Palimpsest - Comanegra\n> ART / CULTURA>Palimpsest\nEls versos retrobats de Jordi Sarsanedas. Recordem els deu anys d’absència d’un dels millors autors del segle XX amb la publicació dels seus últims escrits inèdits.\nL’any 2006, Jordi Sarsanedas (Barcelona, 1924-2006) es va comprometre íntimament amb el seu darrer projecte creatiu: escriure un poema en cadascuna de les pàgines de l’agenda que commemorava el centenari de l’Ateneu Barcelonès al Palau Savassona. President de l’Ateneu entre 1997 i 2003, Sarsanedas és un representant indispensable de les lletres catalanes del segle XX, així com un dels intel·lectuals més remarcables i ambiciosos dels que s’hagin pogut conèixer a Catalunya.\nEn la pàgina del 8 de gener, el poeta hi deixava una anotació de capçalera, Palimpsest, i al peu hi escrivia: Títols per a no sé què. Això ens demostra dues coses: la primera, que Sarsanedas començava l’any amb força, amb el convenciment i l’exigència d’escriure unes quantes coses més. La segona, que tenia en bona consideració el que estava fent sobre l’agenda del centenari, perquè amb aquella contraposició entre inscripcions poètiques i inscripcions prosaiques estava prefigurant la peça que tenim aquí. La millor mostra d’una vida poètica, la reescriptura: un palimpsest.\nJordi Sarsanedas (Barcelona, 1924-2006) poeta, narrador i traductor. Llicenciat en Lletres a la Universitat de Tolosa (Llenguadoc), va bastir la seva obra literària entre el somni i l'al·legoria, sempre oberta als corrents que expliciten la crisi de valors socials i morals de la societat contemporània, però allunyada des d'un principi del realisme social. Mites (1954) significa una fita de la literatura catalana del segle XX. El 1994 va rebre el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes, i el 2006 el premi Ciutat de Barcelona de Narrativa. Fou president de l'Ateneu Barcelonès entre 1997 i 2003.\nEdició a cura de Francesco Ardolino.\nLa columna de l'Any Ateneu és obra d'Enric Satué.\nPanorama de poesia 2015 - 2016, per Miquel-Lluís Muntané — Serra d'Or, desembre del 2016\nEl llegat manuscrit de Jordi Sarsanedas, per Esteve Plantada — Nació Digital, 18/07/2016\nAnna Guitart recomana 'Palimpsest' (minut 01:40) — Tria33 (TV3), 03/05/2016\nJoan Josep Isern: «Una perla, creieu-me» — Vilaweb, 23/04/2016\nVersos ocults — El País, 20/04/2016\n23 llibres de poemes per al dia 23, per Jaume C. Pons Alorda — Núvol, 19/04/2016\nLa editorial Comanegra publica poemas inéditos de Jordi Sarsanedas — EFE, 06/02/2016\nUn dietari poètic singular — Llegeix Barcelona, 14/05/2016\nEls versos inèdits de Jordi Sarsanedas — La veu del País Valencià, 05/02/2016\nAutor Jordi Sarsanedas\nPàgines 160 pàg.\nDimensions 19 x 10 cm.\nAltres la columna de l'Any Ateneu és obra d'Enric Satué\nAutor info edició a cura de Francesco Ardolino\nJosep Anselm Clavé: una vida al servei de...\nNeopàtria. Quan Catalunya podia ser un imperi\nPàtria i progrés: La Mancomunitat de...\nHistòria de les Biblioteques de Catalunya...


homicidi | Diari Maresme\nEl jutge deixa en llibertat provisional l’home que va matar el seu fill a Mataró\nPer Redacció , a Mataró, Societat 30 de març de 2017\nTot apunta que es tracta d’un homicidi imprudent\nDetenen un home per la mort del seu fill durant una discussió\nPer Redacció , a Mataró, Portada 28 de març de 2017\nEls Mossos d’Esquadra van detenir diumenge passat, al vespre, un home de 58 anys acusat de matar el seu fill en un pis del barri de Cerdanyola de Mataró. Segons fonts policials, els fets s’haurien produït durant una discussió entre pare i fill, i les primeres hipòtesis apunten a que hauria estat un homicidi imprudent.\nInvestiguen un homicidi a Mataró\nPer Ramon Texidó , a Mataró, Notícies, Portada, Societat 30 de març de 2014\nEls Mossos investiguen la mort amb arma blanca d’un jove de 18 anys\nCalella condemna l’assassinat\nPer Ràdio Calella TV , a Calella, Vídeos 5 de febr. de 2014\nDetingut per l’homicidi de la seva parella\nHomicidi masclista a Calella\nPer Redacció , a Calella, Portada, Societat 4 de febr. de 2014\nL’autòpsia d’una dona ha revelat que va ser víctima d’un homicidi\nVilassar Dalt: Detingut el marit per homicidi\nPer Redacció , a Portada, Societat 19 de març de 2011\nEls Mossos d’Esquadra han detingut Juan P.F, de 50 anys i veí de Vilassar de Dalt


B arcelona Poesia torna a les dates habituals en la 24a edició, que té una durada de 12 dies i recupera el Festival Internacional al Palau de la Música. La 24a edició del festival Barcelona Poesia se celebrarà del 7 al 18 de maig. Tal com van destacar en roda de premsa els comissaris Mireia Calafell i Josep Pedrals, l’esdeveniment torna a les dates habituals i s’estén durant 12 dies, que inclouen dos caps de setmana: “El festival manté la seva vocació internacional i multidisciplinària, amb activitats que agermanen la poesia amb la música, la dansa, les arts plàstiques i, com a fil conductor.” Alba Cid (Premi Nacional de Poesia Jove), Enrique Falcón, Arnau Pons, Miren Agur Meabe, Joana Gomila i Fiston Mwanza Mujila són alguns dels participants en l’edició 2021 del festival. Es retrà homenatge als centenaris de Felícia Fuster i Joan Triadú, i als desapareguts Joan Margarit i Josep-Ramon Bach.\nPedrals va insistir en el fet que un dels nusos de la poesia és la reflexió, la manera de pensar poètica, “un dels fonaments”. Tot serà dins d’un bloc dedicat a les poètiques: “Amb la voluntat d’estimular la reflexió, el programa del festival s’ha omplert d’activitats que aborden la relació de la poesia amb conceptes universals”: una conversa recital sobre poesia i amor amb Mireia Sallarès, Begonya Sáez i Pol Guasch; una altra sobre poesia i economia amb Mario Montalbetti, o una exploració dels límits entre poesia i lletres de cançons amb Míriam Cano. Amb la col·laboració del MNAC i en format audiovisual, una selecció de joves poetes diran els seus versos en diàleg amb obres del museu on la guerra hi és representada. Des de l’altre cantó de la creació, David Bestué parlarà de la relació de les seves obres escultòriques amb la poesia. La mexicana Carla Faesler i l’argentí Pedro Mairal conversaran amb la periodista Anna Guitart sobre els camins que creuen més interessants en la poesia americana actual. I Arnau Pons moderarà una taula rodona sobre la vigència de l’Antologia de la poesia social catalana, que Àngel Carmona Ristol va publicar el 1970. A més, al llarg de quatre taules rodones, s’analitzarà el paper històric i actual de les revistes de poesia, una de les formes més clàssiques i pervivents de presentar el poema en societat, amb representants de revistes com ara Rosa cúbica, Kokoro, Paraíso, Quimera, Reduccions, Quadern de Versàlia, Mirall de glaç, Gargots, Turbamulta, Branca, Poetry Spam, SonHoras i La más bella.\nEls comissaris van destacar els accents diversos de la convocatòria d’aquest any com “una declaració d’intencions” des de la sessió inaugural de l’spoken word britànica Kae Tempest, una de les veus més poderoses i innovadores de la poesia actual, en un recital pur, en solitari i sense música. La brasilera Angélica Freitas, malson per als seguidors de Bolsonaro, que ataquen els versos que apareixen a les pintades de les ciutats brasileres, viatjarà des de Berlín, on viu actualment, per conversar amb el seu editor barceloní, Aníbal Cristobo, sobre la seva poesia, que dispara directament contra l’heteropatriarcat.\nDescarrega't tot el programa


La píndola masculina ...\nEn ple debat sobre la llei de l'abortament vull recordar que ja fa un temps van començar les proves per a la creació de la píndola anticonceptiva masculina. Resulta que un total de 120 parelles de la Unió europea estan provant l'invent. No cal dir que aquestes deuen ser amants d'un nou esport de risc: el prenying.\nAquest sistema funciona enganyant el cervell perquè aturi la producció d'espermatozous. De fet, en això d'enganyar el cervell els homes ja en som experts, sobretot quan es produeixen situacions del tipus: "Portes una pistola o és que t'alegres de veure'm?".\nUna de les particularitats de la píndola masculina és que no serà una píndola. El producte s'injectarà o es farà un petit implant sota la pell un cop al mes, que anirà segregant hormones. El que no s'ha especificat és on s'haurà d'aplicar la injecció o l'implant. Ja us asseguro jo que segons per on hagi d'entrar l'agulla, molt d'èxit no tindrà.\nSi aquestes proves van bé, es calcula que la píndola es comercialitzarà d'aquí a uns cinc anys: si fa o no fa qua l'AVE de Barcelona estigui acabat del tot. Si tot va segons el previst, és clar.


Experts ultimen el Reglament de la Llei de Patrimoni Arbori valencià - El Periódico Mediterráneo\nENTREGARAN LA PROPOSTA ESTE MES DE MAIG\nExperts ultimen el Reglament de la Llei de Patrimoni Arbori valencià\nEl llentiscle de les Useres i el roure de la Serra també mereixen protecció especial. La Conselleria de Medi Ambient té un inventari de 1.245 exemplars únics\nEl grup d’experts de la Comissió de Patrimoni Arbori Monumental que ha estat treballant en els últims mesos en el text del reglament de desplegament de la llei de Patrimoni Arbori Monumental entregarà, el pròxim mes de maig, la seua proposta a la Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenrotllament Rural per a la seua immediata tramitació. El document inclou, entre altres aspectes, la definició del cridat coeficient de monumentalitat, la qual cosa permetrà al seu torn incloure en el Catàleg nombrosos exemplars de caràcter monumental o singular que actualment es troben exclosos del mateix a falta del desplegament reglamentari de la Llei.\nEsta Llei protegix automàticament, sense necessitat de cap tràmit administratiu addicional, tots els arbres existents a la Comunitat Valenciana que igualen o superen els paràmetres següents: 350 anys d’edat, 30 metres d’altura, sis metres de perímetre de tronc, 25 metres de diàmetre de copa, 18 metres de tronc per a les palmeres de l’espècie Washingtonia robusta i 12 metres de tronc per a la resta de palmeres.\nMÉS PROTECCIÓ / No obstant això hi ha arbres que, sense aconseguir estos valors, són destacables per les seues dimensions. Tal és el cas de llentiscles, alborços, o tarongers per exemple, però també d’espècies de major port, com els pins blancs o els àlbers blancs, que per norma general, rarament arriben a ser protegits automàticament per la Llei.\nEn esta situació es troben alguns arbres molt coneguts com el Llentiscle del Mas de Grau de les Useres, el Pi dels Dos Germans en Villargordo del Cabriol, o l’Alborç d’Onil. Altres arbres, a pesar de no tindre dimensions o edats notables, a causa del seu interés històric, cultural, científic, ambiental, o recreatiu també mereixen protecció, com l’exemplar de roure valencià situat en el terme municipal de la Serra d’en Galceran que el botànic Cavanilles va utilitzar com a model per a descriure científicament eixa espècie, o la figuera de la casa de Miguel Hernández a Orihuela.\nPer a estos casos, la Llei preveu la possibilitat de la seua protecció expressa per part dels Ajuntaments (arbres monumentals d’interés local) o per part de la Generalitat Valenciana. Però esta via de protecció requerix de l’aprovació prèvia de l’esmentat reglament, en el que treballa la Comissió de Patrimoni Arbori.\nTots els arbres protegits per qualsevol de les vies mencionades formen part del Catàleg d’Arbres Monumentals i Singulars de la Comunitat Valenciana. Actualment la Conselleria té un inventari de 1.245 exemplars que superen els paràmetres per a la seua protecció genèrica. A més existixen 260 exemplars declarats com monumentals d’interés local per alguns ajuntaments.


