Orta – Acord Municipal la nostra col·laboració, empenta i suport, i en tots aquells que se separin d’aquest marc hi trobareu la nostra crítica, denúncia i control rigorosos.\nNo vull acabar la meva intervenció sense agrair públicament l’esforç, feina i dedicació de tot el grup. Entre tots sumarem esforços, sumarem il·lusions i idees per treballar en un model de poble i un model de país en llibertat. I alhora, també volem desitjar a la totalitat de regidores i regidors que conformem l’Ajuntament d’Orta en aquest mandat, molta sort, i sobretot rigor i encerts per afrontar els importants reptes que tenim com a poble i país els propers 4 anys.\nLa secretària-interventora de la corporació donen compte de l’estat de tresoreria amb la presentació i explicació dels certificats dels extractes bancaris i de l’estat de conciliació de saldos. També es posa a disposició l’Inventari de béns de la corporació.\nACTE DE CLOENDA DE LA SESSIÓ\nPer part del recent escollit Alcalde es procedeix a formular el següent discurs d’investidura:\n“Ha arribat el moment de la veritat, hem estat escollits democràticament i hem de posar en pràctica allò que hem fet constar als nostres programes. No m’agrada parlar de promeses, perquè les promeses a vegades són poc creïbles o no són realitzables per una sèrie de circumstàncies. M’agrada més parlar de compromisos. Compromís per tirar endavant els projectes, compromís per treballar pel poble, compromís per ajudar en el dia a dia als nostres veïns i veïnes, compromís per a que les paraules no siguin sol això, paraules, sinó fets.\nSi aconseguim ser coherents amb el que prediquem tindrem credibilitat i la credibilitat l’assolirem si posem en pràctica els compromisos que com a grup de CiU hem posat en el nostre programa i a més si som capaços de mantenir els valors que ens hem compromès a seguir: Honestedat, transparència i responsabilitat.\nLa primera premissa de l’ajuntament i dels que hi estem al front ha de ser voluntat de servei. Se suposa que estem aquí per facilitar la vida dels habitants i per ajudar a millorar aspectes generals i també concrets del nostre poble.\nEls ajuntaments som l’administració més propera i sovint els que hem de donar la cara davant dels problemes que van sorgint. Alguns problemes són competència nostra, altres no, però com som el primer contacte amb els veïns, a vegades hem de gestionar aspectes que no ens competen o com a mínim hem d’orientar i informar on s’ha d’acudir per resoldre el problema.\nSempre he pensat que el paper dels ajuntaments és complex per variat. Les administracions que estan pel damunt, Generalitat, Diputació, Govern Central, s’especialitzen en temes més concrets i s’organitzen en departaments, organismes o diverses oficines territorials. En canvi en els ajuntaments recauen tots els temes i totes les àrees. Cada terme municipal és com un país en petit on conflueixen activitats i hi passen un munt de coses que afecten als seus habitants. Evidentment no tenim totes les competències i recursos, per això crec justa las reivindicació que sempre es fa des del món local de que ens calen més eines, més recursos econòmics i més ajuda de les administracions superiors per a poder servir correctament als nostres veïns i veïnes.\nL’experiència d’estar uns anys a un ajuntament és normalment enriquidora per a tots els que hi passem. Sempre he cregut que és bo que hi hagi renovació de regidors a l’ajuntament, per a que la major part possible de gent pugui viure aquesta experiència. El que aprenem i la visió del poble canvia normalment per a bé. Tenim una democràcia relativament jove i és important l’aprenentatge democràtic, per què adquirir hàbits democràtics és també una labor de generacions. Sobretot quan ens ha tocat conviure amb generacions anteriors, acostumades històricament a règims autoritaris que han generat poca cultura democràtica i participativa.\nPer això hem de posar ènfasi en que les coses es poden fer millor. Hi ha marge per a millorar. Hem de procurar una altra forma de fer política més participativa, més respectuosa amb l’adversari polític, mirant de defugir les qüestions personals. Crec que és important i ens haurem d’esforçar, en buscar consensos per fer les actuacions importants entre tots. És el que podem anomenar projectes de poble. Si aconseguim tirar endavant i fer viable qualsevol dels projectes importants que portem al programa, hem d’intentar que sigui el projecte de tots, no sol el projecte d’un grup polític determinat o de un alcalde determinat. I això s’aconsegueix amb diàleg, buscant el consens, però també hi ha d’haver la voluntat de trobar-lo per totes les parts.\nVivim cada vegada en un món més globalitzat. A Orta sempre hem estat geogràficament una mica lluny de tot arreu. A pesar que els darrers anys les comunicacions per carretera han millorat, continuem estant lluny igualment, però amb el salt tecnològic i digital que possibiliten les xarxes de comunicacions de telefonia, les noves aplicacions i internet, fan que estiguem en les mateixes condicions que a qualsevol altre lloc del món. Amb un clic de l’ordinador som igual d’accessibles a Orta que a Barcelona, Madrid, Londres o Nova York. I aquest escurçament de distàncies virtual i real, fa que cada vegada visquem menys aïllats i més connectats amb tot el món.\nDic això perquè encara que el nostre camp d’acció és el nostre poble, i sobretot ens interessa el que podem fer aquí, no hem de viure com fa no massa anys o com segles enrere. Estem al segle XXI i ens hem d’obrir, participar i projectar-nos al món que ens envolta.\nEn aquests moments a Catalunya estem fent història. Estan passant coses que marcaran el nostre futur, esperem que per a bé, i vivim en directe els aconteixements que passen a cada instant. A Orta també volem ser partícips d’aquest moment històric.\nFa uns mesos hi va haver un acte molt simbòlic a Barcelona. El 4 d’octubre de 2014, 800 alcaldes i alcaldesses, representant la gran majoria de municipis de Catalunya van acudir a l’ajuntament de Barcelona, van travessar la plaça de Sant Jaume i van entrar al Palau de la Generalitat per donar suport al president de Catalunya en el procés democràtic cívic i pacífic que vivim i que ens ha de portar cap a la llibertat de Catalunya. Hi havia ajuntaments de tots colors i tendències polítiques, però el nostre no estava representat. No hi havia ningú en representació d’Orta. I això no pot passar, no ha de tornar a passar. A Orta no volem perdre el tren de la història i no permetrem que torni succeir.\nEn aquell acte, els alcaldes i alcaldesses van aixecar la vara del seu poble en suport al dret a decidir de Catalunya. Va ser una de les imatges més boniques i unitàries que pot viure el món local. En part per això he volgut recuperar la tradició d’ostentar la vara d’alcalde, que és normal en la majoria de municipis.\nPotser la vara d’alcalde ens porta a Orta records tristos de fets com els “successos d’Orta”, que els nostres iaios ens explicaven perquè ho havien viscut o ho havien sentit contar als seus pares, quan el 1919, en una revolta de veïns a causa dels abusos que entenien que venien de l’ajuntament, el secretari va haver de fugir i a l’alcalde li van partir la vara pel cap. Afortunadament els temps han canviat, espero arribar a la propera legislatura l’any 2019 i poder celebrar que fa cent anys que a Orta a cap alcalde se li parteix la vara pel cap.\nLa vara és únicament un símbol d’autoritat, que no d’autoritarisme, i en democràcia és el poble qui s’encarrega de decidir qui l’administra.\nEn aquest discurs us he parlat de coses que considero importants per a fer avançar i millorar la nostra societat. Us he parlat compromís, de credibilitat, d’honestedat, de transparència, de responsabilitat, de competència, de voluntat de servei, d’hàbits democràtics, de participació, de respecte, de consens, de projectar-nos al món i us he parlat de llibertat. Tan de bo que ho encertem. Ara ha arribat el moment de treballar per Orta i de fer realitat els nostres somnis i anhels. Visca Orta i visca Catalunya!\nRecordatori primers actes oficials.\nDiumenge de Corpus. Assistència de l’ajuntament als actes eclesiàstics. (no hi ha temps d’avisar als regidors)\nDimarts, 16, a les 18,30h de la tarda rebuda al saló de plens al director del Museu Picasso de París. (comunicació als regidors demà)”\nI no havent-hi cap altre assumpte a tractar es dóna per part de l’alcaldia finalitzada la sessió, essent les 13.05 hores del mateix dia, del contingut de la qual estenc la present acta i dono fe.


