ENLLAÇATS PER LA LLENGUA: 8 NOTÍCIES DE RESISTÈNCIA A LES ILLES\n8 NOTÍCIES DE RESISTÈNCIA A LES ILLES\nAl final del Post, hi trobareu la Moció que va aprovar l'Ajuntament de Pollença contra el TIL i de suport a la vaga indefinida 13-S.\nUs demanam que si teniu contactes amb batles i regidors de Balears, els hi faceu arribar.\n1.- DIARI DE BALEARS\nEducació designa a dit el director del CEIP Gaspar Sabater de Palmanyola\n2.- DIARI DE BALEARS\nOpinió | Editorial\nDubtes sobre la vaga dels docents\nEditorial | 12/07/2013\nAhir es sentien comentaris en el sentit que hi haurien dubtes en alguns sindicats per mantenir la convocatòria de vaga indefinida al sector de l'educació el setembre. Se sap que hi ha molt debat intern sobre la qüestió i que persones amb capacitat d'influència entre professors i mestres encara no acaben de veure clar que una protesta tan contundent pugui tenir els efectes desitjats. Es tractava només de comentaris perquè la postura expressada en assemblea és la d'anar a la protesta. Passi el que passi al final l'evident és que el sector es juga molt amb aquest torcebraç. L'aplicació del Decret de Tractament Integrat de Llengües amb l'actual manca de mitjans pot tenir efectes contraproduents i de pèrdua de qualitat educativa. La politització de la qüestió és hores d'ara enorme i és lògic que l Govern Bauzá s'hagi pres aquesta iniciativa envers la vaga com un pols de gran importància.\nEn tot cas, ve un estiu de converses i negociacions. Si d'aquest diàleg se'n deriva més recursos per a les escoles i instituts, ja serà una gran passa. Però si tot és una jugada del Consolat per llevar força al moviment docent, aquest ho pot pagar molt car en el futur.\n3.- DIARIO DE MALLORCA\nLas clases de ESO de las islas son las segundas más masificadas del país\nConsell Escolar i Claustre del CEPA La Balanguera contra el TIL\nCaça de bruixes a les Balears\n7 - L’STEI DENUNCIA LA MANCA DE TRANSPARÈNCIA EN EL PROCEDIMENT DE LLOCS DE TREBALL PER A INSPECTORS D’EDUCACIÓ\nEl passat dissabte, dia 13 de juliol, va sortir al BOIB l’ordre de la consellera d’Educació que regula el procediment per a l’ocupació de llocs de treball d’inspectors d’educació en comissió serveis. Tot i que el redactat final de la norma recull algunes de les aportacions que s’han fet per part de l’STEI, tant al Consell Escolar de les Illes Balears com a la Mesa Sectorial d’Educació, ens sembla del tot insuficient en algunes qüestions del seu contingut.\nPer una banda, des de l’STEI s’havia demanat que l’ordre recollís i aplicàs la normativa autonòmica i estatal vigent, i que els requisits s’ajustassin a allò que preveu el decret estatal. I per altra, en la manca d’independència que té la comissió de selecció i valoració, amb la majoria dels seus membres designats pel secretari autonòmic d’Educació. Si els seus components fossin elegits per sorteig, hi hauria més garanties d’imparcialitat.\nUn altre dels aspectes de l’ordre que aixeca més sospites és la puntuació que es dóna a la segona fase del procediment de selecció, l’anomenada “fase de projecte i entrevista”, amb gairebé la meitat del total de la baremació de tot el procés. Un tipus de prova, l’entrevista, que pot amagar molta subjectivitat, manca de parcialitat, possibilitat de tractes de favor, i a la qual els representants de les organitzacions sindicals no podem ser-hi presents.\nCal recordar que aquesta ordre de la consellera ve motivada per la necessitat de dotar el cos d’inspecció de la Conselleria d’Educació de nous integrants, després que el mes de juny de l’any 2012, sense cap tipus de motivació justificada, desset inspectors i inspectores foren destituïts de manera fulminant.\nDes de l'STEI reclaman al Govern que no impulsi polítiques repressives, no ataqui la llibertat d'expressió, com fa l’avantprojecte de Llei de símbols, i vigilarem, -i si el cas denunciarem-, qualsevol intent de conformar una selecció del cos d'inspecció amb criteris partidistes i de subordinació ideològica.\nEn els dominis de la llei i la ficció\n8.- MOCIÓ APROVADA PER L'AJUNTAMENT DE POLLENÇA CONTRA EL TIL I DE SUPORT A LA VAGA INDEFINIDA.\nMOCIÓ APROVADA PEL PLE DE L'AJUNTAMENT DE POLLENÇA EL 27 DE JUNY AMB ELS VOTS A FAVOR DE Lliga, Alternativa, PSOE, CiU, PSM, Esquerra i Tomeu Fuster i L'ABSTENCIÓ DE PP i UMP\nMOCIÓ: REBUIG A LA IMPLANTACIÓ OBLIGATÒRIA DEL DECRET SOBRE EL TRACTAMENT INTEGRAT DE LLENGÜES (TIL) ALS CENTRES EDUCATIUS.\nDavant l’aprovació per part del Govern de les Illes Balears del Decret 15/2013, de 19 d’abril, pel qual es regula el tractament integrat de les llengües (TIL) als centres docents no universitaris de les Illes Balears, entenent que:\n1.- Imposa impartir assignatures troncals en llengua anglesa sense una preparació prèvia adequada, ni per part dels alumnes ni per part del personal docent, la qual cosa implicarà una minva en l’estudi del contingut específic de cada matèria i, en conseqüència, un endarreriment respecte a altres comunitats.\n2.- Es fa una implantació precipitada, improvisada i generalitzada de l’ensenyament en anglès per part de professorat no preparat, sense materials adequats, en classes massificades i sense recursos específics.\n3.- S’exigeix el nivell B2 d’anglès per impartir classes en anglès, quan aquest nivell només capacita per mantenir converses de caire no formal segons el Marc europeu comú de referència per a les llengües; per fer classes en llengua anglesa és necessari el nivell C1 (per fer classes en llengua catalana sempre s’ha exigit el nivell C).\n4.- En cap moment s’ha valorat ni avaluat el nivell actual d’anglès de l’alumnat. Quan es diu que es vol millorar la seva competència en aquesta llengua estrangera és, precisament, perquè el nivell actual no és suficient. Com se suposa, doncs, que han de seguir classes no ja d’anglès, sinó de matèries troncals en anglès?\n5.- No s’ha escoltat en cap moment ni els tècnics ni els professionals de la matèria, ni tampoc s’han consultat els departaments didàctics ni la Universitat a l’hora d’elaborar aquest Decret per part de la Conselleria i, amb això, s’ha dictat una normativa incoherent amb un calendari d’aplicació inassumible, que ha creat desconcert i malestar als centres, farà augmentar les desigualtats dins les aules i impossibilitarà el tractament adequat de les diferents necessitats educatives dels alumnes.\n6.- Suposa un retrocés de la nostra llengua als centres i deixa sense efectes, per la via del Decret, la Llei 3/1986 de Normalització Lingüística de les Illes Balears (aprovada per tots els partits polítics), ja que en contradiu l’article 1, que estableix que s’ha d’assegurar el coneixement i l’ús progressiu del català com a llengua vehicular en l’àmbit de l’ensenyament.\n7.- S’incrementarà la despesa econòmica que hauran d’assumir les famílies (que en molts de casos viuen una crítica situació econòmica), ja que s’hauran de comprar llibres de text nous pel fet d’impartir-se les classes en llengües diferents a les dels actuals llibres de text, i deixarà de tenir efectivitat l’estalvi que suposen els projectes de reciclatge de llibres que hi ha a molts de centres, sense que aquesta qüestió estigui inclosa en el Decret.\n8.- La majoria dels pares tampoc no estan preparats per ajudar els fills en les assignatures que s’impartiran en anglès (matemàtiques, ciències socials, ciències naturals, etc).\n9.- Suposa un atac a la llibertat de les famílies que lliurement han escollit el centre al que portaran als fills, valorant entre altres factors el projecte lingüístic que autònomament cada centre tenia implantat.\nEs per tot això que es proposa al Ple de l’Ajuntament l’adopció del següent acord:\n1.El Ple de l’Ajuntament de Pollença demana al Govern Balear que es derogui el Decret 15/2013 esmentat, ja que la seva aplicació en cap cas ajudarà els alumnes de les escoles pollencines a millorar el seu rendiment acadèmic, ni tampoc possibilitarà l'aprenentatge de la llengua anglesa de forma adequada, ans al contrari, empitjorarà de forma molt clara el seu aprenentatge en conjunt.\n2.Rebutjar l'actitud de falta de diàleg i de consens del Govern de les Illes Balears respecte a tota la comunitat educativa i la resta d'agents socials.\n3.Instar al Govern Balear a elaborar una nova normativa, feta des del consens amb la comunitat educativa, que permeti que els alumnes finalitzin l'aprenentatge dominant les dues llengües oficials i l'anglès, acompanyant aquesta mesura de la llibertat necessària que cada centre ha de tenir per establir el seu projecte lingüístic.\n4.El ple de l'Ajuntament dona suport a la vaga indefinida proposada pel 13 de setembre per part de l'Assemblea de docents i que té com punt de partida aconseguir la derogació del decret del TIL.\nÒMNIUM CULTURAL DE L'ALGUER CELEBRA LA FESTA DE N....\nEl Parlament Europeu reconeix el català com a llen...