L'edifici de Correus de Barcelona serà un «hub» d'economia digital i no preveu acollir el CAP Gòtic | NacióDigital\nper Andreu Merino , 7 d'octubre de 2020 a les 17:40 |\nL'edifici de Correus a la Via Laietana | Martí Urgell\nBarcelona, l'Estat i el Consorci de la Zona Franca han fet oficial aquest dimecres que l'edifici de Correus a la Via Laietana serà un "hub" d'economia digital. Així ho han ratificat l'alcaldessa, Ada Colau, el ministre d'Agenda Urbana, José Luis Ábalos, i el president del consorci, Pere Navarro. El pla frustra les aspiracions dels veïns i treballadors del CAP Gòtic de traslladar l'ambulatori a l'edifici annex, ja que el conveni signat no preveu aquest pas.\nEl conveni signat preveu que l'Estat cedeixi l'edifici a la ciutat i que s'hi instal·lin incubadores i oficines d'atenció a empreses, un restaurant i un espai cívic i cultural. A més, està previst que es mantingui l'atenció al públic de Correus i que es creï un nou espai on Correus desenvolupi el seu funcionament amb l'assessorament d'emprenedors i universitats.\nLes administracions calculen que el nou "hub" pot acollir 150 empreses i generar 1.500 llocs de treball.\nVeïns i treballadors pressionen pel trasllat del CAP Gòtic a l'annex de Correus propietat de l'Estat\nL'ambulatori està pendent de trasllat des del 2008 i la pandèmia ha portat al límit les seves mancances\nPel que fa al futur del CAP, l'Ajuntament i el Departament de Salut continuen sense oferir una opció de trasllat definitiva. "Fa un parell de setmanes ja vam informar a la plataforma que hi ha diferents espais viables i que estem veient si en podem incorporar algun espai més", asseguren fonts municipals. "En aquest moment no hi ha cap decisió presa", apunten.\nLes mateixes fonts defensen el conveni signat avui. "El barri Gòtic necessita diversificar la seva economia per no dependre només d'un sector econòmic i, des de la Tinència d'Economia, s'estan buscant des de fa mesos iniciatives que vagin en la línia d'aquesta diversificació", argumenten. L'Ajuntament assegura que les noves iniciatives econòmiques i el nou CAP són "compatibles". "Hi ha diversos espais al barri aptes per tal de poder aconseguir ambdós objectius", conclouen.\nBarcelona, Societat, Barcelona, CAP Gòtic, economia digital, hub, edifici, Correus


El «mètode» acara les candidatures en el debat sobre territori i infraestructures | NacióManresa\nEl «mètode» acara les candidatures en el debat sobre territori i infraestructures\nLes municipalitzacions, la C-55 i la C-16, o el tren, entre els temes que centren el debat organitzat per l'ANC\nper Pere Fontanals, Manresa | 20 de maig de 2019 a les 22:03 |\nMassana, Olivé, González, Trapé, Aloy i Fius a la taula de debat | Pere Fontanals\nEl "mètode", o sigui com municipalitzar, com fer un plec de clàusules que aparti les empreses de l'IBEX35 dels concursos públics, com fer que Generalitat i Estat desbloquegin la C-55 o l'R4 o, fins i tot, com es desobeeix el Tribunal Constitucional, ha centrat el debat organitzat per l'ANC a la sala d'actes de la UPC de Manresa.\nEls candidats han començat parlant donant voltes a la desobediència amb un exemple mal trenat que al final ha estat el quid del debat. "Si el Tribunal Constitucional suspengués una norma del Parlament com va fer amb la de la pobresa energètica, acataríeu la decisió?", era per sobre la pregunta. Però com han recordat la representant dels comuns Laura Massana i el socialista Felip González, aquesta suspensió va ser aixecada després de la moció de censura a Rajoy, i l'atenció s'ha desplaçat cap a la norma i ja menys cap a la qüestió.\nEn unes intervencions que han estat constants durant tot el debat, les competència del "què" era usada com a arma contra l'adversari, perquè si una cosa depenia de l'Estat o de la Generalitat afectava uns o altres. Per a Fem Manresa, Jordi Trapé, repetia que es fa difícil desenvolupar la llei per l'habitatge i contra la pobresa energètica, "quan des de l'Estat no es defineix què és un pis buit", González s'estranyava que algú de la CUP "em demani què és un pis ocupat", i el cupaire s'hi tornava dient que "no acceptava lliçons de qui va aprovar la llei per fer desnonaments exprés".\nAloy, per part d'ERC recordava que des de l'Ajuntament s'havien fet polítiques per evitar desnonaments i contra la pobresa energètica.\nTren i carretera\nEn el debat de les infraestructures, el representant de Junts per Manresa, Josep Maria Fius, apostava pel desdoblament de la C-55 i la vinyeta a la C-16, i per fer una comissió entre Ajuntament, Generalitat i responsables dels FGC per abordar les millores ferroviàries. El republicà Marc Aloy apostava pel tren, però recordava que l'Estat, "sistemàticament", incompleix fins i tot els seus pressupostos, dels que no executa "gairebé res".\nEl representant de Fem Manresa assegurava que la solució a la carretera no era desdoblar la C-55 per no malmetre més el medi, sinó alliberar la C-16. Felip González recordava que Santi Vila, a Territori, havia posat sis combois diaris que feien el trajecte a Barcelona en 1 hora i 6 minuts.\nEn alguns moments, les punxades entre els candidats eren subtils, però amb intenció. El candidat de Fem Manresa es referia a "la representant d'ICV", com qui no vol la cosa, i Laura Massana en un altre torn de paraula parlava dels "de la CUP i Sobiranistes".\nLa contractació i la municipalització\nEl socialista González posava la base a tota reflexió sobre com articular les contractacions públiques: "el 95% de les lleis que s'aproven a l'Estat tenen el seu origen en la normativa europea", i es preguntava "com t'ho fas per treure les empreses de l'IBEX35 d'un plec de clàusules?".\nSaltava Fem Manresa donant la seva clau: "amb municipalització", i posava l'exemple recent del conveni que s'ha allargat irregularment per a la neteja dels edificis públics, "no es necessita gran maquinària ni tampoc no és una feina que requereixi molta especialització", ha assegurat.\nEl representant de Junts per Manresa, en canvi, assegurava confiar molt en la capacitat privada, "el marc actual no permet segons què". Per la seva part, Marc Aloy ha aprofitat per posar en valor Aigües de Manresa, i ha explicat que l'Ajuntament compra l'energia de forma agregada amb altres municipis. "La podem comprar nosaltres sols, però serà més cara", ha dit, abans d'apuntar que es poden aprofitat els edificis públics per aconseguir energia directa amb plaques solars.\nEl debat sobre la municipalització ha arribat fins al punt que Fem Manresa ha explicat que ells contemplaven tenir una empresa constructora municipal per fer les obres de la ciutat, i davant del rebombori generat entre els altres candidats, Trapé els ha etzibat "ja entenc que amb aquesta proposta als liberals us exploti el cap".\nEleccions Municipals 2019, Política, eleccions municipals 2019, Primàries, PSC, Fem Manresa, Manresa En Comú, ERC, Junts per Catalunya, ANC\nI on és Primàries?\nPer Josep Pujol el 21 de maig de 2019 a les 00:47\nEm sembla que el periodista que ha escrit aquesta crònica no ha vist el mateix debat que jo. Com a adherida a l'ANC, em sembla una falta d'ètica professional que no es mencioni cap intervenció del candidat de Primàries, quan ha deixat ben clara la seva posició sobre la independència, la C55, l'expulsió de l'IBEX35 de Manresa, etc. Feu-vos-ho mirar.\nPer En Fèlix el 21 de maig de 2019 a les 00:43\nCap referència a les intervencions d'en Marc Olivé, candidat de Primàries??. Com ho expliques Fontanals???


Ada Colau i Eloi Badia en una compareixença a l'Ajuntament de Barcelona / @EP\nNou revés judicial per a l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i els seus màxims responsables, Ada Colau i Eloi Badia. La sentència 305/2021 de data 8 d'octubre de l'Jutjat Contenciós-Administratiu número 8 de Barcelona dóna la raó a Aigües de Barcelona ja Societat General d'Aigües de Barcelona, SA obligant a l'AMB a complir el contracte concessional i, en conseqüència, a pagar aproximadament 15 milions d'euros per l'activitat de sanejament en alta prestat per la companyia.\nEn aquest sentit, aquesta sentència demostra que l'AMB està incomplint les seves obligacions legals respecte a el servei públic del sanejament posant en risc la sostenibilitat de la mateixa al no garantir les aportacions econòmiques necessàries per a la correcta gestió per l'operadora Aigües de Barcelona.\nEn 2018, després de diversos anys d'incompliments flagrants, des de la companyia es va instar a aquest compliment contractual sol·licitant l'import corresponent a el període comprès entre 2014 i 2017. A aquesta primera reclamació li van seguir altres corresponents a les successives anualitats (2018; 2019; i 2020), encara pendents de resolució judicial, situant el deute total de l'AMB en prop de 30 milions d'euros.\nAquestes reclamacions van ser denegades pel Consell Metropolità de 26 de juny de 2018 i ara el Jutjat Contenciós-Administratiu número 8 de Barcelona ha revocat aquella decisió, reconeixent l'exigible compliment contractual per part de l'AMB de les seves obligacions econòmiques respecte a el servei de sanejament que presta Aigües de Barcelona, incloent l'exigència d'abonament i dret al cobrament de la quantitat reclamada més els corresponents interessos legals.\nCaptura de l'extracte de la sentència judicial / @Catalunyapress\nL'AMB, al no afrontar les seves obligacions contractuals, posa en risc un servei fonamental com és el del sanejament d'aigües i la seva devolució a l'entorn i que consisteix en canalitzar i tractar les aigües residuals dels 36 municipis de l'àrea metropolitana de Barcelona .\nInfografia del circuit de sanejament en Baixa i Alta / @AMB\nÚs del sanejament fins arribar a el Medi Natural / @AMB\nAquesta sentència és recurrible en apel·lació en el termini de 15 dies davant del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).