Anatomia d'un comportament no gaire normal\nExcompanys i tècnics de Pepe analitzen el jugador portuguès\n260x366 Pepe lluitant amb Messi. / GONZÁLEZ CEBRIÁN / EFE Pepe lluitant amb Messi. / GONZÁLEZ CEBRIÁN / EFE\nManuel Cajuda va entrenar Pepe al Marítimo de Funchal el 2003. Després de veure per la televisió com aquell noi que havia vist arribar del Brasil sense fama trepitjava Messi, Cajuda va decidir defensar-lo: "Pepe és viril. El futbol és ple de situacions així entre els grans jugadors".\nPepe va viure al Brasil fins als 17 anys, quan va saltar al futbol portuguès i va iniciar una carrera que el portaria a nacionalitzar-se portuguès. El 2004, just l'estiu que Mourinho deixava el Porto, ell hi arribava. I el 2007 el Madrid pagava per contractar-lo 30 milions d'euros, una xifra que molta gent no va entendre per un jugador que des de llavors ha fet créixer la seva fama de ser violent amb accions com les puntades a Casquero, la trepitjada a Messi o una baralla amb Balboa durant un entrenament dels blancs.\n"És un jugador molt agressiu, molt. D'aquells que entenen que a dins del camp hi ha una llei i a fora una altra. A fora és agradable i a dins s'hi deixa la pell perquè sap que l'agressivitat i el físic són els seus punts forts", explica Hugo Leal, que va compartir vestidor amb ell. "No amagava la cama, anava a totes. D'aquells que saps que es guanyaran la vida perquè s'hi deixen la pell", recorda l'espanyol Pepín, company seu al Marítimo. De fet, l'origen de Pepe pot explicar moltes coses, ja que va créixer en una família pobre on el seu pare criava ocells per arribar a finals de mes, a Maceió (Brasil).\n"Impressiona la seva força. Era un noi fins i tot tímid, però a dins del camp és conscient que pot intimidar i ho fa", afegeix Víctor Fernández, que també el va entrenar al Porto. "Pepe sempre ha somiat a triomfar i ho dóna tot. De fet, dóna massa", conclou el tècnic sobre un jugador que no va entendre que tot no s'hi val per triomfar.


La Diada per la independència al Vallès Oriental inclourà una cadena humana - somSantFost\nLa Diada per la independència al Vallès Oriental inclourà una cadena humana\nEl proper 20 de juliol una caravana de cotxes sortirà de Mollet per participar a la jornada que es farà a la Garriga\nDiumenge, 14 de juliol de 2013 | 12:28h\nEls ajuntaments adherits a l’Associació de Municipis per la independència (AMI) i les assemblees locals de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) vallesanes celebraran el proper dissabte la Diada per la independència. A més d’activitats lúdiques i reivindicatives, també es farà una cadena humana com la que es pretén per la Diada de Catalunya. Una caravana de vehicles sortirà des de Mollet per arribar a la Garriga, on es desenvoluparà la jornada.\nDurant la jornada es farà un assaig de la Via Catalana cap a la Independència, la cadena humana que es vol dur a terme el proper 11 de setembre i que recorrerà la columna vertebral de Catalunya de nord a sud durant 400 quilòmetres, segons l’ANC. La cadena es farà a la Garriga a les 17.14 h.\nAl llarg de la tarda del dissabte hi haurà espectacles infantils i tradicionals, amb correfoc i gegants. A les 20 h es farà l'acte polític amb alcaldes de l'AMI i coordinadors de l'ANC, que presentaran la plataforma pel dret a decidir de la comarca. A continuació, hi haurà un sopar popular a base de botifarra i danses del món amb Passaltpas i concert amb tres bandes musicals.\nLa Diada per la independència al Vallès Oriental és la primera acció organitzada des de la comissió d'enllaç de l'ANC i els municipis adherits a l'AMI amb l'objectiu de promoure a la comarca activitats a favor de la independència de Catalunya.\nPer arribar-hi, s’ha organitzat una caravana de cotxes a Mollet, que també serà el punt de trobada d’altres assemblees del Baix Vallès. Les assembles territorials que ja han confirmat l'assistència per a la Caravana del Baix Vallès són les de Parets, Martorelles, Sant Fost i Granollers. La concentració serà a les 15.45 h a la zona de la benzinera de la zona comercial de la Riera Seca entre Caprabo i Decathlon i la sortida serà a les 16 h. Abans d'enfilar cap a la Garriga, la caravana de vehicles passarà pel centre de Mollet.


Actuacions de pavimentació a les rondes de Barcelona dos caps de setmana d'aquest estiu 2019 - Àrea metropolitana de Barcelona\nActuacions de pavimentació a les rondes de Barcelona dos c...\nActuacions de pavimentació a les rondes de Barcelona dos caps de setmana d'aquest estiu 2019\n17.07.19 | Tema: Rondes\nLa campanya de renovació de l'aglomerat d'enguany es realitzarà en dos caps de setmana de juliol i agost en diferents punts d'aquesta infraestructura viària de la metròpolis de Barcelona.\nCap de setmana del 19, 20 i 21 de juliol\nAquesta actuació consta de tres fases:\nEntre les 21.00 hores del divendres 19 de juliol i les 8.00 hores del dissabte 20 de juliol, es faran obres al ferm en el carril ràpid de la C-32, sentit Besòs, entre els punts quilomètrics 61+575 i 61+685 (tram comprès entre la sortida 13 i la incorporació 13). També es farà, i en el mateix horari, la renovació del ferm a la calçada lateral de la C-32 a l'alçada de la Diagonal, sentit Besòs, entre la sortida 11 (Diagonal) i la incorporació de la B-23 a la B-20 (ronda de Dalt).\nEn el tronc de la ronda sempre es disposarà d'un carril obert al trànsit i en el lateral de la C-32 es desviarà tota la circulació per la sortida 11 (Diagonal). També romandrà tancada la incorporació 12 (Esplugues), sentit Besòs, i el trànsit es desviarà pel carrer Laureà Miró, avinguda dels Països Catalans i la plaça de Josep Català i Soler per agafar el tram d'incorporació a la B-20/Diagonal.\nEntre la 1.00 de la matinada del dissabte 20 de juliol i les 12.00 hores del mateix dissabte, es realitzarà la renovació del paviment de la rotonda de Sant Ramon de Penyafort (Sant Adrià de Besòs). L'accés 25 a la ronda Litoral sentit Besòs quedarà tancat mentre durin les obres.\nEs tallarà el carrer de Sant Ramon de Penyafort a l'alçada del carrer d'Eduard Maristany. (1)\nEs tallarà l'accés a la rotonda de Sant Ramon de Penyafort des de la sortida 24 de la ronda Litoral, sentit Llobregat. (2)\nEs tallarà l'avinguda de Francesc Botey a l'alçada del carrer de la Pau. (3)\nEs tallarà el carrer de la Pau, sentit muntanya, a l'alçada de l'avinguda del Camp de la Bota. (4)\nEn tot moment els desviaments quedaran degudament senyalitzats.\nLínies d'autobusos afectades:\nLínia H-16. Finalitzarà la seva ruta a la plaça de Llevant i, per tant, quedaran anul·lades les dues últimes parades UPC-Campus Diagonal Besòs (ID de parada: 3479) i Sant Ramon de Penyafort-ronda Litoral (ID de parada: 3594).\nLínia V-33. Se'n modificarà la ruta a l'alçada del carrer Sant Ramon de Penyafort amb l'avinguda d'Eduard Maristany i, per tant, s'anul·laran les parades Sant Ramon de Penyafort-ronda Litoral (ID de parada: 3594) i Sant Ramon de Penyafort-Av. Eduard Maristany (ID de parada: 3595).\nEntre les 23.00 hores del dissabte 20 de juliol i les 10.00 hores del diumenge 21 de juliol, es realitzaran tasques de millora del ferm en els ramals procedents de la C-58 amb destinacions a la ronda de Dalt (B-20) i al sector de Sant Andreu Industrial/Maquinista, tots dos en l'àmbit del Nus de la Trinitat.\nTot el trànsit de la C-58 i la C-33 que vulgui accedir a la ronda de Dalt o al sector Sant Andreu Industrial/Maquinista es desviarà per la ronda Litoral, sentit Llobregat, fins a la sortida 30 (Bon Pastor) on farà el canvi de sentit (Plaça Monterrey) per accedir a la ronda de Dalt per la incorporació 30 o bé per dirigir-se a la Maquinista pel carrer de Potosí.\nCap de setmana del 17 i 18 d'agost\nEntre les 15.00 hores del dissabte 17 d'agost i les 15.00 hores del diumenge 18 d'agost, es farà la pavimentació de la B-20 (ronda de Dalt):\nEn sentit Besòs, entre els punts quilomètrics 6+800 i 7+530. Tram comprès entre la sortida 9 (Sarrià) i la incorporació 8 (Via Augusta). El trànsit es desviarà per la calçada lateral entre les rotondes de Can Caralleu i Bellesguard i s'incorporarà a la ronda en la incorporació 7. Mentre durin els obres, l'accés des de túnels de Vallvidrera a la ronda, sentit Besòs, estarà tancat i el trànsit es desviarà per la plaça de Borràs. La incorporació 8 des de la Via Augusta estarà totalment operativa.\nEn sentit Llobregat, entre els punts quilomètrics 8+157 i 6+800. Tram comprès entre la sortida 7 (Sant Gervasi) i la incorporació 9 (Sarrià). El trànsit es desviarà per la calçada lateral entre les rotondes de Bellesguard i Can Caralleu per accedir a la ronda en la incorporació 9 (Sarrià). Mentre durin els treballs, l'accés des de Túnels de Vallvidrera a la Ronda, sentit Llobregat, estarà tancat i el trànsit es desviarà per la plaça de Borràs.