PSC vs TAV: D'on no n'hi ha no en pot rajar! - El Gerió Digital\nDiumenge, 4 de març de 2012 02:00h\nNo sé perquè em sorprenen encara alguns polítics.\nLa senyora Pia Bosch (i tot el seu sèquit socialista) es despenja amb una "declaració de principis":\nEl soterrament del tren convencional s'ha de fer perquè si! Perquè s'hi varen comprometre! No cal donar cap altre argument per justificar la seva exigència.\nEn canvi, als que ens atrevim a buscar alternatives (i en donem arguments) ens titlla de poc menys que "venuts" que donem pretextos als que no volen acabar l'obra.\nSàpiga la senyora Bosch, que fins fa pocs anys, jo era de la seva opinió. Veient que aquesta situació era la més probable (un cop fet el túnel del TAV, la fase de soterrar el convencional i treure el viaducte no seria ni prioritari ni necessari pels del ministeri), també m'alineava amb els que volien assegurar que es farien les tres fases promeses.\nEl més curiós, és que era el seu propi grup (PSC) el que no donava cap garantia de continuïtat i finalització de l'obra.\nPer si la senyora Bosch no està al cas, l'hi ofereixo tres pinzellades del molt que han canviat les coses des que es varen iniciar les obres ara fa quatre anys:\nA) Estem immersos en una crisi econòmica molt important que provoca unes retallades molt bèsties. Tots els polítics coincideixen a demanar-nos esforços per fer-hi front i on no arribem personalment se n'encarreguen de retallar-nos drets, sous, serveis, treball, futur...\nEns pensa obligar a veure com s'enterren milions d'euros en un projecte que només tenen clar les estadístiques del seu partit, mentre hem de suportar que ens tanquin plantes d'hospitals, serveis de primera necessitat, l'accés a la cultura i la universitat, empreses, negocis..?\nB) Les obres, i per tant les molèsties als veïns, han durat, de moment, quatre anys. (Es va decidir dividir l'obra en tres fases per qüestió de seguretat, però ningú va avisar als veïns que implicava molts més anys de molèsties i dificultats). I mentre el seu partit va tenir responsabilitats en la gestió de l'obra a Girona mai varen tenir en compte les demandes dels veïns. Mai es va parlar de compensacions, indemnitzacions ni de rebaixes d'impostos o ajuts als veïns més afectats. (I nosaltres, l'AAVV del barri de Sant Narcís, els ho varem proposar moltes vegades!)\nDe veritat pensa putejar als veïns obligant-nos a suportar molts més anys d'obres (sense ni tenir la decència de dir-nos quants) per una decisió política que va prendre el SEU partit, que ha gestionat pèssimament el SEU partit a la ciutat que no va tenir mai la valentia d'enfrontar-se al SEU grup del ministeri de Foment a Madrid?\nC) Vostès ja no manen !! ni a Girona ni enlloc!! Mentre varen tenir responsabilitats, varen ser vostès qui donaven arguments als qui en necessitaven per endarrerir les decisions.\nQui s'encarregarà d'explicar als veïns el que representa les obres que tant defensa? Qui explicarà que les molèsties seran molt pitjors i per molts més anys? Qui els farà saber que el sistema "en superfície" (foradant des de dalt i tapant amb lloses) portarà altre cop màquines de gran tonatge a tocar dels pisos? Vostès que han evitat informar tots els anys que n'eren responsables?\nCom es pot demanar aquest nou sacrifici als sacrificats? Qui ho farà? Vostès, que ens han negat fins la queixa més ínfima?\nI ara, cansats de retallades, tips de veure com aquí i arreu els polítics (en qui varem confiar la gestió de prendre decisions) ens han portat a aquesta situació sense assumir responsabilitats , tips de ser silenciats, oblidats i menystinguts... Quan finalment fem una proposta per aturar molèsties i despeses inútils ... Quan finalment trobem l'espai ( a fer les audiències i els fòrums, els varem haver d'obligar els ciutadans!) I el govern (i part de l'oposició) disposat a estudiar-ho (senzillament a estudiar-ho! I benvinguts els diners gastats per estudiar si és possible evitar una gran despesa!) vostè no pot ni esperar a donar motius tècnics, ni raons estructurals! NO! Ens ha de maltractar com sempre, menystenint-nos, silenciant-nos i calumniant-nos.\nI perquè no es pensi que tinc "sociatofòbia", l'hi diré, que també al PP li reclamarem responsabilitats! Perquè si les obres s'aturen els únics responsables seran els polítics del Ministeri de Foment! (A ells no els calen arguments, com no els han calgut fins ara! Prou que ho sap!)\nDesitjo que el senyor alcalde hagi pres nota del com no s'ha de prendre el pèl als veïns... no podríem suportar una nova deslleialtat!!! cal començar a liderar les queixes i denúncies dels veïns, cal tenir-los en compte i lluitar per les nostres exigències i cal, sobretot, ser molt sincers! Només així ens trobarà treballant al seu costat!\nI no, no és cert que en l'anterior govern tots els socis varen tenir la mateixa responsabilitat: El regidor Miquel Poch (ERC) ens va ajudar molt a fer sentir la discrepància i entendre les dificultats tècniques! i el regidor Joan Olòriz (ICV) ens va donar la força de mantenir-nos ferms malgrat el menysteniment ... i encara els podem veure a les reunions de seguiment que es fan!! i cada cop que els hem necessitat!\nEn canvi als responsables directes Pagans, Salamanya i Pluma (PSC) vostès els han permès fugir i no donar la cara.\nCadascú recull el que ha sembrat. I vostès no es poden ara, fer els abanderats del "compliment de compromisos"!