El Banc de Sang fa una crida urgent als donants de tipus 0- i A-\nNomés queden reserves pels pròxims 3 dies\nActualitzada 08/11/2019 a les 18:29\nEl Banc de Sang i Teixits de Catalunya ha fet avui, divendres, una crida perquè es facin donacions de sang als principals hospitals de Barcelona demà, dissabte, especialment dels grups sanguinis O- i A- ja que només queden reserves per a tres dies.\nA la resta de grups sanguinis hi ha reserves de sang per als propers sis dies quan el nivell òptim són deu dies, han indicat les mateixes fonts en un comunicat.\nLa festivitat de l'1 de novembre, juntament amb el pont del 12 d'octubre i el temporal que va afectar, principalment, Tarragona, Lleida i les Terres de l'Ebre, ha fet reduir les reserves de sang, segons el Banc de Sang i Teixits.\nAquesta entitat anima a donar demà, dissabte, als tres grans hospitals de Barcelona que obriran expressament: Clínic, Sant Pau i Vall d'Hebron.\nEn concret, a l'Hospital Clínic es podrà donar matí entre les 10:00 i les 20:00 hores i també el diumenge de 10:00 a 14:00 hores; a Sant Pau, de 09:00 a 14:00 i de 16:00 a 20:00 hores, i a Vall d'Hebron, de 10:00 a 20:00 hores, de demà, dissabte.\nEls donants que prefereixin reservar cita per un d'aquests hospitals poden fer-ho mitjançant la pàgina web del Banc de Sang i Teixits i així tindran una llitera reservada per demà.\nComenta el contingut : El Banc de Sang fa una crida urgent als donants de tipus 0- i A-


Padesa no admet errors en la gestió dels brots de covid-19 que han infectat 344 dels seus 1115 treballadors\nLa direcció defensa que no havia justificació per tancar l’empresa i s’escuda en les indicacions de Salut\nACN Tortosa .- La direcció de l’empresa càrnica Padesa no admet errors en la gestió dels dos brots de covid-19 als seus dos centres de producció de Roquetes i Amposta que, de moment, han infectat 344 dels seus 1.115 treballadors. En la primera compareixença davant els mitjans des que va esclatar la crisi, la responsable tècnica i portaveu, Eva Abancéns, ha dit que no hi ha elements per afirmar que l’empresa es trobi en l’origen de la cadena de contagis i ha defensat que no estava justificat aturar l’activitat per frenar-los. Tot i això, sosté que han hagut de reduir la producció i prendre mesures, sempre d’acord amb el Departament de Salut. Actualment, 20 treballadors de Roquetes –deu positius- segueixen en quarantena i 138 a Amposta –amb 73 positius-.\n"No és que hagi hagut un error: hem seguit les indicacions que ens ha marcat Salut. Vam tenir uns casos amb símptomes, vam fer cribratge i les persones que eren positives o eren contactes estrets es van enviar a casa garantint la seguretat de la resta dels treballadors i tallant les cadenes de contagi", ha justificat Abancéns, tot rebutjant el tancament i l’aturada total de l’activitat dels escorxadors d’aviram com a "solució". "Si tu garanteixes la seguretat dels treballadors, limites les cadenes de contagi i garanteixi la neteja i la desinfecció no ha de ser la millor mesura", ha afegit, tot recordant que estan reconeguts com una activitat essencial del sector primari, on la neteja i la desinfecció són i, i de la qual en depenen més de 1.100 famílies.\nPerò les respostes de la portaveu, l’única representant de la direcció que ha comparegut davant dels mitjans, ha deixat oberts alguns dels principals interrogants sobre la crisi sanitària que ha afectat l’empresa que més treballadors ocupa a les comarques del Baix Ebre i el Montsià. De moment, diu que Padesa desconeix l’origen dels contagis. La portaveu ha relatat que després d’un primer cas confirmat per Salut d’un treballador del centre de Roquetes va començar un "degoteig" que va arribar a infectar 263 persones ocupades en aquest escorxador amb 619 treballadors.\nUn brot que desvinculen del declarat a l’escorxador d’Amposta el passat 14 d’octubre amb l’argument de que no existeix "transvasament de treballadors" entre les dos plantes. Els cribratges a partir dels tres casos inicials –un dels quals descartat- han acabat traient a la llum 73 positius i 138 persones aïllades de les 496 que formen la plantilla. Segons Padesa, l’experiència adquirida amb el cas de Roquetes els ha permès actuar més ràpidament en aquest cas.\n"Reflex" de l’entorn\n"Tu tens una situació epidemiològica a la comarca i Padesa no és més que el reflex del que tenim a Tortosa, Amposta o Roquetes. No tenim dades suficients per dir que la cadena de contagis ha sortit de Padesa", ha subratllat. Un dels grans arguments de l’empresa, en aquest sentit, és que l’elevada pressió de les mostres sobre els treballadors, amb prop de 2.600 proves PCR efectuades i onze cribratges des del mes de juliol, ha acabat fent aflorar els contagis. "Aquesta pressió no la té cap empresa", ha afegit.\nMalgrat tot, Padesa assegura que els brots per coronavirus sí que l’han obligat a tancar algunes seccions i reduir l’activitat fins el 30%, globalment, i puntualment fins el 95%. "Alguns dies, a Amposta hem estat al 20%", ha dit la portaveu. En aquests moments, el centre de Roquetes ha recuperat l’activitat fins un 95%, amb un 96% de la plantilla reincorporada -20 persones en quarantena, de les quals deu positius i deu contactes estrets-.\nDe moment, i en la línia de reforçar la seguretat davant possibles nous contagis, l’empresa ja ha anunciat noves mesures. Així, el Departament de Salut ha format setze treballadors de cadascun dels dos centres perquè actuïn com a "mediadors covid" i es compleixin les mesures de seguretat sanitària. Especialment, en llocs com l’aparcament, que segons Abancéns és un dels "punts calents" que explicaria l’expansió dels contagis, pel fet que molts dels treballadors es desplacen conjuntament per anar a la feina amb un mateix cotxe i, en alguns casos, no ho fan portant correctament la mascareta i complint les precaucions bàsiques.\nEn aquest sentit, i en col·laboració amb els Mossos, l’empresa ha reordenat els aparcaments en forma de circuit. Els mediadors, per la seva banda, hauran de vigilar que cada cotxe només arribi amb dos ocupants, aparqui en diagonal i deixi la finestreta lleugerament abaixada. També controlaran el compliment de les mesures higièniques a l’entrada al recinte així com a totes les dependències dels escorxadors, inclosos "els llocs més íntims".


Casa dello Scacciato Palestrina Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Degli Scacciati, Palestrina, Palestrina, Itàlia, 00036 - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa dello Scacciato\nConvenientment situat a Palestrina, Casa dello Scacciato és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Casa dello Scacciato, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, servei de llançadora són només algunes de les comoditats que fan que Casa dello Scacciato sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Casa dello Scacciato no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Casa dello Scacciato de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Horts de la Maladeta – Ruralitzem\nLloc Categories: Horts Urbans, Eix Muntanya, and ReivindicacionsLloc Tags: Horts\nEspai d’horts comunitaris autogestionat i reivindicat pel barri i les veïnes que van aixecar els horts fa més de 12 anys per defensar aquest terreny front l’especulació i els interessos privats-particulars dels propietaris: immobiliàries com Núñez y Navarro o Barcino.\nEl que es demana, és que la titularitat del terreny sigui pública i, a partir d’aquí, obrir un procés participatiu, en el qual defensarem la continuïtat dels horts. No és una reivindicació nova, portem així des dels 1980s, quan es va expropiar injustament els habitatges que hi havia als veïns i veïnes i, posteriorment, l’Ajuntament de l’època els va privatitzar a partir del PERI. Una actuació injusta i autoritària, ja que no va tenir en compte a la ciutadania. Per aquest motiu, a banda de la situació d’emergència climàtica i d’especulació del sól i l’habitatge, reivindiquem aquest espai.\nActualment des de l’Associació de Veïns/nes de Porta i l’Escola Splai estem lluitant per aquest espai a través de la recollida de signes d’un manifest entre altres accions on el que reivindiquem és: (1) que els solars de maladeta siguin públics; (2) que s’obri un procés participatiu; i (3) que s’escolti la nostra proposta: espai vers – horts i gimnàs amb sostre i sala polivalent per l’escola i el barri.\nQualsevol entitat, associació o col·lectiu que pugui i/o vulgui donar suport a aquesta iniciativa, es tan fàcil com signar: http://avvporta.blogspot.com/2021/01/signa-el-manifest-salvem-maladeta.html\nCarrer de la Maladeta, 110


Els nens prenen els carrers de la Part Alta\nImatge de la sortida de la Cercavila de Santa Tecla.\nSeguici petit de Santa Tecla (III)\nLa Cercavila de la Santa Tecla Petita ha omplert tots els espais per on ha passat, amb centenars de pares que han acudit, en gran nombre, amb els fills\nActualitzada 19/09/2018 a les 21:15\nEls carrers de la Part Alta, la plaça de la Font inclosa, s'han convertit aquest dimecres en una aula gegantina en la qual ha predominat el soroll que fan els nens quan el professor surt un moment i els deixa sols. Una enorme quantitat de pares amb els seus fills, diversos centenars, s'han donat cita per presenciar la Cercavila de la Santa Tecla. El soroll dels infants es confonia amb les músiques dels diversos elements que hi han participat. En total, han estat 24 les entitats que han portat els seus balls a la Part Alta, entre elles l’Àliga Petita de Reus i el Lleonet del Vendrell, que han estat convidats amb motiu de la celebració del desè aniversari de l’Aligueta tarragonina i del quinzè del Lleonet de la ciutat. El carrer Major, la plaça de les Cols, Merceria, la plaça del Fòrum, Santa Anna i Cós del Bou s'han omplert de persones que han acompanyat els participants en la Cercavila de la Santa Tecla Petita, que ha finalitzat allà on ha començat, a la plaça de la Font, on s'ha fet la tanda de lluïment.\nLa jornada de dimecres també ha viscut els versots i parlaments dels balls parlats petits, mentre que als jardins de Saavedra hi ha hagut gastronomia, el concert que ha ofert Oscárboles i la projecció de la pel·lícula Jurassic Park, d’Steven Spielberg, en el marc de la proposta Cinema a la Fresca. La jornada finalitza amb els concerts de l’Orquesta Mondragón a l’Anella Mediterrània.\nCorrefoc petit, pastís i Retaule\nEl cap de setmana s’apropa i el programa de Santa Tecla s’engrandeix. Dijous, tindrà lloc un dels actes més esperats de les festes. La Catedral serà escenari, a partir de les 22.30 hores, d’una nova edició del Retaule de Santa Tecla que representa l’Esbart Santa Tecla amb la música de la cobla La Principal de la Bisbal, ampliada i dirigida per Francesc Cassú. Després de 27 anys de representacions, des que Jaume Guasch va crear El Retaule de Santa Tecla per rememorar la vida i martiri de la patrona de Tarragona, enguany s’estrenarà un nou vestuari.\nLa jornada començarà a les 17 hores, a la Catedral, amb una visita guiada que descobrirà al visitant el bestiari medieval que hi conté. A les 19 hores tindrà lloc l’obertura de l’Espai Barraques al passeig de les Palmeres, proposta en el qual participen diversos col·lectius alternatius que ofereixen gastronomia i activitats culturals. A la mateixa hora, l’interès es traslladarà fins a la plaça de la Font, on el Gremi de Pastissers repartirà 2.000 racions del Braç de Santa Tecla, de 75 metres. Les persones que el vulguin degustar hauran de fer-se amb el corresponent tiquet, des d’una hora abans, a l’estand de les festes instal·lat al vestíbul del Teatre Tarragona.\nFinalitzat el berenar popular, a les 19.30 hores es donarà la sortida al Correfoc Petit, que unirà el Balcó del Mediterrani amb la plaça Corsini, omplint de llum i soroll la Rambla Nova. En la carretillada conjunta final hi participaran els petits del Ball de Diables, el Drac, el Bou i la Vibrieta, a més dels grups convidats la Franaqueta de Cambrils, el Ball de Diables Petit del Morell i el Ball de Diables Infantil de la Bisbal del Penedès.\nLa jornada finalitzarà a les 23.30 hores a la plaça de les Cols, on el Ball de Diables oferirà una carretillada que cremarà gran quantitat de pólvora.\nComenta el contingut : Els nens prenen els carrers de la Part Alta


Un epidemiòleg preveu nous brots infecciosos i més perillosos que la COVID-19 - Diari de Girona\nUn epidemiòleg preveu nous brots infecciosos i més perillosos que la COVID-19\nMichael T. Osterholm rellança el llibre on fa dos anys ja va predir la pandèmia Demana un pla internacional per aconseguir la vacuna\nefe 17.05.2020 | 23:47\nL'epidemiòleg nord-americà Michael T. Osterholm, que ja va anticipar l'actual pandèmia de coronavirus, preveu nous brots de malalties infeccioses, alguna d'aquestes pitjor que la COVID-19, i demana compromís internacional per repartir la fabricació de fàrmacs i equips de protecció pel món.\nOsterholm va preveure el brot de coronavirus ja fa dos anys al seu llibre L'amenaça més letal, que l'editorial Planeta ha reeditat i treu a la venda demà. Es tracta d'una edició en què el científic dona per fet que hi haurà nous brots de malalties infeccioses: «N'hi haurà un següent, un altre i després un altre més. I com hem advertit en aquest llibre, un d'aquests serà encara més gran i de magnitud més greu que el brot de COVID-19». El més probable, segons afegeix l'autor, és que sigui «un nou virus de la grip amb la mateixa capacitat de devastació que la gran pandèmia de grip de 1918-1919», que va causar la mort d'entre 50 i 100 milions de persones. No obstant això, es produiria en un món amb el triple de població, amb vols comercials internacionals i amb megalòpolis superpoblades al tercer món.\nPer al fundador del Centre per a les Malalties Infeccioses (Cidrap) de la Universitat de Minnesota, «la falta d'inversió, lideratge i voluntat pública» fan que la preparació davant aquest enemic sigui «lamentable». Segons apunta l'epidemiòleg, l'única manera en què es podria haver frenat la propagació de la pandèmia hauria estat amb una vacuna efectiva, que no existia i «exigeix molts mesos, o fins i tot anys». Per això, urgeix a la creació d'un programa similar al Projecte Manhattan, el pla de desenvolupament nuclear de la Segona Guerra Mundial, per aconseguir una vacuna antigripal revolucionària.\nAl llibre recorda com el 20 de gener de 2020 el seu centre ja havia manifestat que la COVID-19 causaria una pandèmia. «Per què l'Organització Mundial de la Salut (OMS) va trigar fins a l'11 de març per declarar-la? Va ser una distracció desafortunada i innecessària», afirma l'autor. Osterholm també remarca la necessitat de protegir els sanitaris. És per això que demana que els governs internacionals es comprometin a repartir i diversificar la fabricació de fàrmacs, subministraments i equips clau. Per l'especialista, pel que fa a preparar-se per a malalties infeccioses, «no s'ha fet més que tirar per la borda una oportunitat darrere l'altra» en matèria de salut pública.