Ja es poden adquirir les entrades per la mostra de teatre El Petit Format - Garrotxa Digital\nOlot - Publicada a les 11:40h\nComentaris tancats a Ja es poden adquirir les entrades per la mostra de teatre El Petit Format\nAvui s’han posat a la venda les entrades per la mostra de teatre El Petit Format, que després de l’èxit de la primera edició torna amb vuit companyies programades i dos espectacles gratuïts.\nDel 24 al 27 de novembre els espectacles teatrals de petit format tornaran a prendre el protagonisme a Olot. La companyia una càpsula de teatre tira endavant la segona edició de la Mostra Petit Format amb la voluntat d’aconseguir un vincle intimista entre l’espectador i l’artista en ambients i espais escènics reduïts de la ciutat. Enguany la mostra durarà quatre dies, un més que en la primera edició i s’hi podrà veure a vuit companyies i dos espectacles gratuïts. El cap de cartell és ‘Venus i Adonis’ amb Emma Vilarassau, Jordi Bosch i la música del violoncel•lista Lluís Claret que faran gaudir al públic de l’essència dels poemes i la passió del teatre.\nEl petit format també inclou propostes pels més menuts amb la companyia ‘Deparranda’ i els seus Contes d’un cove’ i, encara pensant en acostar el teatre als infants, repeteixen l’experiència a les escoles. Els nens i nenes de P3 dels centres educatius d’Olot i també de l’Escola Joan XXIII podran gaudir del conte d’en Patufet amb un espectacle d’ombres.\nAvui s’han posar a la venda les entrades per a tots els espectacles. Els preus oscil•len entre els 6 i els 15 euros i es poden adquirir a les taquilles del Teatre Principal d’Olot, a Can Trincheria i també a la pàgina web de El Petit format.\nMés de 800 persones van assistir al Guateque de Ràdio Sant Joan, on es va estrenar el nou espectacle de ‘Surti com Surti’\nMés de 800 persones van assistir a la onzena edició del Guateque de Ràdio Sant Joan. El pavelló d’esports del municipi es va omplir per acollir aquesta tradicional cita de Sant Joan les Fonts que enguany va servir per presentar el nou espectacle del grup…\nUn cotxe s’incendia al carrer Hospici d’Olot sense deixar ferits\nUn turisme s'ha incendiat aquest divendres al vespre al carrer Hospici d'Olot. Els serveis d'emergència han rebut l'avís al voltant de 2/4 de 9 del vespre. Per causes que es desconeixen, el cotxe de la marca Opel, que circulava per aquest carrer cèntric de…


NOUS SERVEIS D’APRENTIK PER ESCOLES! | APRENTIK\nNOUS SERVEIS D’APRENTIK PER ESCOL\nBorsa de Mestres i Servei d’Acompanyament\nCom sabeu, APRENTIK està formada per un equip d’enginyers i mestres que treballen colze a colze desenvolupant nombrosos projectes i fent-los arribar als alumnes de la manera més professional. És una prioritat per a nosaltres garantir que els formadors d’APRENTIK tinguin accés a més hores laborals relacionades amb l’educació alhora que ampliem els serveis que oferim als centres educatius.\nÉs per això, i sempre amb l’objectiu de seguir treballant amb i per l’educació, que aquest curs APRENTIK estrena aquests dos nous serveis: la Borsa de Mestres i el Servei d’Acompanyament.\nAmb aquests dos nous serveis APRENTIK pretén oferir una solució ràpida, efectiva i sense complicacions per a les escoles que necessitin un docent per a cobrir una substitució o bé un monitor (no necessàriament titulat), per acompanyar-los en una sortida o activitat que ho requereixi.\nPer una banda, amb la Borsa de Mestres, us convidem a recórrer a APRENTIK a la recerca de professionals per cobrir els llocs vacants d’educació infantil i primària que, de manera puntual, puguin aparèixer al vostre centre i que necessiteu cobrir de manera ràpida, eficient i sense masses gestions.\nPer l’altra, som conscients de la problemàtica que pot arribar a suposar per a les escoles complir amb les ratios d’acompanyants per alumnes quan s’organitzen sortides. És per això que APRENTIK posa a la vostra disposició, també en aquest cas, el Servei d’Acompanyament amb el qual us oferim mestres o estudiants (no necessàriament titulats) per acompanyar-vos en sortides o altres activitats que requereixin d’aquesta figura i així facilitar-vos la recerca de voluntaris o altres mestres que podria suposar haver de realitzar canvis d’agenda o redistribució de tasques.\nVoleu saber-ne més? Poseu-vos en contacte amb nosaltres a través de [email protected] o bé del 93 812 54 35 i us explicarem el servei amb més detall.\nacompanyament, APRENTIK, borsa de mestres, escoles, formació, mestres, robòtica