Granollers crea unes 300 places de zona verda gratuïta per a residents - somGranollers\nGranollers crea unes 300 places de zona verda gratuïta per a residents\nA partir de l'1 de març s'activarà la tarifa d'aparcament regulat per a foranis de Primer de Maig i la Font Verda\nDijous, 13 de gener de 2022 | 18:25h\nGranollers tindrà, a partir de l'1 de març, 301 noves places d'aparcament d'Àrea Verda als barris de Primer de Maig i la Font Verda, gratuïtes per als residents i "en els llocs que creiem imprescindibles i a favor del veïnat perquè tingui més facilitat per aparcar", ha assegurat l'alcalde, Josep Mayoral. El govern municipal també ampliarà l'estacionament regulat de l'Àrea Blava amb una setantena de places.\nEl regidor de Mobilitat, Juan Manuel Segovia, ha explicat que és un projecte amb què es porta temps treballant i parteix d'un estudi que evidenciava la dificultat dels residents en algunes zones per trobar aparcament. De fet, el ple municipal va aprovar una primera proposta el 2019, que "la pandèmia va trastocar perquè ens va endarrerir les trobades amb els veïns i rebre les seves opinions", assegura Segovia. Així, aquest desembre es van fer reunions amb els presidents de les comunitats de veïns dels àmbits afectats, així com amb l'AV Primer de Maig.\nMayoral ha afegit que "es tracta d'una aposta per la mobilitat sostenible i per avançar per la implantació de la Zona de Baixes Emissions" (ZBE). L'alcalde ha detallat també que l'any 2006 hi havia a Granollers 1.014 places d'Àrea Blava que s'han anat reduint, amb l'augment dels espais per a vianants i l'ampliació de voreres, fins a 645. A més, amb aquesta ampliació, a la ciutat hi haurà 522 places d'Àrea Verda i un total de 1.167 places regulades.\nZona blava a Roger de Flor\nEl consistori també activarà, a finals de febrer, 23 noves places de zona blava al carrer Roger de Flor, entre Isabel de Villena i Enric Prat de la Riba, amb l'objectiu, afirma Segovia, d'oferir una alternativa d'aparcaments als vehicles forans per períodes de menys de 2 hores –amb un import mínim de 0,20 euros i un màxim de 3,94–. Així es pretén augmentar la rotació de vehicles en eixos comercials i, amb l'increment d'oferta, ajudar a reduir vehicles als carrers més propers al centre, "és a dir, introduir la Tarifa C a les vies més perimetrals per dissuadir l'entrada a l'àmbit més central", en el marc de les ZBE.\n219 places d'àrea verda a Primer de Maig i 82 al passeig de la Muntanya\nAl barri de Primer de Maig es crearan 219 places d'Àrea Verda als carrers Pius XII, Isabel de Villena, Joan Vilà Ayats, Gabriel Ferrater, Navarra, Roger de Llúria i Jardí Conrad Saló, i al passeig de la Muntanya, entre la plaça de la Font Verda i el carrer de Francesc Ribas, se'n crearan 82 més. La implantació vol afavorir l'aparcament als residents. "Això no vol dir que podrem garantir una plaça a cada veí, però sí que hi haurà més oportunitats", indica Segovia. Els residents, doncs, podran aparcar-hi gratuïtament i no caldrà distintiu al vehicle ni tràmit previ, ja que el control es farà per mitjà de la lectura de matrícula. Així, els conductors empadronats i al corrent de l'impost de circulació tindran l'autorització automàtica. Només hauran de tramitar-la els titulars d'una llicència d'activitats domiciliada dins l'àrea i els residents que disposin d'un vehicle en règim de rènting, lísing o lloguer. Tota la informació al respecte es podrà consultar a partir de l'1 de febrer al web granollers.cat/aparca. També els residents del carrer Girona –on actualment hi ha les 199 places existents d'àrea verda– gaudiran també d'aquest sistema.\n"No és un element recaptatori"\nTot i que en un primer moment l'Ajuntament preveia un import d'1 euro setmanal per als residents que volguessin fer ús de l'àrea verda del seu carrer, el govern municipal ha decidit, finalment, que "calia un missatge clar que no fos confusible i que s'entengui que l'ampliació de la zona verda no és un element recaptatori, sinó una aposta per un tipus de mobilitat", argumenta Mayoral. "Fem front a una necessitat des de la gratuïtat perquè creiem que cal avançar en aquest model de zones verdes i acostumar-nos-hi, però potser no sempre serà gratuït", ha afegit. Segovia considera que aquestes primeres places generaran "un efecte contagi" en altres barris que també "ho demanaran".\nTambé al carrer Minetes i Tarragona es transformaran les 22 places actuals de zona blava a places de zona verda.\nL'Àrea Verda té un horari d'aparcament regulat (laborables de dilluns a dissabte, de 8 a 14 h i de 16 a 20 h), durant el qual poden aparcar els vehicles autoritzats sense límit horari, i els turismes no autoritzats amb limitació horària (que hauran de pagar el mateix preu que la Zona Blava més propera). Així, a partir de l'1 de març, els forans que hi vulguin aparcar tindran una tarifa mínima de 0,20 euros i una màxima (2 hores) de 2,84.\nPressió per la proximitat de l'Hospital\nAl passeig de la Muntanya, l'Ajuntament hi implantarà una àrea blava, entre els carrers Ausiàs March i Francesc Ribas, a la vorera est. Segovia indica que és una àrea amb molta pressió d'aparcament per la proximitat de l'Hospital i del centre urbà i que es pretén augmentar la rotació de vehicles i augmentar l'aparcament de curta durada a prop de l'equipament sanitari. Les taifes també aniran dels 0,20 als 2,84 euros.\nFinalment, també es crearan 7 noves places d'Àrea Blava al carrer Josep Umbert, entre Llevant i passeig de la Muntanya, i es farà una prova pilot amb una trentena de places d'Àrea Blava al carrer Lluís Companys,entre Enric Prat de la Riba i Camp de les Moreres, amb una nova tarifa específica per afavorir la rotació en zones properes a equipaments, que permetrà l'aparcament d'un màxim de 3 hores per 1,59 euros.\nLa setmana vinent es començaran a pintar i senyalitzar les noves àrees.


Compartim el coneixement sobre participació digital amb sessions per a entitats impulsades per Torre Jussana - Fundació Francesc Ferrer i Guàrdia\nCompartim el coneixement sobre participació digital amb sessions per a entitats impulsades per Torre Jussana\nL'espai Torre Jussana ofereix a les entitats de Barcelona unes sessions anomenades "Participació digital: idees i eines per a fomentar-la". Es tracta d'un curs que pretén respondre a la bretxa digital i les dificultats de l'associacionisme per mantenir la seva activitat arran de la pandèmia. En aquest sentit, es vol donar un conjunt de recursos per a impulsar la participació digital a les entitats\nAquest curs està impartit des de la Fundació Ferrer i Guàrdia, especialistes en processos participatius i en l'ús de plataformes digitals com Decidim per desenvolupar la participació digital. Concretament, la docent de les sessions serà Hungría Panadero, responsable de coordinació de projectes de la Fundació i especialista en planificació de projectes i participació.\nAquest curs de tres sessions abordarà els reptes i avantatges de la digitalització de la participació a l'entitat, l'estratègia per planificar i dissenyar aquesta participació, i les eines i recursos per dur a terme aquest procés participatiu digital. La formació es realitzarà entre maig i juny.


L'ARA debat: Què és la nova política?\nDijous 25 de maig, Antoni Bassas conversarà amb Joaquim Valdivieso i Daniel Gamper en l'última xerrada del cicle 'Diàlegs de Pedralbes'\n1 min. 18/05/2017 10:43\n651x366 L'ARA debat: Què és la nova política? L'ARA debat: Què és la nova política?\nEn la darrera dècada han sorgit partits i moviments polítics a Europa que s’agrupen sota el paraigua de la “nova política”: Podem, la CUP, Syriza, el Movimento 5 Stelle. Amb aquest concepte es designen sobretot moviments que han passat a ocupar l’espai polític dels partits tradicionals d’esquerres. La 'novetat' d’aquests partits serà l’assumpte de la discussió. És a dir, en què consisteix la seva novetat? ¿Obeeix només a la pèrdua de pes específic dels partits tradicionals o són la causa d’aquesta pèrdua?\nJoaquim Valdivieso, professor titular de filosofia i treball social de la Universitat de les Illes Balears, i el filòsof Daniel Gamper reflexionaran amb Antoni Bassas per trobar respostes a les preguntes en el quart diàleg de Pedralbes organitzat pel monestir de Pedralbes en col·laboració amb l’ARA.\nEl diàleg de Pedralbes “Què és la nova política?” tindrà lloc dijous 25 de maig a les 19 h al monestir de Pedralbes (Baixada del Monestir, 9, Barcelona).\nPer poder assistir-hi, els interessats s’hi poden inscriure aquí.