El Vendrell celebra 50 anys de la primera representació dels Pastorets Infantils\nEl proper 17 de novembre, a les 21h, al Casal Familiar, hi haurà un sopar on es retrobaran una colla d’amics de fa 50 anys\nImatge d'arxiu dels col·laboradors dels Pastorets Infantils de l’any 1967 CEDIDA\nDilluns, 13 Novembre 2017 18:45\nEnguany s’esdevenen 50 anys de la primera representació dels Pastorets Infantils del Casal Familiar Parroquial del Vendrell, els quals es van escenificar, sota la direcció del Jordi Trillas, durant quatre temporades, pels vols de Nadal a Reis.\nPer tal de celebrar-ho s’ha creat una comissió, que, per mitjà de les fotografies de l’època, ha intentat localitzar i posar-se en contacte amb el màxim de col·laboradors possibles, si bé alguns no s’ha pogut esbrinar qui eren, atès que en aquells temps eren molt petits i no s’han pogut ni reconèixer ni recordar-se’n.\nPer això, aquest divendres, 17 de novembre, a les 21h, al Casal Familia, hi haurà un sopar on es retrobaran una colla d’amics de fa 50 anys i que, alguns, potser fa molt temps que no s’han vist, ja que fins i tot viuen fóra vila. Els organitzadors volen que sigui un sopar per a recordar aquesta experiència i fer un repàs a les diferents fotografies d’arxiu que hi haurà exposades. Es lliurarà un record per a tothom.\nL’endemà dissabte, a les 20h, se celebrarà una missa per a tots aquells col·laboradors que van traspassar.


UManresa apuja fins als 114.000 euros els diners per a beques - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUManresa apuja fins als 114.000 euros els diners per a beques\nEl campus Manresa de la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya (UVic-UCC) destinarà 114.000 euros durant el curs 2015-2016 als programes de beques que té en funcionament.\nAquest import suposa un increment de recursos de la dotació pressupostària destinada a beques del 7,5% en relació amb el curs passat i contrasta amb la tendència general que ha fet que els recursos destinats a ajuts a l'estudi s'hagin reduït fins a nivells similars als de l'any 2004.\nEl programa d'ajudes a l'alumnat preveu beneficiar una setantena d'alumnes de la institució universitària. La convocatòria inclou 18 beques de col·laboració de 1.500 euros i tres de 3.000 euros.\nSerà el segon any que els alumnes podran optar a les beques FUB-La Caixa. Està previst destinar-hi 30.000 euros en 15 ajuts d'un import de 2.000 euros.\nAjuts que són un salari\nTambé serà la segona edició del programa de beques FUB-Prèmium, que s'atorga als alumnes dels estudis d'ADE i del grau en Gestió d'Empreses. Està previst destinar-hi 45.000 euros en 30 beques salari per a alumnes dels dos darrers cursos de carrera que facin estades de pràctiques en les empreses col·laboradores.\nLa principal novetat del programa de beques d'UManresa és la creació d'una nova línia adreçada als alumnes del Campus Professional, que inicia l'activitat el curs 2015-2016 amb el nou cicle formatiu de grau superior de Tècnic en Pròtesis Dentals. La institució universitària preveu destinar-hi un import de 3.000 euros per concedir dues beques de 1.500 euros cadascuna.


Informe Anual 2015 > Introducció > Informe del Vicepresident i Conseller Delegat\nL’exercici 2015 ha estat per a Abertis un any de nous reptes i compromisos complerts. En un clima d’incertesa econòmica i política en alguns dels seus mercats principals, el Grup ha aconseguit uns resultats rècord en la seva història, impulsats per un important treball de creixement i de recerca de majors sinergies entre totes les divisions del Grup.\nLes magnituds econòmiques del Grup en l’exercici estan marcades per les plusvàlues derivades de la sortida a borsa del 66% de Cellnex, que han permès un creixement històric del benefici net, fins als 1.880 milions d’euros. Sense tenir en compte els impactes extraordinaris, ni altres efectes i provisions realitzades en un marc de prudència comptable, el resultat net en termes comparables va créixer un 7% el 2015.\nTambé en termes comparables, tant els ingressos com l’Ebitda han augmentat un 5%, fins als 4.378 milions d’euros i als 2.692 milions d’euros, respectivament.\nPel que fa al trànsit, el 2015 hem assistit a la consolidació de la tendència a l’alça de la intensitat mitjana diària del conjunt de les autopistes del Grup. Hi destaca especialment l’increment del 6,1% a Espanya, el millor des de 2001; i del 8,5% a Xile, per sobre de totes les previsions. Així mateix, es van mantenir a l’alça els nivells a França (un 1,8% superior a l’any anterior), Puerto Rico (0,8%) i l’Argentina (0,7%). Només al Brasil, país on la situació política marca l’esdevenir econòmic, el trànsit de la xarxa d’Arteris va baixar un 2,3%, a causa, sobretot, del comportament del trànsit dels vehicles pesants.\nGràcies a l’esforç d’internacionalització fet en els últims anys, el 70% dels ingressos del Grup Abertis procedeixen de fora d’Espanya. França s’ha consolidat el 2015 com el primer mercat per al Grup, amb una aportació del 37% del total dels ingressos i el 38% de l’Ebitda, seguit d’Espanya, amb un 30% dels ingressos i un 34% de l’Ebitda.\nLes inversions consolidades el 2015 han arribat als 1.074 milions d’euros, dels quals 811 milions corresponen a inversió en expansió; 95 milions, a inversió operativa; i 168 milions, a inversió en noves adquisicions.\nEls ingressos derivats de la venda de Cellnex i la generació de caixa han permès dur a terme una reducció significativa del deute net del Grup, que al tancament de desembre de 2015 se situa en 12.554 milions d’euros, enfront dels 13.789 d’euros al tancament del 2014, és a dir, un descens proper al 10%. La ràtio deute net/Ebitda se situa en 4,7x. Del total del deute, el 66% es constitueix amb garantia dels propis projectes, sense recurs; el 90% és a llarg termini i el 88%, a tipus fix.\nAl mateix temps, la companyia ha continuat treballant en programes de liability management, orientats a recomprar deute antic i realitzar noves emissions a tipus més baixos, tot allargant el seu termini de venciment. En els dos darrers anys, Abertis ha realitzat operacions de refinançament, tant corporatives com de les seves filials, per més de 4.000 milions d’euros, amb la qual cosa ha reforçat la seva capacitat financera per escometre noves inversions i ha allargat els terminis d’amortització de deute tot reduint el seu cost.\nAbertis continua avançant amb el compliment dels objectius principals del Pla estratègic 2015-2017. Per a això, la companyia ha aprofundit en la seva estratègia de focalització, amb la sortida definitiva del negoci d’aeroports i la col·locació en borsa del negoci de telecomunicacions terrestres; en la creació de valor per a l’accionista, així com en la incorporació de nous actius i l’extensió dels contractes ja existents.\nAbertis continua centrada en el creixement com un dels objectius principals estratègics per als propers anys. El 2015 s’ha tancat amb èxit un acord amb el Govern francès per a la consecució de l’anomenat Pla Relance, un ambiciós pla de rellançament de l’economia francesa, reducció de la desocupació i millora de les infraestructures a través de la col·laboració publicoprivada.\nEn el cas d’Abertis, a través de la seva filial a França, invertirà 590 milions d’euros a canvi d’una extensió en la durada de les seves concessions al país per una mitjana de 2 anys i mig. Aquest és un important precedent per a futurs acords entre les administracions i les empreses privades, per tal de fer possible el finançament sostenible de les infraestructures del futur, entenent aquestes com a base del progrés social i econòmic.\nA més, Abertis ha treballat de manera destacada per consolidar la seva posició a Xile, amb la presa del control d’aquelles concessions en què participava. Si el 2014 s’aconseguia el control del 100% de Rutas del Pacífico, el 2015 va ser el torn d’Autopista Libertadores i Autopista del Sol. Per a això, la companyia ha desemborsat prop de 130 milions d’euros. Així mateix, ja entrat el 2016, Abertis ha aconseguit el control del 100% d’Autopista Central, l’autopista més transitada del país. D’aquesta manera, Abertis ja controla el 100% de les 6 concessions que té a Xile.\nA Espanya, es va incrementar la seva participació fins al 50,01% de les empreses concessionàries de les gestores dels Túnels de Vallvidrera, un dels eixos més utilitzats entre Barcelona i les ciutats de l’interior de Catalunya; i del Túnel del Cadí, el principal punt de connexió entre la zona central de Catalunya i els Pirineus.\nEn aquesta mateixa línia estratègica d’estendre la base d’actius existent, el 2015 Partícipes en Brasil, controlada per Abertis (51%) i Brookfield (49%), ha llançat una oferta pública d’adquisició d’accions (OPA) sobre els accionistes minoritaris d’Arteris.\nMentrestant, Abertis continua analitzant de manera activa noves adquisicions, amb la mirada posada a l’Amèrica del Nord i Europa. Més concretament, a Itàlia, Abertis es troba en negociacions en exclusiva per a la compra del control d’A4 Holding, que té la concessió de les autopistes italianes A4 (Brescia-Padova) i A31 (Vicenza-Piovene-Rocchette).\nÈxit de la sortida a borsa de Cellnex\nUna dels fites principals de la companyia el 2015 ha estat la sortida a borsa de la divisió d’infraestructures de telecomunicacions terrestres, Cellnex Telecom, que va ser un èxit i va superar totes les expectatives. La capitalització de Cellnex Telecom va superar els 3.244 milions d’euros en el primer dia de cotització. La col·locació del 66% de Cellnex ha suposat unes plusvàlues de prop de 2.700 milions d’euros nets per a Abertis.\nAmb la seva incorporació al mercat de valors espanyol, Cellnex ha reforçat la seva capacitat de creixement, tant orgànic com inorgànic, així com la seva posició de lideratge en el mercat europeu d’infraestructures de xarxes de telecomunicacions. L’operació ha facilitat el seu accés al mercat de capitals i a nous canals de finançament, per fer front amb bases sòlides a la seva estratègia de desenvolupament i internacionalització.\nEn línia amb aquesta estratègia de focalització en autopistes en què s’emmarca l’OPV de Cellnex, també Abertis ha conclòs definitivament el 2015 el procés de desinversió del sector d’aeroports.\nQuant als plans d’eficiència, Abertis ha consolidat els importants estalvis del Pla anterior i ha posat en marxa nous plans, amb atenció especial a França, el Brasil i Xile. La implantació de les millors pràctiques del Grup Abertis en totes les seves filials i participades permetrà crear sinergies importants entre totes les companyies, i consolidarà el nostre model industrial particular i competitiu.\nTambé el 2015 ha estat un any de millora de les principals magnituds econòmiques d’Hispasat, operador de satèl·lits espanyol del qual Abertis és soci majoritari. El backlog de la companyia (la contractació assegurada de capacitat satel·litària a llarg termini) ha continuat marcant rècords en multiplicar per set la xifra d’ingressos anuals.\nLíder global i empresa de referència\nLa companyia compta amb bases sòlides per afrontar perspectives prometedores de futur. L’evolució positiva del trànsit prevista en els principals mercats reflecteix la consolidació de la millora experimentada en els últims anys.\nEl 2016, Abertis s’enfronta a nous reptes a través dels quals la companyia vol consolidar la seva presència al món com a líder global. La seva fortalesa financera, la seva experiència i model industrial, i la seva visió a llarg termini la converteixen en una peça central en la recerca de solucions per a un dels reptes globals més importants: el finançament sostenible de les infraestructures del futur.\n< Carta del President Govern Corporatiu >