Constituïdes el passat mes de setembre ens atenen Meritxell Alemañ i Gregori, Javi Román Micó, Rafa Coloma Francés i Rocío Payá Gil en la seu del Partit Socialista a Biar, situada a l’avinguda del País Valencià.\nQuan es constitueix l’Agrupació de Joventuts Socialistes?\nRafa: El 21 de setembre ens vam reunir al local del PSOE de Biar amb la presència de la secretària comarcal, Lorena Pedrero, vam fer una xicoteta reunió, vam parlar i vam firmar els documents pertinents.\nAmb quins objectius es constitueixen les Joventuts Socialistes?\nMeritxell: La nostra intenció es fer campanyes com per exemple a principi de curs amb la recollida de material escolar, en col·laboració amb altres associacions del poble, com ara Creu Roja, en Nadal amb la recollida de joguets, quan arriben festes realitzar campanyes de prevenció de malalties de transmissió sexual, la nostra intenció és fer una labor més social que altra cosa.\nR: Donar resposta a les inquietuds que puga tindre la gent jove també, si mirem hi ha activitats que ja s’estan portant a terme per part de Creu Roja, però si nosaltres podem posar el nostre granet d’arena recolzant i que eixes campanyes arriben a més gent als pobles de la Vall de Biar, aplicar estes dinàmiques a la resta de municipis també.\nTeniu ja alguna activitat prevista?\nM: Encara està per concretar però poc a poc anirem treballant.\nR: Tenim una convivència pròximament a Petrer a nivell intern, però de cara als pobles de la Vall de Biar de moment estem donant forma a les nostres propostes.\nTeniu contacte o esteu federats/des amb altres Joventuts Socialistes del nostre entorn geogràfic?\nM: Com ha dit Rafa en la convivència que hi ha prevista a Petrer ens juntarem amb les agrupacions socialistes de l’Alt i Mitjà Vinalopó.\nR: Tenim un contacte més pròxim amb les Joventuts d’Elda, ja que ens van ajudar a constituir-nos ací.\nEl mes de setembre passat es constituïren les JJSS de la Vall de Biar\nSabeu que després de quatre eleccions generals en quatre anys hi ha un distanciament d’una part de la societat amb la vida política, tot i això vosaltres sou joves i participeu activament en una formació política, quines raons vos porten a fer-ho?\nJavi: Pensem que la política és una part fonamental de la societat, i moltíssims assumptes de la nostra vida diària, encara que no ens donem compte, es decideixen en la política, i especialment en la gent jove ha d’implicar-se, entenem que no a tot el món li agrade la política, els que estem ací crec que ens agrada molt la política i la vivim des de dins, ara, jo l’he viscuda també des de fora, el que és la vida de partit i crec que és positiu que la gent jove s’implique i participe, perquè al cap i a la fi és decidir sobre la teua vida i aspectes que van a influir-te molt.\nQuè podem fer per sumar a altra gent jove?\nJ: Pense que la gent jove veu que ací és tot política, però en absolut, ací ens juntem a voltes a fer-nos alguna cosa, a xarrar sobre molts temes... no és només política, toquem molts temes. És una forma de vida social, ampliar-la, i també la gent s’ha de donar copte que no tindre eixa por a que es taxen, òbviament cada qual pensem d’una forma. Jo tinc les meues idees i crec que la gent les coneix, s’ha de vore que hi ha gent jove en el poble que s’implica i que no van a sentir-se sols, estaran arropats per gent de Biar, el Camp de Mirra i tots els pobles... per exemple anem a quedar el dia 21 a Petrer en una convivència, anem a xarrar de tot i anem a passar-ho bé, l’important és això.\nR: Fent referència al que ha dit Javi, si la gent jove es queixa però si no fem res activament per a canviar les coses les paraules se les endú el vent, si jo estic en una terrassa d’un bar fent-me una cervesa i no deixe de queixar-me però no faig res per canviar-ho... perquè opcions hi ha, no és res difícil aleshores caem en una contradicció.\nSi alguna persona vulguera participar amb les JJSS de la Vall de Biar què hauria de fer?\nM: A través de les xarxes socials poden posar-se en contacte. També si tenen algun número de telèfon nostre perquè ens coneixen o coneixen algú del nostre entorn, o bé a traves d’alguna persona que ja pertany a Joventuts, a partir d’ací ja parlaríem amb eixa persona, li explicaríem el nostre projecte i objectius, i a continuació li faríem la fitxa per poder entrar a formar part d’este projecte en el què tenim molta il·lusió i que va començar el dia 21 de setembre.\nA la Vall de Biar tenim un panorama polític variat, amb majories absolutes a La Canyada, Biar i el Camp de Mirra, Beneixama amb majoria absoluta del Partit Socialista i Banyeres de Mariola on l’alcaldia l’ostenta també amb majoria absoluta Compromís. Especialment a Biar on les últimes cites electorals les ha guanyades el PSOE, tot i que a nivell local governa el PP, com ho veieu esta dicotomia?\nM: La gent –entre la que m’incluisc- moltes vegades en lloc de jutjar unes idees polítiques jutgem a la persona que les encapçala. Durant aquests quatre anys s’han fet moltes coses bé, i tot i que també han hi hagut errors, però se sol donar més importància als errors. A nivell local se jutja al cap de llista, sabem que és qui més possibilitats té d’eixir però deixem un poc de banda valorar tota la llista que va darrere, que poden aportar moltes coses al poble i ser persones molt competents. Per malentesos que ha hi hagut entre els partits polítics han desenganyat a persones que no van anar a votar i va baixar la participació, o a la millor no ho tenien clar, o gent que va votar a un altre partit que tot i no compartir la seua ideologia ho va fer pel component personal, o no volien que es repetira el pacte de govern de la legislatura anterior.\nR: Com ha dit Meritxell cabia eixa possibilitat, votar a un per a que no isca l’altre. Podem vore que a nivell poble, pot ser el Partit Popular no segueix la mateixa línia a nivell nacional que a nivell local, amb els pactes que ha tingut amb la ultradreta per exemple o rebutjant la perspectiva de gènere, i després a nivell de poble els representants de l’Ajuntament assisteixen a les concentracions de Flama Violeta, que són coses que a nivell nacional la gent pot vore que el discurs del PP canvia, tampoc sé explicar-ho, no és una línia totalment diferent perquè tenen les seues directrius, parle a nivell de Biar clar.\nM: També ha passat en alguns pobles de la contornada, que partits de dreta o centre-dreta –com es defineixen- han pactat amb el PSOE [com és el cas de Castalla amb un govern local entre Ciudadanos i el PSPV-PSOE], cosa que a nivell nacional no estan fent-ho, com és el cas de Castalla.\nJ: Eixe és el cas que moltes voltes no és el partit, sinó les persones que estan dins. Crec que ací a Biar hi ha un sector –partit de la legitimitat de tot el món a presentar-se- que pense que el que hi haja un partit de dreta i un d’esquerres és un factor que influeix molt a l’hora de dividir el vot, i que després traduir-se en regidors, moltes voltes és més dificil, perquè com has dit tu: 150 vots més en grup l’esquerra dividit en tres partits fa que la dreta tinga majoria absoluta [en les passades eleccions locals de maig], crec que és un factor que ha influit també.\nFinalment, què penseu que pot aportar les JJSS a la vida associativa de Biar i al poble en general?\nRocío: Poden aportar molta força de la gent jove per integrar a més gent i molta cooperació i activitats que puguen interessar la gent jove, com deia abans el company que la gent jove s’implique més ací a Biar, el Camp de Mirra, Beneixama i La Canyada.\nR: Que no ho vegen com una cosa tan freda com és la política, que quan la gent parla d’ella és com dir “és molt seriós”, que sàpiguen que si tenim un problema i jo necessite l’ajuda de Meritxell o ella la meua o la de Javi me la poden donar. També és cooperativisme entre nosaltres encara que la gent no participe directament del que és l’agrupació, les activitats són com s’ha dit abans amb la recolllida de material o joguets en Nadal també és en benefici de tota la joventut. Participe o no en l’agrupació, posar el nostre granet d’arena perquè es milloren les coses.\nM: Que la gent també ha d’entrendre que per estar en Joventuts Socialistes tampoc han d’entrar posteriorment al partit, si estàs en JJSS perque vols i després no vols formar part del partit no passa res, som una associació jove, que podríem dir que pel nom estem vinculats al partit però som una cosa a part. La política no està tan present com si estiguera dins del partit –per dir-ho d’alguna forma-.\nFinalment agrair al partit la cessió del local i que ens hagen ajudat a constituir-nos com a Joventuts.\nRo: Animar a que si tenen interés en participar que s’informen a través de les xarxes socials o que ens envien un missatge directe que nosaltres donem resposta a tot el món.


COCARMI demana a la Generalitat una estratègia inclusiva i accessible | Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nInici Sala de premsaCOCARMI demana a la Generalitat una estratègia inclusiva i accessible\nCOCARMI demana a la Generalitat una estratègia inclusiva i accessible\nHo ha fet en una reunió amb el president Quim Torra.\nEl Comitè Català de Representants de Persones amb Discapacitat (COCARMI) ha demanat al Govern de la Generalitat una estratègia inclusiva i accessible davant la crisi de la COVID-19. En una reunió per vídeo conferència amb el president de la Generalitat, Quim Torra, el conseller d’Afers Socials, Chakir el Homrani, i el secretari d’Afers Socials, Cesc Iglesies, el president del comitè, Antonio Guillén, ha reclamat que les entitats de la discapacitat i les persones expertes en atenció al col·lectiu siguin consultades i participin en els equips de decisió multidisciplinaris i/o consells assessors que es creïn.\nA la trobada, el sector de la discapacitat ha tornat a reclamar l’accessibilitat en totes les informacions, recursos, aplicacions mòbils, telèfons de contacte i altres serveis de salut pública relacionats amb el coronavirus. També s’ha insistit en la necessitat de recopilar dades sobre l’impacte de la pandèmia en les persones amb discapacitat.\nPel que fa a l’atenció a les persones amb discapacitat afectades per la malaltia, Guillén ha lamentat l’evident manca de recursos de protecció i prevenció que han patit tant les persones malaltes com els professionals que les atenen, així com la discriminació que han patit alguns malalts amb discapacitat en l’accés a determinats tractaments: “la discapacitat no pot ser una excusa per no accedir, en igualtat de condicions, a un tractament”, ha denunciat Guillén.


El Brexit provoca que el curs vinent sigui l’últim amb beques Erasmus | Mataró Audiovisual\nLa solució implicaria generar un programa propi de beques amb el Regne Unit, tal com passa, per exemple, amb Suïssa.\nLaia Sanmiquel dt., 06/04/2021 - 17:07\nEl curs 2021-2022 serà l’últim curs en què estarà disponible el programa Erasmus amb el Regne Unit. Com a mínim, per ara, ja que el programa de beques deixarà d’efectuar-se a partir del 2022 a conseqüència del Brexit. El Regne Unit ha deixat d’estar a la Unió Europea i això ha provocat canvis burocràtics i administratius com, per exemple, haver de contractar una cobertura sanitària privada. La mobilitat cap al Regne Unit, però, podria tenir solució si el govern anglès proposa un programa propi de beques amb les universitats de la Unió Europea, tal com passa amb Suïssa, per exemple. Segons la Responsable Internacional del Tecnocampus, Yaiza Bueno, encara no hi ha cap alternativa sobre la taula tot i que a partir del 2022 volen continuar la relació i signar algun conveni per enviar estudiants, malgrat que aquest programa potser no compti amb una beca. L’afectació, sigui com sigui, és clara per tots els estudiants, no només els del Tecnocampus. Així ho explica Yaiza Bueno, responsable de relacions internacionals del Tecnocampus.\nAfecta en el sentit que el curs vinent, el 2021-2022, és l'últim curs en el qual les universitats podran entrar al programa Erasmus. És a dir, que els estudiants podran participar en aquest programa de beques. Més enllà d'aquí, haurà de ser el propi govern britànic o les pròpies universitats a títol individual les que s'encarreguin de fer algun tipus de beques per poder atreure a estudiants i poder-los enviar.\nDe moment de cara al curs vinent, 2021-2022, ja hi ha nou estudiants que han demanat acollir-se al programa Erasmus per viatjar al Regne Unit. Amb el Brexit, però, les condicions del viatge han canviat i les universitats han d’informar molt bé els seus estudiants de totes les restriccions que s’han modificat i els permisos que cal complir per adaptar-se a les noves restriccions. Així ho detalla Yaiza Bueno.\nEls nostres estudiants poden continuar amb la beca Erasmus però han canviat les seves condicions de viatge. L'entrada al país està sota unes restriccions que fins ara no tenien. Llavors, són les pròpies universitats que han de donar les indicacions als estudiants. Dir-los com han de treure's el visat d'estudiant, el passaport... i tots aquests procediments que fins ara no calien.\nA banda de la situació del Brexit, la pandèmia del coronavirus ha afectat als estudiants que ja aquest curs volien viatjar al Regne Unit. Dels nou alumnes que ho havien demanat, finalment cap ha pogut traslladar-se a aquest país a fer l’Erasmus. De fet, el Tecnocampus preveia un any amb una crescuda d’un 20 per cent en la mobilitat dels seus estudiants, però la Covid-19 ho ha aturat tot. També preveien augmentar l’arribada dels estudiants d’altres països, però aquesta ha caigut finalment, més d’un 70 per cent.\nInforma: M.Gómez / R.Casanova\nMataró planteja una reducció de la ràtio d'alumnes per aula pel curs 2021-2022