Centre Excursionista Sant Boi: 2013\nEl cap de setmana del 30 Novembre i 1 de desembre, s'organitza una ciclada en BTT\nVeien les nevadetes que esta fen per el pirineu i la poco motivació que us veig per tirar de cadenes a les bicis ja tenim un pla B.\nLa sortideta anira mes o menys...\nSeria enllaça dos sortides per tal manera fer una mica de travessa si al que fariem anirem de la vall de la noguera a prop de La pobla de segur fins a la vall d'urgell a Organya on dormiriem al Alberg que porta el Alex de Santa Coloma.\nEls itineraris el podeu trobar a:\nEl pallars sobria en btt "Xavier Agut" itinerari 11.\nWikiloc Organyà volta al boumort per pas comptador\nUna mica de descripció\nSortida de Bresca (al costat de la pobla de segur ) direccio a Mare de deu d'esplà.i continuem fins al Roc dels quatre alcaldes, fins aqui es pujadeta, continuarem fins al cap del boumort. ( aqui si volem fer cim arem de caminar 200m de distancia) Continuarem amb baixadeta fins al prats.. i tornem amb una suau i corta pujadeta fins Serra de Sant Joan forta del Pitarrell.. on nomès ens quedarà baixadeta fins Organya.\nL'endema sortiem de Organya per la vall d'en Cabó collada de Montcau i bordes de Favà. fins al prat de Montaner i d'aqui anirem al Refugir de Cubers, d' aqui a Taús Coll de l'esglesia, fins aqui arà estat una tendencia de anara pujant de manera molt suau amb alguna que altre baixadeta i troç planer. a partir del coll de l'esglesia tot baixada pasant per Buseu baen i arribarem al punt inicial.\nCom a resum sortirant uns 50 - 60 km i uns 1500-1800 de desnivell positiu cada dia. tot el recurregut es per pistes en bon estat i de facil fer.\nSi coneixeu d'algú que pugui estar interessat li feu arribar aquest e-mail o que es posi en contacte amb el centre excursionista.\njo hem pasaré el dimarts al vespre per acabar de organitzar coses pero crec que podem sortir el mateix disabte al mati.\napa una salutació a tothom\nPer fer la pre-inscripció i tenir més informació KILIKEU AKI\nSolament socis del Centre amb llicència federativa tipus "C"\nEXCURSIO AL PARC NATURAL SANT LLORENÇ DE MUNT I SERRA DE L'OBAC\nEL PROPER 23 DE NOVEMBRE ES FARÀ UNA EXCURSIÓ AL PARC NATURAL DE SANT LLORENÇS DE MUNT I SERRA DE L'OBAC.\nPER FER LA PRE-INSCRIPCIO I SABER-NE MES KILIKEU AKI\nII CICLE XERRADES TECNIQUES\nPREVENIR RISCOSD A LA MUNTANYA.\nXERRADA MOLT INTERESSANT I OBERTA A TOTHOM A CÀRREC DE NEUS VERGE.\nDIVENDRES 22 DE NOVEMBRE A LES VUIT DEL VESPRE. SALA POLIVALENT DE CAN MASSALLERA. c/ Mallorca, 30 Sant Boi de Llobregat.\nEXCURSIO FAMILIAR AL MONTSENY\n1 DESEMBRE 2013, EXCURSIO FAMILIAR AL MONTSENY\nPER MES INFORMACIÓ I FER LA PREINSCRIPCIÓ KILKEU AKI\n9 TICIES NOVEMBRE 2013\nINFO CESBoi NOVEMBRE 2013\nDe tots Sants a Nadal, neu, pluja i vendaval... A veure si la dita es compleix..., el vendaval, no cal..., podem passar sense...\nEl passat divendres, 25 d'octubre, va tenir lloc la primera de les xerrades formatives de tardor, a càrrec de l'entrenador de trail César Thovar, a qui, des del nostre butlleti, volem agrair la deferència vers el Centre Excursionista Sant Boi. També volem donar les gràcies als nombrosos assistents a l'acte, tant als socis com als amics, i els animem a seguir acompanyant-nos en les nostres diferents activitats.\nEL CAMÍ RAL, UN CAMÍ AMB HISTÒRIA\nTal i com ja s'havia anunciat a l'Info, el passat diumenge, 27 d'octubre, es va fer la tercera, i darrera, de les tres activiats previstes amb el títol comú del Camí Ral, el segon tram de la caminada que va ser des d'Olesa de Bonesvalls fins a Vilafranca.\nCom va passar en les dues activitats anteriors, la participació va ser molt entusiasta, tant pel que fa al nombre de caminants, com a la seva actitud…\nDes d'aquí, volem donar, novament, les gràcies a totes les persones que han participat de les activitats del cicle “El Camí Ral, un camí amb història”, i molt especialment al Josep M. Cervelló i a Òmnium Cultural.\nAquestes activitats, que han estat organitzades per Òmnium Cultural i el Centre Excursionista Sant Boi, amb la col·laboració de l'Ajuntament de la nostra vila, s'inclouen dins dels actes del Tricentenari.\nDoncs ja gairebé tenim a sobre les dates de la “nostra” castanyada, que com tots deveu recordar serà els dies 9 i 10 de novembre a l'alberg la Cova de Sant Llorenç de Montgai.\nEns trobarem a l'alberg a partir de mitja tarda, i, tal i com anem arribant, ens anirem instal·lant... Si algú, pel que sigui, arriba més tard, que no pateixi, no ens mourem d'allà, i li guardarem unes quantes castanyes ben calentones...\nUs recordem que les persones que no estiguin federades hauran de tramitar una llicència temporal en funció de les activitats que vulguin realitzar.\nACTIVITATS PER AL 2014\nCom cada any, en arribar aquestes dates, ja comencem a pensar en el nou any que s'acosta, i amb les activitats que durant aquests dotze mesos podríem fer... A fi de començar a posar fil a l'agulla, us demanem, a tots els socis interessats a organitzar alguna cosa, que aneu pensant en les activitats que a cadascú li agradaria dur a terme, i d'aquí a uns dies, concretament el dimarts, 12 de novembre, a les 19:00h, ens trobarem a la sala del CESBoi, a fi que tots hi diguem la nostra i, a partir d'aquí, puguem anar confeccionant el calendari d'activitats per al 2014. Recordeu que gairebé tot hi té cabuda: Alta muntanya, escalada, mitja muntanya, sortides familiars, esquí de muntanya, esquí de pista, esquí nòrdic, excursions amb raquetes, bicicleta tot terreny, caminades de diferents nivells de dificultat, senderisme cultural, audiovisuals, conferències, cursets, turisme i si hi ha alguna cosa que ens hem deixat..., la imaginació al poder!!!\nACTES DEL CESBoi DINS DEL MARC DEL TRICENTENARI\nEl Centre Excursionista Sant Boi és una de les moltes entitats santboianes que participarà activament dels actes conmemoratius del Tricentenari, i és per aquest motiu, que us demanem que si algú té alguna suggerència a fer relacionada amb aquest tema, que no dubti a comunicar-nos-la.\nDoncs ja tenim equip 6x100=H2O! Novament i per tercera vegada consecutiva, el 6x100 participarà d'aquesta cursa solidària. Enguany l'equip el formen: Antònia Llopart (que hi participa per segona vegada), Josep Martí, Manel Fontes, Maria Romero, Marina Navarro i Toni Correa, a tots ells els desitgem una bona cursa i una excel·lent recaptació.