L'estudi obre una nova oportunitat per investigar teràpies i vacunes contra la malaltia neurològica\nUn pacient al passadís del CemCat, Centre d'Esclerosi Múltiple de Catalunya, al recinte Vall d'Hebron. MANOLO GARCÍA\nNova YorkDurant dècades, els investigadors han sospitat que les persones infectades amb un virus molt comú, l'Epstein-Barr, podrien tenir més probabilitats de desenvolupar esclerosi múltiple, una malaltia neurològica que afecta un milió de persones als Estats Units i 50.000 a Espanya. Ara un equip d'investigadors ha informat del que es considera que és l'evidència més convincent d'un fort vincle entre les dues malalties. L'estudi, publicat a la revista Science, pot motivar encara més la investigació sobre teràpies i vacunes per a l'esclerosi múltiple.\nEl grup d'investigadors, capitanejats pel doctor Alberto Ascherio de l'Escola de Salut Pública de Harvard, van examinar dades de 10 milions de persones en servei actiu a les forces armades dels EUA durant vint anys per avaluar si les infeccions per Epstein-Barr van precedir l'esclerosi múltiple. De tots els investigats, als quals se'ls va extreure sang cada any, 801 van desenvolupar la malaltia, que es produeix quan el sistema immunitari ataca l'aïllament que protegeix els nervis del cervell i la medul·la espinal. La majoria de les persones que desenvolupen la malaltia es diagnostiquen entre els 20 i els 50 anys, per bé que la possibilitat de patir-la és del 0,5%. En canvi, el virus d'Epstein-Barr és molt comú: malgrat que hi ha gent que no n'és conscient, tothom pot infectar-se en algun moment, i el virus roman al cos per tota la vida.\nEls investigadors consideren que, com que hi ha poca gent infectada amb el virus que acaba patint esclerosi múltiple, aquesta no pot ser l'única causa de la malaltia. Així, s'han identificat altres factors de risc, com els nivells baixos de vitamina D i el tabaquisme, que el grup d'investigadors va poder comprovar amb el mateix conjunt de dades. Alhora, s'han trobat factors genètics: la majoria dels pacients són dones, i també s'han identificat 900 gens anormals en pacients amb esclerosi múltiple, ha dit el doctor Anthony J. Reder, expert en esclerosi múltiple de la Universitat de Chicago. Ara bé, cap d'aquests factors de risc destaca com ho fan les infeccions d'Epstein-Barr.\nTrenta vegades més de possibilitats\nL'objectiu va ser aleshores determinar fins a quin punt el virus augmenta el risc de patir esclerosi múltiple. Els investigadors van estudiar la petita proporció de persones que no estaven infectades amb el virus al principi de la seva carrera a les forces armades i que posteriorment sí que es van infectar i van acabar desenvolupant esclerosi múltiple. En van trobar 34. També han conclòs que, entre els pacients amb esclerosi múltiple, 32 de cada 33 es van infectar amb Epstein-Barr abans. "Això significa que una infecció pel virus d'Epstein-Barr augmenta el risc d'esclerosi múltiple més de 30 vegades", ha dit Ascherio.\n“La gran majoria de casos d'esclerosi múltiple són causats pel virus d'Epstein-Barr i potencialment es podrien prevenir amb una vacuna adequada", escriuen els investigadors a Science. Tot plegat deixa la pregunta en l'aire de què fer ara. El doctor Bruce Cree, investigador de l'esclerosi múltiple de la Universitat de Califòrnia, ha assenyalat que podria ser difícil tractar l'esclerosi múltiple perseguint Epstein-Barr, perquè pot ser difícil trobar el virus real en pacients, ja que, malgrat que l'esclerosi múltiple és una malaltia del cervell i de la medul·la espinal, no s'ha pogut trobar el virus al líquid espinal dels pacients. En aquest sentit, el doctor Lawrence Steinman, investigador de la malaltia a Stanford, ha escrit també al mateix article que una vacuna experimental d'ARN missatger contra Epstein-Barr era un dels diversos enfocaments dissenyats per evitar que el virus afectés el cervell. Fa unes setmanes, Moderna va anunciar l'inici d'un assaig clínic d'una primera vacuna contra aquest virus, que podria ser eficaç no només contra l'esclerosi sinó contra altres malalties que s'associen a l'Epstein-Barr, com la mononucleosi o el limfoma de Hodgkin. La pregunta ara, ha dit Steinman, és: "Podem fer que l'esclerosi múltiple desaparegui?"\nSalut esclerosi múltiple ciència


Godó, Prisa i Vocento llancen una plataforma de publicitat programàtica - comunicació21\nGodó, Prisa i Vocento llancen una plataforma de publicitat programàtica\nRedacció|2019-06-28T16:30:33+02:0028 juny 2019|Comunicació21\nEls grups Godó, Prisa i Vocento han posat en marxa WeMass, Media Audience Safe Solution, un marketplace de publicitat programàtica on uneixen els respectius inventaris per oferir als anunciants un producte competitiu tant en qualitat com en audiència.\nEl seu objectiu és aconseguir que l’agregació d’audiències permeti als anunciants tenir uns índexs de visibilitat elevats i generar campanyes eficients per als usuaris gràcies al volum de dades que aporten en conjunt.\nTot i així, Godó, Prisa i Vocento continuaran amb la venda publicitària de forma independent a través de les seves marques.\nDesprés de l’aprovació de la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència, els tres grups treballen en la confecció de l’equip i la infraestructura per dur a terme el projecte, dirigit per Plácido Balmaseda, que durant els darrers sis anys va ser director general d’Antevenio.\nWeMass segueix les passes d’altres projectes de publicitat programàtica sorgits a Alemanya, França o Regne Unit impulsats mitjançant l’associació de grans grups editorials.


Compromís urgeix a Renfe i Adif a acabar amb el 20% d’estacions valencianes inaccessibles i complir amb la llei d’una vegada | Notícies Dígitals\nCompromís urgeix a Renfe i Adif a acabar amb el 20% d’estacions valencianes inaccessibles i complir amb la llei d’una vegada\n19/02/2021 adif, compromis, renfe\nEl tren no alça el cap per la inacció de la pròpia administració, el desencert de les mesures adoptades a conseqüència de la Covid-19 de retallada de freqüències, els problemes de personal i cancel·lacions i la falta de pols del Govern a l’hora de materialitzar les actuacions pendents. Entre aquestes, destaquen des de Compromís, “l’adaptació de les 24 estacions valencianes encara hui inaccessibles o el bloqueig que viu el tren de la costa”.\nPer al portaveu de la coalició al Senat, Carles Mulet, la resposta del Govern a una interpel·lació valencianista deixa clar que l’administració no està fent els deures a l’hora de complir amb les lleis que garanteixen l’accessibilitat de les persones als serveis i recintes públics. “Encara queden 24 estacions pendents d’adaptacions de les 105 existents en l’autonomia valenciana, 17 d’elles gestionades per Renfe i 7 per ADIF i ens dirigeixen al socorregut Pla de Rodalia vigent, amb un horitzó 2025 en el qual suposadament es milloraran les prestacions de la xarxa, quan la dinàmica ens està mostrant que ocorre tot el contrari, amb un mal servei, propi d’un altre segle i molt llastrat”, ha assenyalat.\nEl senador ha lamentat que, mentre ocorre això “en els Pressupostos Generals es destinen 54 milions a Renfe Operadora per al País Valencià, els diners que costen dos quilòmetres d’AVE. Continuen dilapidant quantitats ingents en alta velocitat mentre es deixa morir el tren convencional, el que comunica els nostres pobles i utilitza la major quantitat de gent del nostre país, el que vertebra el territori i redueix les emissions de gasos d’efecte d’hivernacle”. Aquesta mateixa setmana Mulet ha rebut respostes sobre la situació que viu la C-3 i de la falta de concreció amb el servei ferrocarril Madrid-Cuenca-València, que es troba en una situació molt perillosa pel deteriorament que va suposar per a la línia la construcció de l’AVE Madrid-València i que actualment està tancada.\nMulet ha rebut hui mateix una altra resposta davant la petició d’augmentar els fons per al Tren de la Costa, pendent de projecte i traçat i amb una partida ridícula en els PGE 2021. El Govern torna a no posar data per a desbloquejar l’assumpte, que té pendent l’urbanisme dels ajuntaments afectats, i assenyala que s’està realitzant l’avaluación ambiental dels dos trams que es consideren com a prioritaris d’aqueix projecte: Cullera-Gandía i Gandía-Oliva-Dénia. Aquest procediment acabarà amb l’emissió de la Declaració d’Impacte Ambiental que permetrà aprovar definitivament l’Estudi Informatiu i continuar amb les fases de projecte i construcció de l’alternativa finalment seleccionada.\n← Educació i Turisme col·laboren en la promoció dels ensenyaments d’FP de la família professional d’Hostaleria i Turisme\nAssistits dos menors per inhalació de fum en un incendi de habitatge a Crevillent →