MARQ2021/2022: Patrimoni i sostenibilitat - Centre Obert d'Arquitectura - COAC\nLa seu de Girona acull la 2a conferència del cicle de conferències MARQ2021/2022 que organitza l’Escola Politècnica Superior de la Universitat de Girona. En aquesta ocasió, els arquitectes Fernando Vegas i Camilla Mileto impartiran la conferència “Patrimoni i sostenibilitat” a través de la plataforma Google Meet.\nCamilla Mileto i Fernando Vegas son doctors arquitectes i catedràtics de la Universitat Politècnica de València. Han estat professors convidats i conferenciants en diverses universitats i institucions d’Alemanya, l’Argentina, Bèlgica, la Xina, Espanya, els Estats Units, França, l’Índia, Irlanda, Itàlia, el Japó, Portugal, el Regne Unit i Suïssa. Són directors de la Càtedra UNESCO d’Arquitectura de Terra, Cultures Constructives i Desenvolupament Sostenible. Són directors de la revista Loggia, Arquitectura & Restauració i han publicat extensament sobre aquesta disciplina.\nLa seva obra arquitectònica està inspirada en la filosofia i sostenibilitat de l’arquitectura tradicional, així com les intervencions que han realitzat en projectes de restauració per a monuments de petita i gran envergadura, entre els quals hi ha l’Alhambra de Granada, la Finca Güell de Gaudí i la ciutat de Zenobia-Halabiyeh a Síria.\n1a Conferència del cicle MARQ 2021/2022


El Drawing Center acull una exposició de dibuixos de Ferran Adrià | Bonart\nEl Drawing Center acull una exposició de dibuixos de Ferran Adrià\nEl Drawing Center de Nova York, l’únic centre dels Estats Units que es focalitza exclusivament en l’exposició de dibuixos històrics i contemporanis, acollirà una mostra sobre el procés creatiu del xef català més internacional. ‘Ferran Adrià: Notes on Creativity’ vol mostrar al públic el procés creatiu del fundador d’ElBulli a través dels seus dibuixos, notes i fotografies fetes al restaurant de Cala Montjoi.\nAquesta exposició vol traçar de les innovadores idees intel·lectuals i filosòfiques d’Adrià sobre la gastronomia, que han canviat per sempre la nostra manera d’entendre el menjar. Aquestes idees es presentaran com a gràfics de paret, imatges emmarcades, i material efímer relacionat amb elles. Un cub mostrarà imatges a gran escala de la cuina d’ElBulli. Al voltant, una sèrie de vitrines mostraran una selecció de llibretes i esbossos sobre la creació de menús, taxonomies de productes i notes personals; esbossos arquitectònics de la seu d’ElBulli Foundation; reproducció de plats amb plastilina i dibuixos de prototips de diferents utensilis de cuina.\nLa mostra, comissariada per Brett Litman, s’exposarà al Drawing Center de Nova York des del 25 de gener fins al 28 de febrer i s’acompanyarà d’un catàleg que ha comptat amb el suport de l’Institut Ramon Llull.\nA la imatge, Ferran Adrià al Palau Robert de Barcelona.\nParal·lelament a la mostra s’han organitzat diverses activitats, entre les quals destaca la projecció de Documenting Documenta, sobre la participació del xef català a la Dokumenta12 i l’estrena del film 1846, produït pel Drawing Center in que mostra imatges de cadascun dels plats que Adrià servia a ElBulli. Així mateix, Ferran Adrià participarà en una conversa amb Dan Barber, xef i copropietari del restaurant Blue Hill, que tindrà lloc el 23 de gener al New Museum, i en una visita guiada amb el comissari de la mostra el dia 25, quan obri les portes al públic.\n“Ferran Adrià: Notes on Creativity” es podrà veure també al MOCA de Cleveland el proper mes de setembre.\nEtiquetes: Drawing Center · Ferran Adrià


Tornen-els-concursos-literaris-de-la-Facultat-de-Medicina-i-Ciencies-de-la-Salut - Facultat de Medicina i Ciències de la Salut - Universitat de Barcelona\nTornen els concursos literaris de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut\nNotícia | 05-02-2021\nLa Comissió de Dinamització Lingüística de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut organitza un any més els concursos literaris del Campus Clínic i el Campus Bellvitge amb l’objectiu de contribuir i fomentar la tradició de la cultura literària entre els més joves.\nEl XXVII Concurs Literari Sant Jordi del Campus Clínic és ja una tradició instaurada al Campus, adreçat a alumnes, PAS i PDI del Campus Clínic i professionals de l’Hospital Clínic i instituts associats. El concurs pretén incentivar la cultura de l’escriptura entre el personal del campus i mantenir viva la tradició literària associada a la diada de Sant Jordi. La temàtica de les obres és lliure i s’hi pot participar en la modalitat de narrativa i de poesia, o en totes dues. El guanyador o guanyadora de cada modalitat rebrà un premi de 250 €. El termini de presentació acaba el 6 d’abril i l’entrega s’ha de fer en línia a través del correu xdmedicina@ub.edu. Podeu consultar més informació respecte al premi i les bases del concurs a través d’aquest enllaç.\nLa quarta edició del Concurs Literari Lletres de Maig 2021 del Campus Bellvitge proposa aquest any com a tema central dels relats «La pandèmia de COVID-19». Amb aquesta temàtica com a protagonista, els estudiants de grau del Campus Bellvitge hauran de desenvolupar els seus relats i mostrar la seva destresa com a escriptors. Els textos no han de superar les 3.000 paraules d’extensió i les obres s’han de presentar en línia a través del correu xdbellvitge@ub.edu abans del 30 d'abril. El guanyador o guanyadora rebrà un premi de 400 €. Podeu consultar les bases del concurs aquí.\nEsperem que us animeu a participar-hi i puguem gaudir de les vostres obres, prepareu paper i llapis i a escriure!


S'apropa a una dona, li proposa relacions sexuals, li fa tocaments i acaba detingut i en avaluació psiquiàtrica - Poble Andorrà\nS’apropa a una dona, li proposa relacions sexuals, li fa tocaments i acaba detingut i en avaluació psiquiàtrica\nL'home sembla tenir alterada la seva capacitat cognitiva\nHospital Nostra Senyors de Meritxell.\nEl passat dimarts, un turista de 57 anys es va apropar a una dona al carrer. L’home, a qui la dona no havia vist mai, li va fer una proposta per tenir relacions sexuals. Ella es va negar i es va oposar. L’home li va fer tocaments a la cuixa i es va llençar damunt.\nLa dons va avisar la polia per aquests fets. Es va començar una investigació per determinar qui era el presumpte abusador. Se l’acaba identificant amb les dades facilitades per la dona i els agents es desplacen per detenir-lo. Quan li estan llegint els drets previs a l’arrest se n’adonen que l’home no acaba d’entendre les coses i que la seva actitud i respostes poden significar que té les facultats mentals alterades. Com sembla evident que la seva capacitat de judici no és normal, se l’acaba portant al metge forense perquè el visiti i faci un diagnòstic.\nEl metge forense determina que hi ha indicis clars de problemes mentals i estableix que és recomanable el seu trasllat a l’Hospital Nostra Senyora de Meritxell, per tal que sigui avaluat per un metge especialista en psiquiatria. L’home va ser igualment arrestat l’endemà de la denúncia.\nDurant una videoconferència, un home amenaça un altre de mort ensenyant-li una pistola i és arrestat (l'arma era de balins)