\nDissabte, 9 i diumenge, 10 de novembre. La Castanyada del CESBoi a Sant Llorenç de Montgai. Recordeu que si durant la sortida voleu realitzar alguna de les activitats proposades, i no esteu federats, us heu d'informar de quina assegurança heu d'estar en possessió i tramitar-la a la secretaria del CESBoi\nDiumenge, 17 de novembre. Excursió familiar a Viladrau. Sortida apta per a persones de totes les edats, i molt recomanada per a famílies amb nens. Activitat oberta als socis i amics, però les persones que vulguin fer l'excursió i no estiguin en possessió de la corresponent llicència federativa, caldrà que, en el moment de fer la inscripció, tramitin una assegurança temporal. Vocals: Baldiri Amorós i Montserrat Oller.\nDivendres, 22 de novembre: Xerrada sobre la prevenció de riscos a la muntanya, a càrrec de Neus Verge, a les 20:00 h, la sala d'actes de can Massallera. Activitat oberta a tota la població més gran de 14 anys.\nDissabte, 23 de novembre. Excursió de mitja muntanya a Sant Llorenç del Munt. Activitat adreçada als socis federats, les persones que vulguin fer l'excursió, però que no estiguin en possessió de la corresponent llicència federativa, caldrà que, en el moment de fer la inscripció, tramitin una assegurança temporal. Vocal: Salvador Martínez.\nDissabte, 30 de novembre i diumenge,1 de desembre. Sortida amb bicicleta de muntanya per descobrir algunes valls pirinenques. La ruta (que pot variar en funció de diverses circumstàncies) serà: Ordino-coll de la Botella-vall de Tort-Tort-Alins-Arrós (pernoctació)-Ainet de Bessan-Tirvia-Buró-Farrera-Pla de Santa Magdalena-Os de Civis- Ordino. Activitat per a socis federats amb llicència C, com a mínim. Si alguna persona vol participar d'aquesta sortida però no està federada, caldrà que tramiti una llicència temporal en el moment de fer la inscripció. Vocal: Jordi Martínez.\nMOLT IMPORTANT: COBRAMENT DE QUOTES\nA partir del mes actual (novembre) les quotes del 2n semestre de 2013 es cobraran, com sempre per mitjà de domiciliació bancària, durant aquest mes de novembre, en lloc de fer-ho el desembre com s'havia fet fins ara, també es veurà modificat el cobrament de les quotes del 1r semestre que es cobraran durant el mes de maig, en lloc de fer-ho el juny. Esperem la col·laboració de tots els socis. També us recordem que si teniu algun problema amb el rebut, ho comuniqueu directament al centre, si us plau, no retororneu el rebut a l'entitat bancària, porteu el rebut indegudament cobrat a la secretaria del CESBoi i us retornarem els diners.\nII CICLE DE XERRADES TECNIQUES\nOBERTA A TOTHOM !!!!!!!!!!!!!\nINICIEM EL SEGON CICLE DE XERRADES TECNIQUES AMB CESAR THOVAR.\nDIVENDRES 25 D'OCTUBRE A LES 8 DEL VESPRE A CAN MASSALLERA.\nCOM PREPARAR-NOS PER NO PATIR MÉS DEL COMPTE.\nDIUMENGE 20 D'OCTUBRE - BICITREN PEL BAGES -\nLa ruta del diumenge es de uns 45 km i 1000 m + mes o menys El recorregut comença i acaba a sant vicenç dels castellet i pasa per castellgali i el pont de vilomara. Pujarem a l´ermita de sant jaume de vallhonesta. Quedarem a les 6:45 al carrilet per agafar el tren a les 6:55 per anar a sant vicenç de castellet.\nDIUMENGE 20 D'OCTUBRE PUJADA A LA CREU DE CAN CARTRO\nESPEREM A TOTHOM\nAquest any la castanyada del centre es farà a l'alberg la Cova, a Sant Llorenç de Montgai, i, com passa cada any, les places són limitades. Aquesta vegada disposem de 60 llits, la capacitat màxima de l'alberg.\nPer tant, les persones que estigueu interessades a participar d'aquesta trobada podeu passar per la seu social del CESBoi a can Massallera, carrer Mallorca, 30, a partir del dimarts, dia 8 d'octubre, per tal de fer la corresponent inscripció, que es tancarà el dia 29 d'octubre, o en el moment que les places s'hagin exhaurit, ja que, tal com us hem dit abans, aquestes són limitades.\nEls preus inclouen el sopar de dissabte, les activitats de dissabte abans de sopar (el bingo), la castanyada (castanyes, panellets, moscatell, cremat...), l'esmorzar i el dinar de diumenge i, lògicament, el dormir...\nDurant tots dos dies hi haurà diverses activitats, tant d'adreçades als adults (BTT, escalada, senderisme, caiac...), com a les famílies i a la mainada (gincana, caminades, descobertes...) Cal tenir en compte que les persones que no estiguin federades, caldrà que tramitin una llicència temporal en funció de les activitats esportives que vulguin realitzar.\nPREUS PER ALS SOCIS DEL CESBoi\nAdults i nens més grans de 12 anys 20 € Nens entre 3 i 12 anys 15 € Menors de 3 anys 0 €\nPREUS PER A LES PERSONES NO SÒCIES:\nAdults i nens més grans de 12 anys 35 € Nens entre 3 i 12 anys 20 € Menors de 3 anys 0 €\nPER FER LA PRE-INSCRIPCIO KILIKEU AKI\nHAUREU DE PASSAR PEL CENTRE PER TAL DE PAGAR I VALIDAR-LA.\nPER A MES INFORMACIO KILIKEU AKI\nEn l'apartat "LES PIADES DELS SOCIS" s'ha afegit una pestanya anomenada "SALA DE PROJECCIONS" per tal que es puguin incloure els videos de les vostres excursions.\n9 TICIES OCTUBRE\nINFO CESBoi OCTUBRE 2013\nJa plenament instal·lats en la tardor, ha arribat l'hora de reprendre el cicles d'activitats formatives que, juntament amb els audiovisuals i conferències, sens dubte, seran un bon complement de les sortides del CESBoi. Esperem que aquestes sessions, que s'allargaran fins ben entrada la primavera, amb un breu parèntisi al mes de desembre, tinguin el mateix èxit i bona acollida que les que vam dur a terme l'any passat. De fet, durant aquest setembre que acabem de deixar enrera, ja hi ha hagut un bon tast amb els dos actes que s'han dut a terme: La presentació del concurs de fotografia Memorial Agustí Torrents, durant el qual vam poder veure la pel·lícula “Half Dome, solo en la pared” i les fotografies guanyadores de la VI edició; i la conferència sobre el Camí Ral que va donar el tret de sortida a les dues caminades de senderisme cultural, pels mateixos camíns sobre els quals va versar la conferència de Josep M. Cervelló.\nEl passat 1 de setembre, com cada any, hi va haver l'aplec de Sant Ramon i, tal i com ja es va fer l'any passat, el CESBoi va convidar a esmorzar a tots els socis que així ho desitgessin. Des d'aquí donem les gràcies a tots els membres del Centre que hi van participar i, molt especialment, als vocals de l'activitat, Jordi Navarro i Salvador Martínez.\nOFRENA FLORAL A LA TOMBA DE RAFAEL CASANOVA\nCom cada any, el Centre Excursionista Sant Boi va participar en l'ofrena floral devant la tomba del qui va ser Conseller en Cap, Rafael Casanova, a l'església de Sant Baldiri, i, també com cada any, el soci de la nostra entitat Josep Valls va ser l'encarregat de fer l'ofrena, en nom de tots els membres del CESBoi. Des d'aquestes pàgines li donem les nostres més expressives gràcies.\nPRESENTACIÓ DEL VII CONCURS DE FOTOGRAFIA DIGITAL DE MUNTANYA MEMORIAL AGUSTÍ TORRENTS I BARRACHINA\nEl dia 20 de setembre, a la sala d'actes de cal Ninyo, va tenir lloc la presentació de la VII edició del concurs de fotografia de muntanya Memorial Agustí Torrents. Des del nostre butlletí donem les gràcies a tots els assistents i alhora els animem a participar d'aquest concurs.