FC Barcelona – Getafe CF: Deures fets amb nota al ritme de Messi (6-0)\nEls blaugranes golegen amb comoditat amb una nova exhibició de l’argentí, un doblet de Neymar Jr i una xilena d’Arda en el 37è partit seguit sense perdre\nEl Barça segueix enamorant al ritme de Leo Messi. En la visita del Getafe al Camp Nou, els de Luis Enrique han tornat a golejar (6-0) i sumen ja 37 partits consecutius sense perdre. Un gol en pròpia de Juan Rodríguez ha obert la llauna, i Munir, Neymar Jr (2), Messi i Arda Turan han anat completant una victòria còmoda que dóna pas al duel de tornada dels vuitens de final de la Champions. El Barça es manté ferm al capdavant de la Lliga i conserva, com a mínim, els vuit punts d’avantatge.\nEls madrilenys només han tingut una possessió amb perill en tota la primera part, i ha estat només començar amb una jugada individual de Yoda. A partir d’allà, monòleg blaugrana. Amb la línia defensiva situada al mig del camp, el Barça ha recuperat la pilota amb facilitat i ha tocat en espais curts. Així s’ha fabricat el primer gol, que s’ha fet Juan Rodríguez en pròpia porteria en una centrada de Jordi Alba. Sense temps de celebrar-lo, tot seguit Neymar Jr ha provocat un penal clar, però Guaita ha aturat el xut de Messi des dels 11 metres. Fins al moment, l’única assignatura pendent.\nEl ‘10’ torna a ser el director\nSense fer el futbol més brillant de la temporada, el Barça ha continuat arribant a ràfegues. Al minut 19 una triangulació marca de la casa al primer toc ha acabat amb un rematada de Munir en posició forçada que ha significat el 2-0. Encara no havia arribat el millor joc, però els 87.533 espectadors que quasi omplien el Camp Nou ja vibraven. Les constants interrupcions han endarrerit el xou. Un espectacle que ha tornat a dirigir amb vareta màgica Leo Messi. Quan el ‘10’ ha volgut, el Barça ha posat una marxa més –o dues.\nSuperada la mitja hora, Piqué ha enviat un xut des de dins de l’àrea petita al travesser, i tot seguit el ‘10’ ha filtrat una pilota a Neymar Jr que era mig gol. El brasiler no ha fallat i ha fet el 3-0. Faltava la diana de l’argentí, i no ha calgut esperar que passés el descans. Al minut 40 ha recollit una passada d’Arda Turan, ha aixecat la mirada des de la frontal i l’ha posat lluny de l’abast de Guaita. El 4-0 al descans deixava coll avall una altra golejada al Camp Nou.\nControl total de la situació\nL’única diferència en arrencar el segon temps ha estat un intent d’ocasió de Yoda. A banda d’això, més del mateix. Domini blaugrana i combinacions per arribar a la porteria. I, de nou, al ritme de Messi. L’argentí ha tornat a assistir per a Neymar Jr, i aquest ha tornat a marcar. Quedaven 40 minuts per al final, i el Camp Nou ja escalfava motors per a la Champions amb l’onada.\nLa festa blaugrana era rodona, i ningú se la volia perdre. Arda Turan també s’hi ha sumat, a la sortida d’un córner, amb una rematada acrobàtica que ha significat el 6-0. Samper ha substituït Iniesta amb mitja hora per endavant i, com sempre, ha estat a l’alçada. El Getafe ho ha intentat amb dues arribades de cert perill de Wanderson i Moi Gómez, però el partit només tenia un color. Tot i així, i tenint en compte el calendari que se li apropa, el Barça ha abaixat un pistó el ritme, i ha tingut la pilota però sense córrer cap risc. Així és com han anat passant els minuts i com s’ha aconseguit el 37è partit seguit sense perdre. Amb el xiulet final, canvi de xip. Arriba l’Arsenal i cal segellar el passi als quarts de final de la Lliga de Campions.


Kart de pedals BERG EXTRA SPORT BFR. Un cotxe de pedals molt popular tant pels particulars com per a les empreses d'esdeveniments. Els karts de pedals BERG vénen amb rodes de pneumàtic per desplaçar-se per camins de terra o asfalt sense dificultat. El xassís del kart de pedals és de color negre, i té el seient, el cobreix cadenes i el embellidor de l'eix del volant de color blau. El quadricicle de pedals és apropiat per a nens i adults.\nEls karts de pedals BERG EXTRA SPORT té com a característiques principals:\n- Seient ajustable per adaptar-lo a l'alçada del conductor. És molt ràpid de canviar de posició\n- El kart de pedals té parafangs del darrere amb reflectors per a major seguretat\n- Sistema BFR ofereix la màxima seguretat i la major diversió en la conducció. El sistema BFR permet que es pugui pedalar cap endavant i cap enrere i a més tingui pinyó lliure. El pinyó lliure és important perquè fa que les rodes es moguin independentment dels pedals. En una baixada, poden tenir els peus sobre dels pedals, ja que aquests no es mouran. El sistema BFR permet frenar el kart contrapedal.\n- Els karts de pedals BERG EXTRA SPORT a més del sistema de fre contrapedal tenen una palanca de fre per ser accionada amb la mà. És un fre que no és necessari per a la seguretat del kart però que als nens els hi agrada molt fer-lo servir. Els karts de pedals BERG EXTRA SPORT tenen doble fre perquè tenen doble diversió.\nLes mides del kart de pedals BERG EXTRA SPORT BFR són:\nEl kart de pedals BERG EXTRA SPORT BFR ve en dues caixes de les següents mides:\nSeient de passatger Basic


Crims per a la memòria - Didier Daeninckx | Crims.cat\nA París, el 17 d’octubre de 1961, en plena guerra d’Algèria, Roger Thiraud, professor d’Història, és abatut a trets durant una manifestació pacífica convocada pel FLN per protestar contra el toc de queda. Vint anys després, l’inspector de províncies Cadin investiga a Tolosa la mort de Bernard Thiraud, fill del professor i historiador, que indaga la condemna a mort que un tribunal col·laboracionista havia dictat contra Charles de Gaulle. La investigació del policia l’obligarà a fer un viatge a aquell dia fatídic del 1961, i encara el durà més enllà, perquè la història oficial no és mai la història real.\nAmb la reedició de Meurtres pour mémoire —nosaltres hem optat per un nou títol, Crims per a la memòria—, la col·lecció «crims.cat» pretén commemorar els seixanta anys de la coneguda «massacre de París», uns fets que el govern francès titllà «d’assumpte secundari». Una obra mestra del gènere que també obre el camí a una nova tendència dins la novel·la negra, la retrospectiva, que s’acosta al passat no tant per buscar un mer decorat on ambientar la trama, com fa la novel·la policíaca històrica, sinó per reescriure des de la ficció els esdeveniments més foscos de la història oficial i anar a la recerca de les arrels dels problemes contemporanis.


ROBERT I CLARA SCHUMANN, AMB JOAN VIVES\nRobert i Clara Schumann són el matrimoni musical més cèlebre de tota la història de la música, però també els representants més genuïns del romanticisme en estat pur. Música i literatura s’uneixen com mai en una producció on l’expressió de la subjectivitat romàntica troba un dels moments més carismàtics i atractius. Resseguirem les seves trajectòries vitals i creatives en paral·lel.\nÚltima conferència del curs:\nDimecres, 13 de novembre de 2019. Clara Schumann (1819-1896). L’essència poètica de la música romàntica\nFilla d’un professor de piano de Leipzig, des de ben jove mostra un talent inusitat tant per a la creació musical com per a la interpretació. Ens apropem a la seva vida i obra, així com a la seva dimensió d’ambaixadora de la música del seu marit.\nPer reservar i pagar contactin amb la secretaria d'amics dels Museus de Catalunya:\nT. 93 301 43 79\nPreu de la última conferència: Socis: 20 euros No socis: 25 euros


Compromís reclama al PP que assumisca responsabilitats pels Palau de les Arts - Diari La Veu\nEscriba el número 202542\nCompromís reclama al PP que assumisca responsabilitats pels Palau de les Arts\nOltra: “El Consell ha de demanar també les indemnitzacions que calga a l'empresa de l’arquitecte Santiago Calatrava perquè els desperfectes tenen a veure amb un vici d'origen”\n27 desembre 2013 01:00h\nEl grup parlamentari Compromís ha exigit hui al govern del PP assumisca la seua responsabilitat per la caiguda de part de la coberta del Palau de Les Arts que ha obligat al seu tancament. Així mateix la coalició reclama que es demanen les indemnitzacions que calga a l'empresa del arquitecte Santiago Calatrava i s'assegure que qualsevol persona que passege per les rodalies d’aquest edifici ho faça amb total seguretat.\nLa portaveu adjunta de Compromís, Mónica Oltra, ha recordat que “el passat més de gener des de Compromís ja denunciàrem el deteriorament de la coberta del Palau de Les Arts, un edifici de Calatrava que va estar pressupostat en uns 100 milions d'euros i acabà costant-ne 480”.\n“Era perceptible per a tot el que passara pels voltants d’aquest edifici que la capa exterior de trencadís estava malmesa i hi havia perill de despreniments. A la nostra denúncia sobre l'estat lamentable de la coberta del Palau el govern del PP respongué que exageràvem i alarmàvem innecessàriament la població i fins i tot asseguraren que un informe intern descartava el perill de despreniments. Ja veiem que eixe informe no va ser realitzat correctament perquè només uns mesos després, unes ratxes de vent fortes, han obligat a tancar el Palau per despreniments”.\nPer a Oltra “la credibilitat del govern del PP sobre aquest assumpte està sota mínims perquè també anunciaren, el passat més de juny, a Les Corts que anaven a demanar un altre informe a la UTE de empreses constructores perquè diagnosticaren el problema de la coberta del Palau i quina hauria de ser la solució tècnica. Un informe del que mai més hem sabut”.\n“Per tant el deteriorament del Palau de Les Arts i el perill de despreniment no li ve de nou al govern del PP. El Consell ha de ser responsable per una vegada de la seua nefasta acció de govern i que l'empresa de Calatrava es faça càrrec de les despeses que ocasionarà haver d'arreglar la coberta del Palau, què òbviament per l'edat dels edificis no hauria de tenir aquests desperfectes, que tenen a veure amb un vici d'origen, en una mala construcció, com denunciàrem fa mesos”.\nDes de Compromís es reclama que experts independents, que no tinguen el conflicte d'interessos evident de la UTE que va construir el Palau, avaluen amb objectivitat la situació real de la coberta i que es prenguen les mesures tècniques perquè no hi haja perill de despreniments.\nEscriba el número 897564


Què s’amaga darrere del QR? | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nExposició Què s’amaga darrere del QR?\nÉs una producció dels alumnes del CEE les Aigües, escola pública d’Educació Especial de Mataró. La idea sorgeix arran del treball amb els còmics i l’interès que aquest grup d’alumnes té per les noves tecnologies i l’ús dels dispositius mòbils i tauletes.\nÉs una ocasió ideal per utilitzar de forma pràctica aquests dispositius a través dels còmics de Tintin.