Dúplex Ràdio#39, ja disponible en format podcast | DissenyCV\nInicio Destacado Dúplex Ràdio#39, ja disponible en format podcast\nEntrevista a Alejandro Macharowski,, al voltant de la figura de Rafael Pérez Contel, com a pedagog. Il·lustrador i editor.\nEntrevista amb Alfonso Simón, sobre el documental «Diseñar desde la periferia» i l’editorial, especailitzada en tipografia Jardín de monos.\nEntrevista amb el dissenyador Emilio Gil, comissari de l’exposició sobre Manuel Prieto, a Málaga.\nEntrevista amb Àurea Ortiz, directora del festival Lab de series sobre les relacions entre el disseny i la ficció audiovisual\nArtículo anteriorEl diseño valenciano destaca en los premios de Interior Design Magazine\nArtículo siguiente«Shine»: Patricia Bolinches y Sergio Pop se cuelan en los International Music Video Awards


Publicat 23/5/2019 20:12:50CET\nMADRID, 23 Maig (EDIZIONES)\nUna tercera part dels aliments que es produeixen a nivell global cada any --és a dir, al voltant de 1.300 milions de tones-- es perd o es malgasta, segons l'Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO). Les noves tecnologies han obert possibilitats noves per lluitar contra això, com 'Too Good To Go'.\nL''app' posa en contacte clients amb establiments que aquest dia tenen un excedent de productes. Per un preu més reduït que el d'un menú habitual, els usuaris poden adquirir un 'pack sorpresa' compost amb els aliments que no hagin estat consumits en el negoci en qüestió. Els 'packs' depenen del negoci i del seu excendent: "Es valora quin tipus de producte és el que tenen i quin tipus de 'packs' són els que es poden posar a la venda a través de l'aplicació", ha explicat en declaracions a Europa Press Carlos García, el reponsable de premsa i esdeveniments de l'empresa.\nA 'Too Good To Go' --disponible en iOS i en Android-- hi ha espai per a cadenes (per exemple, Tim Hortons, SushiShop), petits establiments, fleques i fruterías i negocis 'veggies', i més. Sempre que l'objectiu del negoci sigui lluitar contra el desaprofitament alimentici, té les portes de la 'app' oberta: "El que no volem és tenir establiments que simplement vulguin emprar 'Too Good To Go' per adquirir visibilitat", ha assenyalat García.\nL'aplicació va néixer a Dinamarca el 2016, amb un grup d'emprenedors que havia assistit a un esdeveniment. Quan va acabar, van veure que l'establiment tirava tot el que havia sobrat del buffet. Li van preguntar al propietari per què tirava a les escombraries tot aquell menjar en perfecte estat i ell els hi va dir que no es podia guardar per l'endemà: ja no estaran prou frescos i la clientela no els voldrà.\n"Al final, no tenia una altra opció que malgastar aquests productes", ha ressaltat García. Va ser a partir d'aquest moment quan aquest grup d'emprenedors va començar a donar-li voltes a què podien fer per contribuir a reduir el desaprofitament d'aliments.\nDes d'aquell moment, l'empresa s'ha expandit a onze països europeus. A Espanya va arribar el 2018 i ja està present a 13 ciutats i té 300.000 usuaris (10 milions a nivell europeu).


Esperança Camps - Dietari | Dies rars\nSón dies rars, aquests. Han passat moltes coses i tenc la sensació que no les he païdes totes. Ara, quan escric això, em sent com la planta carnívora que tenc a la finestra. Ahir li vaig posar una moscassa damunt una de les fulles i en notar-la es va cloure com una copinya. Vint-i-quatre hores després, les restes de l’insecte continuen entre les fulles, incloses les ales...\nAra fa just una setmana, la meua mare em telefonava des de Ciutadella per dir-me el que feia dies que sabíem que era inevitable. S’acabava de morir el meu avi. Tenia 99 anys. Dijous de bon matí vaig agafar un avió sabent també el que ja era inevitable, que aquella mateixa nit es deixaria veure TV3 al País Valencià. Que absurd, tot. A la sala d’espera vaig intentar escriure un text per penjar-lo al blog i programar-lo perquè sortís publicat al mateix moment de l’apagada. No vaig ser capaç. Em vaig començar a enfilar amb la pobresa que significaria per tots nosaltres, amb la pèrdua irreparable que representa per a una societat el tancament d’un mitjà de comunicació. I en aquest cas, en com d’orfes ens sentiríem en no poder triar un mitjà que parlés la nostra llengua. I un moment donat, quan ens vam cridar per pujar a l’avió no vaig sebre si estava escrivint sobre la desaparició de TV3 o sobre la mort del meu avi. O sobre totes dues coses.\nUna estona abans del funeral vaig anar al Castell de Sant Nicolau. Hi havia temporal. Vaig fer quatre fotos amb el mòbil. Feia vent i els ennivolats tapaven el sol. Un capvespre ferotge de febrer. Feia més de vint anys que el mes de febrer de era a Ciutadella. Altres mesos de l’any, sí. Però febrer, no. Ja ho sé, pensar això pot ser estrafolari. M’hauria agradat veure la posta de sol, però vaig veure entrar una balandra que s’enfrontava a les ones i em va agradar més.\nVaig tornar a València divendres a vespre. El correu bullia de propostes per protestar contra el tancament de TV3. Hi havia el manifest personal de Manuel Baixauli que em vaig fer meu. I vaig pensar una vegada més que tenia molta sort de tenir uns amics tan lúcids que havien posat de dol el FBK de Subsòl, i el bloc, i que escriuen d’aquesta manera tan encertada. Tornava a ser a València. Dissabte havia de treballar. Amb dignitat, com sempre. Amb professionalitat, que és el que m’exigesc cada vegada que entr al pàrking. No record de què vam parlar a la meua secció, perquè els companys d’Internacional necessitaven molts minuts.\nDilluns ens vam concentrar a València. Hi havia els amics de sempre. Els Unais, n’Esther, na M. Josep, n’Empar... els de sempre i els de cada vegada perquè això sembla que és un cicle infernal. Avui torna a ser 23 de febrer i en Ruiz Mateos torna a fer endemeses i pens en els pagesos de Menorca que són els que mantenen el paisatge aquest que tant ens agrada, i en el retall de llibertats... i mir la finestra, i fa sol, i veig que la planta carnívora encara no ha digerit la moscassa i jo he escrit un post llarguíssim.\nHAS ESCRIT UN POST PRECIÓS\nJosep Blesa | 23/02/2011, 16:43\nL'has escrit amb l'ànima - no amb els dits- i el cervell, tots dos, ballant.


Incendi a la cuina d'una casa del passatge del Tívoli - Ràdio Televisió El Vendrell\nIncendi a la cuina d’una casa del passatge del Tívoli\nDues unitats de bombers han intervingut aquest matí, a quarts de vuit, per apagar un petit incendi que s’ha originat a la cuina d’una casa del passatge del Tívoli. El mateix llogater de l’habitatge ha aconseguit deixar gairebé extingit el foc, però els bombers han acabat la feina. L’home, que havia inhalat fum, ha estat traslladat a l’Hospital del Vendrell. La seva parella i el fill, per precaució, també han estat visitats al centre mèdic.\n#barrisantics Anna Palacín Sílvia Basseda successos


sou a > Coneix l'EPSEVG > Associacions\nEl campus es caracteritza per la proximitat, coneixement i relació entre tots els col·lectius que el formen: estudiants, PAS (personal d’Administració i Serveis) i PDI (personal Docent i Investigador). Es fomenten i donen acollida a totes les iniciatives de la comunitat , ja sigui de tarannà tècnic, esportiu , lúdic o cultural. Són entitats,grups, persones, en definitiva, que participen de la vida universitària i que conviden a tothom a formar-ne part.\nAltres associacions amb seu al campus:\nAssociació d’Ensenyaments de Matemàtiques del Garraf\nAssociaciació d'ensenyaments de Matemàtiques del Garraf\nAssociació d'Ensenyants de Matemàtiques del Garraf, tel. 93 896 78 39 (1a planta)\nL'Aula d'Extensió Universitària de la Gent Gran del Garraf és una associació que agrupa persones grans jubilades i prejubilades amb inquietuds culturals. Organitza conferències, seminaris, taules rodones, sortides culturals i altres actes.\nPrograma Segon Tercer, Curs 2017-2018\nL'interès d'aquesta associació es centra en programes i activitats adreçades a la difusió i educació en desenvolupament sostenible, en la perspectiva científica i tècnica. Les actuacions s'encaren a la realització de seminaris, actes informatius, concursos, xerrades, col·loquis, etc. emmarcats en el desenvolupament sostenible i solidari amb els països en vies de desenvolupament.\nL'objectiu primordial és crear consciència en la comunitat universitària envers la necessitat de la conservació de la natura i millora de l'entorn social. També vol incidir en els actuals problemes ecològics a nivell planetari d'urgent solució, com són la contaminació, l'escalfament global i la disminució de la capa d'ozó estratosfèric, així com en temes socials com els de la globalització parcial (oberta al flux de diners i mercaderies i tancada al flux de persones).