\nBases del concurs: http://memorialagustitorrents.blogspot.com.es/p/bases-catala_28.html\nDivendres passat, dia 27 de setembre, a la sala d'actes de can Massallera, es va fer la presentació de la història del Camí Ral, a càrrec de Josep M. Cervelló, a qui, des del CESBoi, volem agrair la seva presència i el fet de permetre'ns passar una estona molt interessant i amena. També volem agrair l'assistència a totes les persones que hi van ser presents i per la bona acollida que va tenir l'acte.\nI diumenge, dia 29 de setembre, tal com estava previst, va tenir lloc la primera de les dues caminades que hi ha previstes, la que va de Sant Boi a Olesa de Bonesvalls. El segon tram, des d'Olesa fins a Vilafranca el durem a terme el diumenge, 27 d'octubre.\nCom que aquesta vegada la caminada començarà a Olesa de Bonesvalls i s'acabarà a Vilafranca, la sortida serà amb autocar des de Sant Boi fins a Olesa, allà començara la caminada fins a Vilafranca i des d'aquesta ciutat fins a Sant Boi, novament amb autocar.\nPodeu fer les inscripcions, a partir del divendres 11 d'octubre, a la secretaria del Centre Excursionista Sant Boi, a can Massallera, carrer Mallorca, 30, de Sant Boi, els dimarts de 20:30 a 22:00 i els divendres de 20:00 a 22:00. Per tal de poder participar d'aquesta excursió cal estar en possessió de la corresponent llicència federativa, les persones que no estiguin federades caldrà que tramitin una assegurança temporal d'un dia, en el moment d'inscriure's\nLa data límit per a la inscripció és el divendres 18 d'octubre.\nTal i com ja us vam avançar a l'Info de setembre, aquest any la castanyada del centre es farà a l'alberg la Cova, a Sant Llorenç de Montgai, i, com passa cada any, les places són limitades. Aquesta vegada disposem de 60 llits, la capacitat màxima de l'alberg.\nDissabte 5 i diumenge 6 d'octubre. Sortida d'alta muntanya al Pirineu aragonès, concretament al pic d'Arriel. Aquesta activitat és exclusivament per a socis federats, en possessió, com a mínim, de la llicència C. Vocals: Sònia Estévez i Manel Fontes\nDiumenge, 20 d'octubre. Excursió amb bicicleta de muntanya per la comarca del Bages. Activitat per a socis federats, si alguna persona vol participar d'aquesta sortida però no està federada, caldrà que tramiti una llicència temporal en el moment de fer la inscripció. Vocal: José Gil\nDivendres, 25 d'octubre. Xerrada sobre “Planificació i entrenaments de Trail” a càrrec de César Thovar. Activitat oberta a tota la població més gran de 14 anys.\nDiumenge, 27 d'octubre. 2a part de la caminada del Camí Ral, des d'Olesa de Bonesvalls fins a Vilafranca. Per poder participar d'aquesta sortida cal estar en possessió de la corresponent llicència federativa, per tant, les persones que no estiguin federades, caldrà que tramitin una assegurança temporal en el moment de fer la inscripció. Vocal: Lluís Vidal.\nCom tots sabeu, per poder participar de les activitats del CESBoi, excepte els audiovisuals, presentacions..., cal que prèviament us hàgiu inscrit, podeu fer-ho per mitjà del formulari que trobareu al blog del CESBoi o a la secretaria del centre, en l'horari habitual. Trobareu tota aquesta informació i la complementària (què cal portar, hora de sortida, preu, mitjà de transport...) al facebook i al blog del CESBoi.\nEs recorda a tots els socis i amics dels CESBoi que el divendres 1 de novembre la seu social del centre romandrà tancada amb motiu de la festa de Tots Sants.\n5 i 6 d'OCTUBRE EXCURSIÒ D'ALTA MUNTANYA AL PIC ARRIEL\nPer a més informació KILIKA AKI\nEXCURSIO SENDERISME CULTURAL - CAMI RAL SANT BOI - VILAFRANCA DEL PENEDES\nAdjuntem enllaç full de inscripció que inclou informació sobre l'excursió de Senderisme Cultural organitzada per Omnium Cultural de Sant Boi i Centre excursionista Sant Boi\nPER TENIR MÉS INFORMACIÓ KILIKEU AKI\nVII CONCURS FOTOGRAFIA DIGITAL DE MUNTANYA AGUSTI TORRENTS\nEl proper divendres 20 de setembre a les vuit del vespre, es farà, a Cal Ninyo, la presentació del VII concurs de fotografia digital de muntanya memorial Agusti Torrents.\nLa FEEC ha posat en marxa unaCentral de compres i botiga oficial per tal de donar servei a tos els associats que ho dessitgin.\nEstan en els seus inicis i encara hi ha poca oferta, esperem que es vagin incrementant.\nEXCURSIÓ APTA PER A TOTHOM A BANYOLES\nPer més informació i inscriure's-hi KILIKEU AKI\nReunió informativa divendres 6 a dos quarts de nou del vespre a can massallera\nEXCURSIÓ ALTA MUNTANYA AL BESSIBERRI SUD\nSolament socis del centre amb possessió llicència C com a minim.\nSal1t i seny !!!!!!!!!\nEXCURSIO AL PARC NATURAL SANT LLORENÇ DE MUNT I SE...


El CIES i el CE La Vila pugen nota en l’enquesta anual de la Diputació de Barcelona\nPàgina principal >> Esports >> El CIES i el CE La Vila pugen nota en l’enquesta anual de la Diputació de Bar...\nEls usuaris del Centre Integral Esport Salut (CIES) i del Complex Esportiu La Vila valoren amb un 7,76 el grau de satisfacció d’aquests equipaments. El resultat és fruit d’una enquesta elaborada per la Diputació de Barcelona als complexos esportius municipals de la demarcació. Martorell se situa a la part alta del rànquing de participants i supera les valoracions de satisfacció dels municipis veïns.\nL’enquesta, oberta a tots els usuaris del CIES i el CE La Vila, es va dur a terme entre el 10 d’octubre i el 10 de novembre, i hi van prendre part 365 usuaris, que van avaluar aspectes com la neteja, l’atenció al client, les activitats, el monitoratge i el preu.\nSegons la regidora d’Esports, Belén Leiva, de les dades es desprèn que el monitoratge continua sent l’element més ben valorat pels usuaris amb un 8,44; seguit de l’atenció al client amb un 8,27; les activitats programades amb un 7,96; la neteja amb un 7,44 i el preu amb un 6,75.\nEl sondeig és un indicatiu per millorar l’oferta dels equipaments esportius municipals. La regidora afirma que “estem contents que els usuaris valorin positivament l’atenció que reben i l’oferta de classes”. “Demanem participació en l’enquesta perquè després tenim en compte els resultats. Aquest any el grau de satisfacció general ha estat superior al de l’anterior, però hem detectat que la puntuació ha baixat en alguns aspectes concrets, que mirarem de millorar”.\nL’any passat, més d’un centenar d’usuaris del CIES va puntuar amb un 7,4 de mitjana l’equipament. El monitoratge va ser l’element més valorat amb un 8, seguit de l’atenció personal (7,58), les activitats programades (6,80), la neteja (6,55), i el preu (5,56). Al Complex Esportiu La Vila no es va arribar a la xifra mínima d’usuaris enquestats per extreure’n resultats.