SANTOS MATEO I FRANCO – Testimonios para la Historia\nPortada » TH, 6è VOLUM. Crisi i Perspectiva » SANTOS MATEO I FRANCO\nSr. MATEO I FRANCO, SANTOS\nGRUPO MARSAN CONSULTORÍA ESTRATÉGICA\nText del 06/09/13 .\nA força d’acumular experiència en el seu tracte amb empreses de sectors tan rellevants com el mèdic, l’economista que lidera aquesta consultoria estratègica fa palesa una extraordinària capacitat de diagnòstic; per tant, veu els perills del camí que està prenent l’actual situació espanyola, la qual, amb el present excés impositiu que fomenta la deslocalització industrial, pot patir una greu regressió econòmica i veure destruït l’Estat del benestar.\nConsultoria estratègia sobretot vinculada als àmbits de la medicina, el moble i la pell\nDes de fa més de 30 anys em dedico a la consultoria estratègica. Abans d’especialitzar-me en aquesta activitat, i un cop llicenciat en Ciències Econòmiques i cursat un màster en Administració d’Empreses, vaig treballar per a diferents companyies de molts diversos àmbits, cosa que em proporcionà una sòlida experiència en l’entorn empresarial. En qualsevol cas, sobretot assessoro entitats dels àmbits de la medicina (i més concretament de l’odontologia), del moble i de la pell. D’altra banda, complemento la meva tasca com a assessor impartint formació a nivell gerencial i directiu, així com també publicant informes econòmics a diferents revistes, especialment pel que fa al sector mèdic.\nEstructura flexible que permet adaptar-se a les necessitats dels clients\nJuntament amb altres socis, vam fundar Grupo Marsan a principis de la dècada dels 90. La nostra companyia va ser seleccionada per la Cambra de Comerç de Barcelona per formar consultors a l’antiga Unió Soviètica, en una de les primeres tasques que vam assumir. Això ens va demostrar que, amb una estructura fexible, adaptada a les necessitats específiques dels nostres clients, podem atendre clients espanyols, però també d’abast comunitari; sobretot ara que assistim a processos de deslocalització.\nEl diagnòstic és clau per trobar la solució\nEl primer que fem és analitzar el problema del client, perquè sovint qui recorre a nosaltres és incapaç de detectar-lo. Només si som capaços de trobar-lo podem buscar-hi remei. I la meva màxima satisfacció personal i professional rau a donar una solució plausible i eficaç a qualsevol problemàtica. Potser per aquesta raó mai no hem tingut equip comercial; és a través de guanyar-nos la confiança dels clients que n’aconseguim de nous, ja que ens recomanen als seus coneguts. A fi d’assolir aquest alt nivell d’excel·lència, parem molta atenció a la contractació de personal, perquè volem seguir tenint un equip molt competent i professional. Sabem que la tasca ben feta és la que ens ha permès estar molt ben referenciats.\nAjustar els pressuposts públics als interessos generals\nLes empreses estan tancant sense que hi hagi cap tipus de reacció per part de la classe política. Tot i disposar de bons equips d’economistes, els nostres dirigents no se centren en allò que realment interessa. A Alemanya, i a altres països comunitaris, els mandataris fan esforços per reduir el dèficit públic, un concepte que, si el traslladem a l’entorn empresarial, significaria una pèrdua contínua de capital. I el que no es pot permetre cap empresa són pèrdues. Per tant, el Govern de qualsevol país ha d’ajustar els pressupostos als interessos generals, a l’igual que faria una empresa; i agafar el bisturí per renunciar a tot allò que sigui prescindible.\nFallida tècnica del sistema bancari espanyol\nÉs escandalosa l’actuació que ha tingut la banca i intolerables les indemnitzacions que han percebut alguns dels seus directius. Aquests directius són autèntics clons de la classe política, perquè el seu comportament ha estat negligent i, fins i tot, delictiu. De fet, el sistema bancari espanyol es troba en fallida tècnica. Hem sacrificat 37.000 milions d’euros per rescatar la banca; un capital que pagarem entre tots, incloses les futures generacions. Perquè l’endeutament que tot això representa no ho podran pagar ni els fills, ni els néts, ni els besnéts de les famílies que integren aquesta “empresa” que es diu Estat.\nInadequat moment per al debat independentista\nNo resulta beneficiós que, en aquest escenari de crisi, es plantegi un projecte independentista. No és el moment adequat per a aquest debat. Una altra cosa és que aquesta qüestió es pugui plantejar d’aquí 10 o 15 anys. Però la prioritat del Govern en aquests moments hauria d’anar orientada a evitar la crispació de les masses, que no és positiva; tots coneixem la història i sabem que cal no repetir-ne determinats capítols. La solució seria que hi hagués un pacte fiscal just, consolidat i una convivència harmònica. Crec que a Catalunya la independència no li convé, perquè provocarà la deslocalització d’empreses; i aquest és un procés molt perniciós al qual ja estem assistint ara. Pensem que aquesta pèrdua de teixit empresarial és tant fruit d’un millor tracte fiscal que les companyies troben a altres comunitats autònomes com de la competència d’altres països europeus.\nAl País Basc, el Govern autonòmic ajuda les seves empreses, la qual cosa permet a aquestes companyies ser clarament competitives a nivell tecnològic davant de grans multinacionals. En canvi, ni l’Executiu espanyol ni el català estan prestant col·laboració a les empreses del país. Caldria que se centressin a millorar l’economia, i seguissin l’exemple del foment que es fa amb la indústria basca.\nL’escassa productivitat i competitivitat d’Espanya\nJa l’any 2000 vaig expressar la meva preocupació per la manca de productivitat d’Espanya, que té uns costos laborals excessius. Tinguem en compte que a Àsia o a Àfrica, els costos d’algunes empreses arriben a 40 pessetes l’hora. I estem parlant de tècnics professionals que treballen per a marques reconegudes. Per no esmentar l’Europa de l’Est, on també són molt competitius, gràcies tant a la mà d’obra com a la seva productivitat.\nSalvar el nostre talent\nAra és moment d’orientar els esforços a què la joventut trobi feina i evitar que emigrin a Alemanya o a altres països europeus. D’altra banda, cal frenar les deslocalitzacions de les empreses. Si no anem amb compte, perdrem tant el talent intel·lectual com l’empresarial, i la nostra societat quedarà desolada. En els pitjor dels casos, les pensions es reduiran; i no és descartable que un dia puguin desaparèixer. Perquè cada cop hi ha menys cotitzants, l’atur no deixa de créixer i els sous acabaran baixant. Podem arribar a una situació en la qual costi menys contractar un equip de tres o quatre persones que comprar una màquina. Tanmateix, aquesta realitat no hauria d’arribar a produir-se a la indústria catalana o espanyola. Per començar, caldria estimular el sector secundari per evitar-ne la deslocalització. Malauradament, tinc la sensació que ens estem abandonat, que només vivim al dia i guanyem temps. A la llarga, si seguim així, Espanya tornarà a les seves economies més tradicionals: l’agricultura i el turisme.\nUn col·lectiu sense reubicació laboral\nPotser peco d’apocalíptic, però és difícil ser optimista en els temps que corren. En qualsevol cas, confio que hi haurà persones capaces de fer un cop de timó perquè el panorama econòmic millori. El que més em preocupa és que, de la massa d’atur, la meitat porten més d’un any sense treballar, pertanyen a un col·lectiu d’edat avançada i, molt probablement, no tornaran a trobar mai més feina. I és una llàstima perquè molts compten amb una experiència que no s’arribarà a aprofitar.\nAvantatges i desavantatges del retorn a la pesseta\nS’ha especulat amb la possibilitat d’abandonar l’euro i tornar a la pesseta, un procés que avui per avui seria molt complicat per raons fiscals, jurídiques i econòmiques. Evidentment, recuperar la pesseta implicaria la devaluació immediata d’aquesta moneda i això comportaria que el deute adquirit amb Alemanya es dispararia de cop. Per contra, seríem molt més competitius.\nSi Espanya s’enfonsés, Alemanya seria arrossegada per la caiguda\nÉs una incògnita si aquesta crisi pot desembocar en una Europa a dues velocitats. Ara mateix, però, assistim a una intervenció oculta de l’economia espanyola. I és que a Alemanya no l’interessa que es reprodueixi la situació de Grècia, on ja s’ha procedit a un tercer rescat; perquè el país germà té molt risc a Espanya, atesa la dimensió geogràfica i de població de l’Estat espanyol. Si caigués Espanya, Alemanya es veuria arrossegada.\nGran pressió fiscal que actua en contra de l’activitat empresarial\nHi ha una pressió fiscal terrible, fruit de posar en solfa les instruccions rebudes per part d’Alemanya i d’un objectiu recaptatori que permeti eixugar l’enorme dèficit acumulat. Els impostos s’han incrementat de manera desmesurada i la pressió fiscal actua en contra de les empreses i de la seva competitivitat.\nLa competència asiàtica\nLa Xina ara mateix constitueix un perill, perquè el ritme amb el qual està creixent la seva economia de manera continuada no és normal. Què passarà el dia que l’economia xinesa comenci a davallar? Mentrestant, nous mercats asiàtics estan agafant el relleu del creixement econòmic. En aquests països, impedeixin a les empreses estrangeres instal·lar-hi les seves fàbriques i el que fan és llogar-los les seves. És una manera de protegir la seva indústria.\nVull expressar el meu absolut agraïment a tot el meu equip i a tot el meu entorn, ja que sense la seva contribució no hauria pogut assolir alguns objectius professionals que m’havia proposat al principi de la meva carrera. He d’esmentar, de manera especial, el senyor Bennassar, una de les persones que em va iniciar en la activitat de la consultoria, la gran experiència i extraordinària capacitat de lideratge del qual van ser una font d’inspiració per a mi.\nPrevAnteriorJOAN MATA I CASTELLVÍ, CRISTINA MATA I FREIXAS, NEUS MATA I FREIXAS\nSiguienteJOAN MERCADAL I CRESPINext


Aquest cap de setmana els dragons hem fet una mica de tot i mes, i ara farem un breu resum:\n- Tri per equips Banyoles:\nUn equip de dragons format pel Pau, en Rafa i en Toni així com un de dragones format per la Julia, Bea i Manu han participat a la Tri per relleus de Banyoles. Moltes felicitats i a seguir lluint els colors!!!!\n- Kilian's classik - Trail Font Romeu:\nla Isa, la Judith, la Lorena i en Carles van participar en els 28kms de la Trail de Font Romeu amb uns paissatges impressionants tot i la seva duressa. Moltes felicitats machines!\n- Swim Barcelona Nedaelmon:\nla Lidia i en Leo han participat a la travessia Swim Barceloneta que permet nadar per tot el litoral de la ciutat Comtal i gaudir de l' skyline amb una magnifics resultats, sent un entrenament de qualitat de cara a l'Ironman de Barcelona. Moltes felicitats!!!\nEtiquetes de comentaris: Competició, natació, Trail running, triatlo


2020 - Calçats Muns |Sabateria Manlleu, Osona (vic)\nAvança’t al Nadal i a les REBAIXES!\nAvança les teves compres de #Nadal i avançat a les #Rebaixes Perquè des d’avui dilluns dia 14, t’oferim totes les sabates amb un 15% de descompte i amb possibilitats d’arribar al 20% o fins i tot al 30%. ???????????? Tot depèn de la sort que tinguis???????????????? quan juguis a la nostra ruleta. Per què esperar?…\nPels més “minis” MINI PREUS\nPels més “minis” MINI PREUS Perquè els més “minis” de la casa tinguin una tornada a l’escola amb el millor peu hem posat les sabates des del número 24 fins el 33 (inclosos) a: 30€ Pels més “minis“ MINI PREUS AMB TOTES LES SABATES A 30€ Fins a esgotar les existències.…\n7,8, i 9 de setembre tancat\nLa setmana que ve, des de dilluns dia 7 fins dimecres dia 9 (inclosos) la sabateria estarà tancada. El dia 10 obrirem amb totes les novetats de tardor.???????????? Mentrestant ens trobareu a la #QuinzenaExtraordinaria del #Munslet amb tots els models a 30€.


Calendari d’activitats programades al mes de gener a la residència La Vostra Llar Blanes | El Blog de la Residencia Blanes\nHome / Agenda / Calendari d’activitats programades al mes de gener a la residència La Vostra Llar Blanes\nCalendari d’activitats programades al mes de gener a la residència La Vostra Llar Blanes\nA la residència i centre de dia La Vostra Llar Blanes, comencem el mes de gener amb una programació molt diversa, ja que introduïm activitats com el txi kung, musicoteràpia, sortides intergeneracionals setmanals, entre d’altres. L’objectiu de la nova programació és millorar la qualitat de vida de totes les residents i tots els residents del nostre centre, mitjançant accions en petit grup i individualitzades que fomentin les seves capacitats físiques i cognitives, estimulant tots els sentits.\nDilluns: sortides en grup gran intergeneracionals amb els alumnes de L’IES Blanes, entrevistes, grups de conversa i jocs de taula.\nDimarts: tallers d’estimulació cognitiva, grups de psicomotricitat i tallers manuals, jocs de taula.\nDimecres: txi kung, sortides en grup gran intergeneracionals amb els alumnes de L’IES Blanes, entrevistes, grups de conversa i jocs de taula.\nDijous: teràpies multisensorials (aromateràpia i musicoteràpia), jocs de taula.\nDivendres: sortida al cafè Blau, jocs de taula.\nDivendres 5 de gener: Reis d’orient visiten la residència i reparteixen regals.\nDimecres 17 de gener: Missa mensual.\nArticle anterior La Vostra Llar Blanes recapta 88 euros per a La Marató de TV3