Rutes a peu de petit desnivell prop de Girona: 97. Riera de Santa Maria (Caldes de Malavella)\n97. Riera de Santa Maria (Caldes de Malavella)\nAquesta ruta -en part molt ben senyalitzada- puja al costat de la riera de Santa Maria pel seu marge dret i, un cop ens hem separat de la riera, i el camí ha guanyat alçada, baixa al punt d'inici pel marge esquerre. El camí comença i acaba per corriols enmig d'un bosc no gaire ufanós, i el tram intermig es fa per bones i amples pistes.\nNomés hi ha un parell de pujades una mica fortes, però curtes (d'uns 50 metres de longitud cadascuna).\nDesnivell: 101 m.\nDistància: 9,4 quilòmetres\nTemps: 2 hores i 40 minuts.\nAl començament de la Rambla Cufí de Caldes, n'hi ha prou espai per aparcar el vehicle.\nRambla Cufí 72m\nComencem, seguint la rambla Cufí fins el final. Allà, agafem el camí que surt a l'esquerra, fins trobar una cruïlla.\nCruïlla 75m 3'\nLa prenem cap a la dreta (indicador "Ruta Riera de Santa Maria"). Entrem aviat en un corriol pel mig del bosc. Tenim la riera a la nostra dreta.\nAl cap d'una estona, trobem una nova cruïlla.\nCruïlla 103m 18' 21'\nSeguim recte (la de la dreta ens portaria en pocs metres al camí de tornada).\nA partir d'aquí, el camí segueix una bona estona amb les mateixes característiques (en suau pujada o ben planer), fins trobar una nova cruïlla amb rètol.\nCruïlla amb rètol 124m 20' 41'\nGirem cap a l'esquerra, i aquí comença una pujada una mica forta, d'uns 50 metres de llargada. Després segueix planer, per tornarse a enfilar, durant menys estona que abans, i desembocar en una pista prou ampla.\nPista 150m. 19' 1h\nHi ha un rètol que ens indica: esquerra, "urbanització Aigües Bones"; dreta, "ruta de la riera de Santa Maria". Seguim per la dreta, ya en lleugera baixada. Al cap d'una estona, comencem a tenir una bona vista cap a l'esquerra: les Gavarres, Ardenya i Santa Seclina. La pista, a estones planeja, altes cops puja una mica. En un quart d'hora, arribem a un trencall.\nTrencall 165m 15' 1h 15'\nAviat, les bones vistes són ara cap a la dreta. Anem avançant entre bosc i camps de conreu, fins una altra cruïlla.\nCruïlla 163m 23' 1h 38'\nPrenem cap a la dreta (marques verdes). Per l'esquerra, segueixen marques grogues i blau-blanques. Continuem per la pista, amb bones vistes també, ara sobretot a l'esquerra, fins arribar gairebé a una casa que ens queda a l'esquerra, i un desviament a la dreta.\nDesviament 139m 32' 2h 10'\nAgafem aquest corriol que surt cap a la dreta, que ja no deixarem fins el final de la ruta.\nHi ha algún moment que ens convida a creuar la riera cap a la dreta (el del minut 21 de camí), però nosaltres continuarem sempre recte, amb la riera constantment a la nostra dreta. Al final arribem a tenir un camp a l'esquerra, i després edificis. A mig camp, el camí travessa la riera (com sempre, seca) fins arribar al final de la Rambla Cufí i del nostre itinerari.\nRambla Cufí 73m 30' 2h 40'\nPublicat per Luis a 8:56\nEtiquetes de comentaris: boscos, Caldes de Malavella, camps, riera Sta Maria


Els bancs guanyen 4.700 milions d'euros fins al juny, un 4,8% menys que fa un any - Diari de Girona\nEls bancs guanyen 4.700 milions d'euros fins al juny, un 4,8% menys que fa un any\nLes entitats bancàries atribueixen la baixada a les majors provisions extraordinàries i als menors resultats per operacions financeres\nLa seu del BBVA a Madrid. europa press\nLa seu del BBVA a Madrid.\nLes entitats bancàries espanyoles van obtenir un benefici atribuït de 6.779 milions d'euros en el primer semestre del 2019, fet que suposa un descens del 4,8% respecte al mateix període de l'exercici precedent, segons les dades recopilades per l'Associació Espanyola de Banca (AEB ).\nLa patronal bancària va explicar que el comportament a la baixa dels comptes està relacionat amb les majors provisions de caràcter extraordinari realitzades en el segon trimestre, amb els menors resultats per operacions financeres, així com amb la contenció de les despeses d'explotació.\nEl marge d'interessos de la banca en conjunt va mantenir una tendència a l'alça i va registrar un increment interanual del 3,8% fins al juny, fins a situar en els 30.091.000 d'euros. De la seva banda, els ingressos per comissions van romandre pràcticament estables (-0,1%), situant-se en 9.797.000 d'euros.\nD'altra banda, els resultats per operacions financeres, nets de diferències de canvi, van ser considerablement inferiors als d'un any abans (-66%), fins a col·locar-se en 923 milions d'euros, degut en part a uns menors beneficis de l'activitat de negociació.\nD'aquesta manera, el marge brut es va situar en 41.797.000 d'euros en el primer semestre del 2019, en línia amb la xifra del mateix període d'un any abans.\nNo obstant això, la contenció de les despeses d'explotació va permetre a la banca espanyola situar la seva ràtio d'eficiència en el 49,5%, amb una millora de 20 punts bàsics respecte a la corresponent a juny de 2018, nivell que situa al sector entre un dels millors dels sistemes bancaris de la Unió Europea.\nActius no financers\nAixí mateix, les provisions extraordinàries realitzades en el segon trimestre de l'any van motivar que el conjunt de dotacions s'incrementés en un 9,2% anual, tot i un deteriorament dels actius financers similar al del primer semestre de 2018.\nTambé van aconseguir uns bons resultats a les vendes d'actius no financers i no corrents, per valor d'uns 320 milions d'euros per sobre dels registrats un any abans, mentre que van patir un increment de la despesa per Impost de Societats d'un 2,2% anual.\nEl resultat atribuït, després de la disminució corresponent als interessos minoritaris del 5,9% anual, va representar una rendibilitat sobre fons propis (ROE) del 6,7%, enfront del 7,1% d'un any abans.\nLa ràtio de capital de màxima qualitat, expressada en termes de CET 1 fully loaded, s'ha situat al 11,4%, fet que suposa 50 punts bàsics per sobre de la registrada un any abans. El crèdit a la clientela va augmentar en 56.000 milions d'euros durant els últims dotze mesos, un 3,8%. En aquest sentit, la morositat es va reduir al 3,9%, enfront del 4,4% d'un any abans, amb nivells de cobertura similars a l'exercici anterior.