Mewar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n24° 35′ N, 73° 41′ E / 24.58°N,73.68°E / 24.58; 73.68Coord.: 24° 35′ N, 73° 41′ E / 24.58°N,73.68°E / 24.58; 73.68\nChittorgarh i Udaipur\n23 gener 1666: Estat sobirà\n12 gener 1818\nAgència de Mewar fins al 1906\nAgència dels Estats de Rajputana Occidental separada de Mewar el 1906\nMewar (conegut també com a Udaipur, pel nom de la seva capital) fou un principat de l'Índia, a l'agència de Mewar a la Rajputana. A la literatura sànscrita se l'anomena Maidpat o Med Pat, que vol dir "Terra dels meds" o "Terra dels meos" una tribu encara existent a una part del Rajasthan.\nLimitava al nord amb la província britànica d'Ajmer-Merwara i l'estat de Shahpura; a l'oest amb Jodhpur i Sirohi; al sud-oest amb Idar; al sud, amb Dungarpur, Banswara i Pratabgarh; a l'est amb el districte de Nimach (Gwalior), el districte de Nimbahera (de Tonk) i els estats de Bundi i de Kotah; i al nord-est amb Jaipur. Al centre de l'estat hi havia la pargana (districte) de Gangapur que pertanyia a Gwalior, amb 10 pobles; cap a l'est hi havia la pargana de Nandwas (amb 29 pobles) i al sud-est tenia el territori de diversos estats i porcions de Gwalior, Indore i Tonk. L'estat tenia petits enclavaments a Shahpura, Jodhpur, Idar i Gwalior.\n2 Rius i llacs\n5 Jaciments arqueològics\n7 Llengua i religió\n8 Govern i administració\n10 Segells i moneda\n12 Exèrcit i policia\n14 Possessió de la terra\n15.2 Boscos i selves\n15.5 Exportacions i importacions\n17 Educació i sanitat\n19 Galeria de banderes històriques\n20 Lista de ranes o maharanes\nLa part nord i nord-est era un altiplà amb petites elevacions mentre el sud i oest era rocós, muntanyós i selvàtic. La part sud-oest era anomenada "Hilly Tracts of Mewar", i comprenia la part més selvàtica de les muntanyes Aravalli, serralada que entrava a l'estat amb una altura de 739 metres i seguia en direcció sud-oest per la zona fronterera, incrementant gradualment la seva altura per arribar a 1337 metres; una serralada corria entre Bari Sadri i el riu Jakam, al sud-est, i a l'est de Chitor hi havia una sèrie de muntanyes de nord a sud formant un grup de valls estretes paral·leles, amb una altura mitjana de 575 metres però arriba puntualment als 625 metres; a la part oriental començava a Mandalgarh la part central de la serralada coneguda per Bundi, i al nord-est hi havia una altra serralada fins a la ciutat de Jahazpur.\nEls rius principals són el Chambal i el seu afluent, el Banas. El primer, de trajecte curt a l'estat, rebia al Bamani; el segon, que neix a les muntanyes Aravalli prop de Kumbhalgarh, corre per l'estat uns 290 km en direcció est-nord-est i surt de l'estat prop del territori de Deoli; els seus afluents a Mewar són el Berach o Ahar i el Kothari. Altres rius eren el Khari (al nord) i el Som (amb el seu afluent el Jakam) al sud.\nL'estat tenia diversos llacs; el més destacat era el Dhebar o Jai Samand a Kankroli. A la vora de la capital cal esmentar el Udai Sagar, el Pichola i el Fateh Sagar.\nAntílops i gaseles són els més habituals. Alguns lleopards viuen a les muntanyes i tigres als Aravalli entre Kumbhalgarh i Kotra, al districte de Chhoti Sadri al sud-est i als feus de Bhainsrorgarh i Bijolia a l'est. Els cérvols viuen a la vora del riu Jakam.\nLa superfície de l'estat era de 32.869 km².\nA diversos punts de l'estat hi havia inscripcions que dataven d'entre el segle iii aC i el segle viii, totes en pedra; en metall la més antiga és del segle XII.\nEntre els monuments destaquen dues stupes a Nagari, les torres del turó de Chitor (la Kirtti Stambh del segle XII o XIII i la Jai Stambh del segle XV). L'estat inclou nombrosos temples i palaus; destaquen els temples excavats a la roca a Barolli, prop de Bhainsrorgarh, els de Bijolia, els de Menal prop der Begun, i els de Eklingji i Nagda propers a Udaipur.\nL'estat estava formar per 6.044 ciutats i pobles exclosos els 94 pobles situats dins el districte de Merwara a la província britànica d'Ajmer-Merwara, i administrats pels britànics però sobre els que per un acord de 1883 el maharana tenia alguns drets. El 1941 es registraven 5563 pobles amb 342.963 llars.\nLa principal ciutat era Udaipur. Les altres eren Bhilwara, Nathwara i Chitor.\nLa població al cens del 1881 era d'1.404.220 habitants, el 1891 d'1.845.008 habitants, el 1901 d'1.018.805 habitants i el 1941 d'1.926.698 habitants.\nL'ètnia principal eren els bhils (11%); els seguien els mahajans (9%), els bramans (9%), els rajputs (9%), els jats (7%), els gujars (6%) i els balais (5%).\nLa llengua principal era el mewarí, variant del marwarí (un dels quatre grups del rajasthaní); important també era el bhilí, emparentat amb el gujaratí.\nHindús eren el 76% (779.676 el 1901); un 13% (134.114 el 1901) eren animistes; jains ho eren 64.623 i musulmans 40.072. El 1901 hi havia 184 cristians nadius dels quals 96 eren presbiterians, 61 catòlics i 23 anglicans.\nEl territori estava dividit en 17 districtes, els grans anomenats ziles (zila) i els petits (que eren sis) parganes (pargana), i dos bhumiats (Kherwara i Kotra) governats per petits caps giràsies (girasia). A més a més hi havia 28 jagirs principals del més destacats nobles de Mewar.\nLes ziles eren:\nKapasan (o Kapasin)\nSahran (o Saharan)\nL'administració corresponia al sobirà que porta el títol de maharana, i estava assistit per dos ministres que amb un grup de secretaris formava l'anomenat mahakma khas o departament executiu principal. Cada zila estava governada per un hakim; també cada pargana tenia al front un hakim; a les primeres, generalment dividides en dos o més subdivisions, al front de cadascuna d'aquestes hi havia una naib-hakim; aquest oficial no existia a les parganes excepte a la de Kumbhalgarh.\nEl 1942 hi havia 456 jagirs o tikhanes de les que 23 eren considerades de primera classe amb poders executius i judicials. Les tikhanes principals eren:\nAmet (o Ametha)\nAsin (o Asind)\nBadnor (o Bednor)\nDeogarh (o Devgadh)\nKankrauli (o Kankroli)\nMeja (o Mehja)\nOgna (o Oghna)\nShivrati (o Seorati)\nLa noblesa dominava un terç de les terres de l'estat; a la part final del segle XIX els més importants van obtenir poders judicials que després es va estendre a tots. Els nobles devien algunes mostres de vassallatge als maharana, a les solemnitats i festivals.\nVers el 1700 els nobles van quedar arranjats de la següent forma:\n16 de primer rang coneguts com a solah, a més del príncep hereu i els parents més propers del maharana (que seient per darrere dels setze)\n32 de segon rang coneguts com a battis\nLa primera classe, tot i ser coneguts pels setze, eren 20 el 1894 a més dels parents propers del maharana que eren set. D'aquestos 27, 18 eren sisòdies (clan sisòdia rajput) i 9 d'altres clans. Les famílies sisòdies es dividien en cinc classes:\nA la primera classe pertanyien els nobles de Salumbar, Deogarh, Begun, Amet, Mehja, Korabar, Bhainsrorgah, i Asin, tots descendents de Chanda Singh que el 1398 va renunciar als seus drets a la sobirania de l'estat a favor del seu germà.