TRAMUNTANADES: d’octubre 2014\nProfessors "relaxats"? En defensa de l'ensenyament públic.\nEducar és una tasca col·lectiva (compartida per la societat, la família, l'escola i tots i cadascun dels ciutadans). És una responsabilitat en la qual no s'hi val delegar o eludir el compromís. Tots som agents educadors i en la interacció diària de factors múltiples i diversos és on radica l'educació dels individus que formen i conformen la societat (o les societats, en plural, si volem ser més exactes).\nJo, que sóc professora i, per tant, formo part del món "educatiu", sempre he recelat d'aquesta etiqueta com a distintiu professional. Sóc educadora, sí, en tant que sóc mare, ciutadana, adulta,veïna... però no em va agradar, per exemple, quan anys enrere el departament d'Ensenyament va adoptar el nom de departament d'Educació. Per què? Ras i curt: entenc la voluntat integradora del concepte -que permetia que se sentissin acollits sota el mateix paraigua molts professionals de l'entorn educatiu més enllà del professorat estricte o "convencional"- però és una idea perniciosa; si ja hi ha professionals que eduquen, què fan els pares, la família, l'entorn...? Jo prefereixo que em diguin ensenyant, simplement. I no és poc! No hi ha ensenyament sense aprenentatge, sense vocació, sense interacció, sense patiment... Sí: patiment! Perquè quan creus en la teva feina i en la responsabilitat enorme que implica, pateixes cada minut de classe que fas, i també els molts que no fas. No hi ha relaxació possible. Mai. Pots arribar a disfrutar-ho, a trobar motivacions sota les pedres, a rebre com un regal els progressos més ínfims o una mostra de gratitud casual i senzilla. Evidentment l'experiència t'ensenya a posar distància dels problemes que vius o intueixes a les aules i/o fora d'elles. Per salut mental (i, fins i tot, física!). L'empatia és bona i necessària, però identificar-se amb els problemes i endur-se'ls posats cap a casa pot arribar a ser corrosiu, nociu... Només el temps ens ho ensenya i, de fet, per sort o per desgràcia, mai no n'aprenem del tot. El temps ens ajuda a conviure amb aquesta realitat. A les aules dels centres d'ensenyament públics, òbviament, no vivim un món ideal. No tenim alumnes perfectes ni recursos enlluernadors. No hi ha estabilitat, ni confiança, ni autoritat. No tenim un sistema òptim -ni cap possibilitat de res que s'hi assembli-, ni professors fora de sèrie . O potser sí. Potser és ple de petits herois, moltíssims professionals encara prou motivats que s'escarrassen per tirar endavant malgrat tot. Gent que lluita per ajudar a formar ciutadans que toquin de peus a terra en un món real, tangible, divers i complex. A l'ensenyament públic no hi ha, òbviament, ni temps ni espai per a relaxar-se. Com tampoc no hi ha clients. Hi ha ciutadans als quals s'han d'oferir possibilitats i oportunitats.\nEvidentment, al món hi ha lloc per a escoles elitistes que venen serveis, distinció i pedigrí. Però jo crec en l'ensenyament públic perquè és el que ofereix més eines per a viure en el món real. I no m'agrada veure com es vol promocionar un centre privat carregant els neulers contra el professorat "relaxat" de l'escola pública. Prou castigats que estem! Al marge que, com en qualsevol col·lectiu més o menys nombrós, també a l'ensenyament hi ha "professionals" d'implicació dubtosa o de vocació nul·la. Però això ja són figues d'un altre paner.\nJo no vull clients. M'estimo més un model d'ensenyament en què fem escola plegats i en el qual interactuem, siguem crítics i acceptem que cal aprendre cada dia, sense treva, per no deixar de millorar. Un entorn on no se'ns fiscalitzi constantment, on no se'ns menystingui; un sistema on no correm el risc de convertir-nos ens simples mercenaris abocats a vendre un producte com l'ensenyament amb un màrqueting desmesurat. Mantenir un sistema participatiu, autocrític, obert no ha de passar per fer dels centres educatius una fira on el marxandatge pesi més que els valors i l'enlluernament causat per la forma ens impedeixi veure el fons.\nUna mica d'Enya per a relaxar-nos...\nEtiquetes de comentaris: Article Hora Nova, Carta al diari, Cosa pública, Ensenyar /aprendre, Reflexions\nGairebé un mes sense escriure ni una trista ratlla al meu bloc. Així no acabaré d'arribar a les 20.000 visites... Però tant se val: de vegades vius la vida, i altres vegades, simplement, l'escrius.\nNo és que un mes no m'hagi donat teca de sobres per posar fil a l'agulla i enfilar reflexions ben diverses. La realitat ens dóna prou i de sobres per anar-hi sucant pa (crisis de tota mena: de control, de gestió, de comunicació; disputes inacabables sobre legalitat/s; esperances en vies de ser decebudes; anècdotes de tots colors a la feina -que és de tot, menys avorrida!- ). Potser el fet és que tot això ja em depassa.\nA vegades només cal un petit esperó. I avui he sentit la punxada necessària per abocar pensaments al teclat. Un fet simple i, aparentment, poc transcendent: ras i curt, m'han donat les gràcies! I m'ha commogut. M'ha emocionat saber que el gest simple d'escoltar un adolescent desesperat i sense rumb a punt de llençar per la borda els estudis i de dir-li "tu pots! Compta amb mi" va servir-li fa uns mesos per mantenir-se a flot i per començar a tenir un horitzó més clar. La seva gratitud sincera m'ha corroborat el sentit de la feina que fem els professors, mestres i pedagogs en general. En la nostra tasca és bàsic escoltar per poder parlar, aprendre per poder ensenyar, sentir per poder transmetre. No és fàcil: no tenim decàlegs infalibles i, a més, tractem amb material altament sensible. I nosaltres mateixos, de fet, també som material delicat. És dur. Topem moltes vegades (massa!) amb els murs de l'administració, de la societat, de famílies, d'individus; topem amb la negligència d'uns i amb la fiscalització d'altres. Però petits gestos com el d'en Nil ajuden a tirar endavant. Perquè, al cap i a la fi, crec, el més important és que contribuïm humilment a preparar ciutadans per al trànsit que és la vida.\nEtiquetes de comentaris: Ensenyar /aprendre, Mestratges, Reflexions\nProfessors "relaxats"? En defensa de l'ensenyament...


Bertrand Du Guesclin « Figures singulars, 500-1500\nCategory Archives: Bertrand Du Guesclin\nBertrand Du Guesclin, cabdill de diversos senyors\nCastell de La Motte-Broons (França), 1320?-Chastèlnou de Randon (França), 1380\nDe la baixa noblesa bretona, les cròniques expliquen que era molt lleig, però això no fou impediment per a la seva promoció social, fonamentada en el talent militar. En la guerra civil que assolà Bretanya, els dos candidats al ducat, Joan de Monfort i Carles de Blois, tenien el suport de França i Anglaterra, respectivament. Du Guesclin va lluitar a favor del candidat profrancès i després va entrar al servei de Carles V de França.\nUn fet destacat, la batalla de Cocherel\nEl rei Carles II de Navarra, invocant els seus drets dinàstics, amenaçava el rei francès. Conspiracions i revoltes van desembocar en guerra oberta. A Normandia, els seus partidaris van enfrontar-se a les tropes de Duguesclin a Cocherel (maig 1364). La victòria indiscutible del bretó va posar fi a les aspiracions de Carles II. Mesos més tard, en la fase final de la guerra de Bretanya, Dugueslin fou derrotat a Auray. Fet presoner, el seu onerós rescat fou pagat per Carles V de França.\nEl general es féu càrrec de les tropes mercenàries inactives que infestaven França. Les allunyà del regne per intervenir en la guerra civil de Castella entre el rei Pere I, el Cruel, i el seu germanastre Enric, a favor d’aquest últim. El 1366 Du Guesclin va fer estada a Barcelona ja que el rei Pere el Cerimoniós havia estat el promotor de la campanya. Tot i els èxits inicials, el rei castellà capgirà la situació gràcies a l’ajut de l’exèrcit anglès del príncep Negre, qui va vèncer Du Guesclin a la batalla de Nájera (1367). Empresonat, altre cop Carles V de França va redimir-lo.\nDu Guesclin col·laborà amb Enric de Trastámara fins vèncer Pere I a la batalla de Montiel. En les negociacions posteriors, els dos germans van acabar lluitant cos a cos. Segons una llegenda, quan Pere semblava que guanyava el combat, Du Guesclin va ajudar Enric que el matés, tot justificant-se: –“Jo no trec ni poso rei, només ajudo al meu senyor”. Enric esdevingué rei de Castella (1369) i el militar francès fou recompensat esplèndidament amb el ducat de Molina i altres possessions.\nEl 1370 el rei Carles V, en guerra contra Anglaterra, el va nomenar conestable, el càrrec militar de major rang. Des d’aleshores emprengué la recuperació de la França occidental en mans dels anglesos, defugint gairebé sempre les batalles a camp obert i practicant la guerra de guerrilles. En pocs anys bona part dels territoris perduts es van reintegrar a l’estat francès. A més també va annexar el ducat de Bretanya a França. Mostra de l’estima del monarca, fou enterrat a l’abadia de Saint-Denis, panteó dels reis francesos.\nDeixa un comentari Posted in 2. Cristiandat, Bertrand Du Guesclin, Política Tagged francesos, militars, segle XIV


L’Ajuntament de Constantí debatrà aquest vespre l’aprovació d’un gran pla d’inversions al municipi – Constantí Ràdio\nL’Ajuntament de Constantí celebrarà un ple extraordinari aquest vespre a partir de les 20 h. Atesa l’actual situació sanitària, la sessió se celebrarà novament de forma telemàtica. Entre els punts més destacats de l’ordre del dia destaca l’aprovació d’una modificació de crèdit amb un suplement que s’afegirà als pressupostos de l’any 2021. El consistori vol posar en marxa un ambiciós pla d’inversions de més de 7 milions d’euros per a reactivar l’economia del municipi en el context actual de pandèmia. Per finançar part d’aquest pla d’inversions es vol aprovar una operació de crèdit a llarg termini. Aquest serà un altre dels punts principals de l’ordre del dia del ple.\nDesprés d’aprovar l’any passat un pla de reactivació social i econòmica per fer front a l’impacte de la pandèmia i a les circumstàncies excepcionals derivades de la Covid-19, l’Ajuntament de Constantí vol posar en marxa aquest ambiciós pla per tal de reactivar la inversió i l’activitat econòmica al municipi, amb l’objectiu de millorar el benestar social i apostant per millores en infraestructures, serveis bàsics i a la xarxa viària. Ho ha explicat l’alcalde de Constantí, Óscar Sánchez.\nA banda d’aquesta qüestió, el ple preveu també aprovar la modificació de les ordenances fiscals del serveis de clavegueram i depuració d’aigües residuals al PIC, i la taxa del servei de subministrament d’aigua potable\nEl número 11 de les "Rutes de Constantí" aprofundeix en el centenari de l’escola pública al municipi


Campana de la Sagristia o Senyals (0) - Parròquia de Sant Joan Baptista CABANES (COMUNITAT VALENCIANA)\nCampana de la Sagristia o Senyals (0) - Parròquia de Sant Joan Baptista - CABANES (COMUNITAT VALENCIANA)\nSagristia de l'Església\nLa campana té aquesta inscripció al terç: “✱ DOLORES • HOSPITAL ✱ AÑO I9 II”. En ella indica el nom de la campana, la data i que es va fondre per a un hospital; encara que no especifica el lloc exacte. Per altra banda utilitzen la grafia "I" per indicar la xifra 1. Aquest fet va ser habitual fins el segle XIX, per contra és poc habitual al XX, on predomina el numeral aràbic.\n“✱ DOLORES • HOSPITAL ✱ AÑO I9 II” /\nCom que estava ubicada al Col·legi de les Trinitàries era utilitzada per a les activitats del col·legi i el culte de la capella.\nEs toca per senyalar l'inici de la missa i altres celebracions litúrgiques.\nEs troba en bon estat de conservació, ubicada a la Sagristia de l'església, entre dos peces de fusta. Té una corda al batall per tocar-la.\nLa campana va ser fosa l'any 1911. Pel tipus de lletra utilitzada i la creu, pensem que es tracta d'una campana fosa als tallers de la foneria Hijos de Vicente Roses, activa a la localitat d'Atzeneta d'Albaida (la Vall d'Albaida) a principis del segle XX. Va arribar al Col·legi de les Trinitàries de Cabanes als anys 40 del segle XX, ja que la campana del col·legi va ser trencada durant la Guerra Civil (1936-1939). Actualment es troba ubicada a la Sagristia del temple parroquial, ja que el col·legi no està actiu. Va ser restaurada per ELECTRORECAMP S.L., netejant el bronze, canviant els ferratges i restaurant la truja.\nLLOP i BAYO, Francesc (2002)