El Mirall entra en les històries del llibre ‘Testigos de un genocidio; los cristianos de Irak' - El Mirall - COPE\nEl Mirall entra en les històries del llibre ‘Testigos de un genocidio; los cristianos de Irak'\nEl periodista català Jaume Vives, autor d’aquest treball fotogràfic a partir de dos viatges a la zona, es mostra colpit per la fe dels perseguits\nTiempo de lectura: 4' 13 nov 2020 - 13:35\nLa recent publicació del llibre 'Testigos de un genocidio; los cristianos de Irak' (CEU Ediciones, 2020) ha estat aquest divendres, 13 de novembre, el tema central del programa El Mirall de COPE Catalunya, que s’emet cada divendres a les 13.33 hores al 783 d’Ona Mitja. En aquest treball, el periodista Jaume Vives, de 28 anys, explica les seves vivències a l'Iraq entre els anys 2015 i 2017, un temps en què ell i un grup de joves van conèixer de primera mà la terrible persecució que viuen els cristians al Pròxim Orient. Després dels testimonis colpidors que van recollir en un primer viatge a l'agost de 2015, van tornar a contactar el 2017 amb persones que havien viscut ja la situació d'alliberament, amb goig en alguns casos i amb tristor en altres. Com a fruit de les dues estades a l'Iraq, es van elaborar els documentals 'Guardians de la fe' (el mateix 2017) i 'Guardians de la pau' (aquest 2020). Aquest llibre, amb textos explicatius i reflexius ben complets i també amb magnífiques fotografies molt expressives, vol situar el lector a l'Iraq de la guerra patida l'any 2014 i al mateix país alliberat el 2017.\nLes històries dels protagonistes, a partir de reportatges, entrevistes i altres recursos comunicatius, ens parlen de fe, de martiri, de perdó i d'amor. De fet, aquest treball és només una mostra de la dura realitat que viuen actualment més de 200 milions de cristians arreu del món. Com ens recorda sovint el Papa Francesc, la persecució pel fet de seguir Jesús no és un fet de la història passada, sinó també d'ara mateix. El bisbe de Sant Sebastià, José Ignacio Munilla, en el pròleg de 'Testigos de un genocidio' citant Sant Tomàs d'Aquino, recorda que l'amor més gran és "donar la vida per un dels seus amics".\nJaume Vives ha explicat que el llibre “és un recull fotogràfic de reportatges i entrevistes, amb un primer bloc de l’any 2015, en guerra i amb patiments, i un segon amb l’Iraq alliberat el 2017, tot a partir de converses amb sacerdots, famílies i altres creients, sempre veient un canvi radical entre un viatge i l’altre”. Sobre les dues estades, el periodista ha dit que “l’origen va ser un primer viatge el 2014 al Líban, després que arribessin notícies sobre cristians perseguits, a partir de mitjans de comunicació que no són grans, sinó petits i la majoria catòlics”. Després d’admetre que al principi no es creia l’existència d’aquestes persecucions, “persones disposades a perdre feina, diners i fins i tot la pròpia vida pel Senyor”, Vives ha destacat que “persones importants van començar a destacar aquestes persecucions”, cosa que\nel va anar empenyent a conèixer la veritable dimensió d’allò que els passava “a molts cristians”.\nEl jove comunicador ha comentat que “el primer viatge i el segon van ser molt diferents, perquè no es va poder anar als mateixos llocs, uns ocupats per Estat Islàmic el 2015 i després alliberats i altres pels canvis que hi havia”. Sobre els testimonis de sacerdots i laics, Jaume Vives ha subratllat “l’alegria i la pau amb què aquells cristians explicaven el seu testimoni, fins al punt que costa imaginar el que havien arribat a passar”. Ha relatat que “expliquen la fugida, el fet de viure famílies senceres al carrer durant setmanes i, després, en un contenidor de mercaderies”. Ha assegurat que es va sentir molt colpit “quan una família explica l’infern que ha viscut entre bromes i amb un somriure, dient que no s’han sentit mai abandonats per Déu, que no els ha deixat”. Igualment ha dit que “es mostra de manera evident la cura que el Senyor té dels més dèbils”. Entre els moments més intensos, ha recordat que “el 2017, a Mosul, els joves espanyols van celebrar, amb el sacerdot Luis Montes, la primera Missa des de la caiguda de la ciutat en mans del Daesh”.\nJaume Vives ha comentat que, “quan es comença a gratar en les històries dels cristians, es comprova que la seva vida està plena de miracles, cosa que invita el lector a decidir quina història pot ser la més impactant”. Ha sintetitzat les seves sensacions en una frase: “Ha estat un remoure el cor”. Finalment el periodista ha conclòs que “el missatge dels cristians perseguits ensenya, des del testimoni, que val la pena entregar la vida sencera a Crist”. Vives ha assegurat que “la fe creix allà on hi ha persecució”, i ha lamentat que “sovint els cristians vivim avergonyits i amb por del ‘què diran?’, de perdre la pròpia reputació i de quedar-nos sense prestigi, quan hi ha persones amb veritables motius per estar atemorits”.\nAquesta edició del programa ‘El Mirall’ ha començat amb una reflexió inicial sobre el bisbe Francesc-Xavier Ciuraneta, que ens ha deixat aquest dimecres després d'una llarga trajectòria i d'haver estat titular de la diòcesi de Lleida. Després de la taula de testimonis, aquesta setmana monogràfica, el franciscà i periodista Luis-Esteban Larra ens ha explicat la història setmanal a 'La vida possible'. Hem compartit, ja en els instants finals, un fragment de la cançó 'Misericordias Domini, de Henryk Jan Botor, interpretada pel grup polonès format pel Cor Musica Ex Anima i l'Orquestra del Santuari de Cracòvia-Łagiewniki. És una invocació al Déu que, a partir de la Paraula d'aquest diumenge XXXIII durant l'any, ens promet pietat amorosa per a la vida eterna: https://www.youtube.com/watch?v=mxl5WIXwxts. Uns apunts d'actualitat, sobre la Cadena de Pregària per les Vocacions 2020, organitzada cada novembre per les diòcesis amb seu a Catalunya, i sobre la nova restricció de la Generalitat per al culte públic a un màxim\nde 100 persones, han completat el programa en una nova edició, com sempre els divendres a les 13.33 hores a COPE Catalunya i Andorra (783 d’Ona Mitja)


Anna Giribet (FiraTàrrega): "La Llotja en línia vol aconseguir crear un algoritme per casar companyies i programadors" - Tàrrega Televisió\nACN Tàrrega .- La directora artística de FiraTàrrega, Anna Giribet, ha explicat que la ‘Llotja en línia’ que entrarà en funcionament el 9 i 10 de setembre té com a objectiu aconseguir un “algoritme” per casar programadors i companyies. En una entrevista a l’ACN, Giribet ha dit que aquest espai virtual vol ser com una “Celestina” perquè tothom acabi trobant el que està buscant. La covid-19 ha obligat a renunciar a tots els actes de celebració de la 40a edició de la Fira del Teatre però des de l’organització s’ha plantejat un format “especial i transformat” que s’allargarà durant tot l’any que ve de forma telemàtica. Giribet ha demanat no tenir por a anar a veure espectacles perquè les companyies “ho estan fent molt bé” en matèria de protocols de seguretat.\nLa covid-19 ha forçat a canviar l’estructura i el format convencional de FiraTàrrega. La seva directora artística, Anna Giribet, ha explicat que quan al maig se’ls va demanar una proposta a fer al setembre davant la situació de crisi sanitària, van decidir apostar per transformar el “mercat escènic físic” que cada any s’ubicava al pavelló de Club Natació per una ‘Llotja en línia’. Segons Giribet, és un procés de digitalització que fa temps que estava pensat a FiraTàrrega però que la covid-19 ha accelerat. En aquest sentit, els dies 9 i 10 de setembre es donarà el tret de sortida a un mercat escènic virtual que durarà 365 dies.\nA la Llotja en línia hi haurà tot de continguts amb l’objectiu de connectar, visibilitzar i aprendre de tota la comunitat internacional de professionals que hi podrà interactuar. Caldrà acreditar-se i pagar uns diners per formar-ne part. Segons Giribet, d’aquesta manera t’assegures que els professionals que en vulguin formar part es prenguin més seriosament la participació i per tant en puguin treure més rendiment. L’acreditació donarà accés a tot un directori de professionals, un catàleg de projectes catalans, espanyols i internacionals i, a més a més, a partir dels dies en què es posi en marxa, s’hi programaran activitats que s’oferiran a la comunitat durant tot l’any.\nDe moment, des de FiraTàrrega es reserven parlar de xifres sobre el volum de programadors i companyies que s’han acreditat en aquesta Llotja virtual i Giribet assenyala que serà bastant complicat fer-ho perquè es parteix d’un model “completament diferent” al que hi havia fins ara. Per aquest motiu, ha volgut deixar clar que es valorarà no tant la quantitat com si la qualitat. En qualsevol cas, destaca que s’ha detectat que hi ha molts professionals que normalment no podien acudir a FiraTàrrega perquè tenien actuacions a l’altra punta del món i gràcies a aquesta eina digital ara s’estan inscrivint.\nAquest 2020 s’havien de celebrar els 40 anys de la Fira del Teatre al Carrer però amb la situació actual per la pandèmia, l’essència i la identitat de tota la “massivitat” de gent al carrer ha quedat estroncada i per això, Giribet assegura que aquesta celebració es trasllada al 2021 “on sí que esperem poder-ho fer i gaudir”. A nivell artístic hi havia tot un seguit de companyies internacionals compromeses i ara aquest compromís s’ha posposat a l’any que ve. La directora artística és conscient que caldrà redefinir el projecte que s’havia pensat però està convençuda que si aquest any s’hagués fet una celebració “normaleta” l’any que bé caldrà fer-ne una de “bona” perquè tant la ciutadania com el sector s’ho mereix i n’hi haurà moltes ganes.\nQuan al 12 de maig es va prendre la decisió de redefinir la fira, una de les potes que calia valorar era la del Programa de Suport a la Creació, que precisament aquest any compleix el desè aniversari des que es va impulsar. Hi havia 18 projectes compromesos que “no els podíem deixar a l’estacada”, afirma Giribet. Per aquest motiu, es van posar en contacte amb les companyies per mirar d’arreglar la situació i finalment s’ha optat perquè desenvolupin els seus projectes creatius al municipi on tenen la residència.\nAnna Giribet assegura que el sector de les arts escèniques ho està “fent molt bé” en matèria de seguretat per evitar contagis de covid-19. Assenyala que hi ha companyies que inclouen al seu ‘rider’ (el detallat de característiques tècniques que suposa l’espectacle que presenten) el protocol de salut que segueixen. Per aquest motiu, ha fet una crida a no tenir por a anar a veure espectacles d’arts de carrer i escèniques, perquè no suposen un focus de contagi. Giribet ha reconegut que “parar-ho tot de cop” ha sigut una “patacada pel sector” i ara cal donar-li una “oportunitat” perquè no es poden permetre de “para la maquinària”.