\nA la segona classe hi havia el noble de Kanod o Kanor, descendent de Sarangdeo, fill d'Aja Singh i nét de Lakha Singh (pare de Chanda Singh i Mokal Singh)\nA la tercera pertanyien els nobles de Bhindar i Bansi, descendents de Sakat Singh, fill d'Udai Singh (1537-1572)\nDos nobles formaven una classe especial: els raja de Shahpura (descendent d'Amar Singh) i el raja de Banera (descendent de Raj Singh)\nLa darrera classe estava formada per cinc havelis (cases): Karoi, Banlas, Bagor, Karjali i Seorati, i eren descendents de Sangram Singh II.\nEntre els nobles fora dels sesòdia n'hi havia tres de jhales (Sadri, Dilwara i Gogunda), tres de chahuans (Bedla, Kotaria i Parsoli). La resta eren:\nBijoli, que era puar\nBednor que era rathor\nSardargarh que era dudhiya\nEl lloc principal del protocol corresponia a un noble jhala; nobles chahuans ocupaven la segona i tercera posició; i la quarta un sisòdia (el rawat de Salumbar, que com a cap de la família dels Chandawats era un dels caps principals del Mewar).\nEl 1901 hi havia a l'estat 36 oficines de correus, 4 de les quals tenien telègraf. El sistema local de correu era el brahmani dak, i servia per l'estat i per correspondència privada interior i amb llocs no servits pel sistema de correu britànic; la seva administració estava subcontractada per 1920 rúpies any i per cada carta s'havia de pagar mitja anna (en moneda local) sense considerar el pes.\nEmissions de segells pròpies apareixen entre 1920 i 1947. El nobles de les tikhanes principals van sobrecarregar els segells de l'estat amb el nom del jagir en lletres angleses i la paraula "tikhana" al damunt en lletres sànscrites. També es van sobrecarregar per ser usats al Rajasthan entre 1948 i 1950.\nL'estat feia anar les rúpies britàniques però cinc classes diferents de moneda de plata corrien també, portant els noms de chitori, udaipuri, bhilari, sarup shahi, i chandori, de les quals les tres primeres ja no s'encunyaven al segle XX. El seu valor era fluctuant. L'estat també disposava de petites monedes de plata (8 annas, 4 annas, etc.), monedes d'or i peces de coure localment anomenades dhingla (16 dhingla = 1 anna). La moneda local va desaparèixer el 1942.\nMewar, estendard reial anterior a 1874, dues versions\nMewar, estendard reial posterior a 1874\nMewar, bandera d'estat (la bandera porpra que apareix a diversos llocs, és una reconstrucció poc precisa i el color no es correcte)\nL'escut de l'estat fou creat modernament. Quan Alfred duc d'Edimburg, fill de la reina Victòria, va anar a l'Índia per ser investit a l'orde de l'estrella de l'Índia per Lord Mayo, aquest va determinar que hi hauria una processó de cavallers incloent els prínceps indis, amb patges, estendards i servidors, i que als estendards hi havia d'haver elements dels seus escuts; això va fer necessari crear escuts per cada principat, necessitat reforçada el 1875 durant la gira d'Eduard príncep de Gal·les per l'Índia. El 1877 Lord Lytton va ser encarregat per la reina de fer una assemblea a Delhi per ser proclamada emperadriu i altre cop es van demanar els escuts dels prínceps; posteriorment encara foren necessaris altres vegades (especialment 1902 i 1911).\nAixí el 1869 l'agent britànic a Udaipur, Gunning, va enviar el disseny de l'escut usat a Mewar, creat després de 1851, a Robert Taylor del Servei Civil de Bengala, encarregat del disseny dels escuts dels principats. Taylor el va trobar complicat i el va redissenyar donant-li una aparença més europea. El primer disseny de Taylor fou usat per Lord Lytton a l'assemblea imperial del 1877 on estava present Sajjan Singh, i es conserva a Shambhu Niwas Palace a Udaipur. Fateh Singh el va fer modificar i finalment fou modificat per tercera i darrera vegada per Bhupal Singh.\nEl primer escut, de forma complexa i de color vermell era una vista der Chitor, l'antiga capital reial, i del país, i sobre això l'espada adorada a Dusserah, donada a la família de Chitor per una deessa abans de ser conquerida aquesta ciutat per un rana sisòdia de la família reial; al costat l'heroi Rana Pratap portant l'espasa Bheeramata donada per una deessa a una altra família, i Eklinga Mahadeo, patró de la família; als cantons un katar (dreta de l'observador) i un arc amb fletxa (esquerra); damunt de l'escut un sol i sobre un para-sol; a cada costat del sol una bandera, la suposada de l'estat blava (bandera presa a Baber a la batalla de Biana el 1583) i l'estendard vermell amb katar i sol. A cada costat de l'escut a la part superior i petits dos cavalls, el de l'esquerra de l'observador de color marron, amb cadira de muntar molt decorada; el de la dreta blanc, amb similar cadira; Als costats de l'escut i part inferior una cinta blava amb inscripció del lema de l'estat en sànscrit (lletres blanques)\nEl disseny de Taylor de 1877 era escut vermell amb sol daurat amb rostre. Al damunt elm de plata amb llambrequins daurats i vermells; al damunt de l'escut l'espasa sagrada; aguantant l'escut un guerrer bhil natural amb arc de fletxes a l'esquerra de l'observador, i un noble rajput a la dreta. Una decoració daurada aguanta una cinta blava amb el lema en sànscrit en lletres negres.\nEl segon model fou similar; al damunt de l'espasa aseenyalada com una khadag (símbol del poder), un sol radiant amb rostre simbolitzant la descendència de la dinastia del sol); en el lloc de l'elm un shivling (la dinastia tenia les funcions religioses de shaivites) rodejat de dues flors de lotus amb fulles, una a cada costat. Aguantant també l'escut un guerrer bhil amb arc i un de rajput; a l'escut s'hi veia una imatge del Mewar amb el fort de Chitor; el lema de l'estat estava en una cinta blava a la part inferior, en lletres sànscrites blanques, aguantada la cinta per decoració de color verd. A la cinta hi deia: "Que el Totpoderós protegeixi als que es posen fermament al costat de la justícia".\nEl tercer disseny fou també similar, i és el que encara està en ús; l'escut té una vora daurada i igualment s'hi veu un panorama de Mewar i el fort de Chitor; al damunt un sol (disc) amb un cap coronat i amb rostre incloent un gran bigoti rajput negre; l'escut era aguantat per un guerrer bhil amb arc i un de rajput; sota, una decoració verda (lleugerament diferent a l'anterior) i la cinta, negra de vores daurades amb el lema en lletres sànscrites blanques.\nLa bandera de l'estat, era triangular, de color vermell, incloent un sol a la part propera al pal, un katar, i una mitja lluna al vol. Va ser adoptada el 1874 o en una data posterior.\nL'estandard reial era similar; s'utililitzava des del segle XIII amb diverses variacions, però el color, inicialment vermell, va esdevenir taronja al segle XIX (1874). Incloia un sol radiant amb rostre (daurat) i un katar de linees platejades. L'estendard portava serrells daurats. S'anomenava nishan. El sol simbolitzava a la dinastia sisòdia de Mewar, i el katar era el símbol de la independencia i la defensa de l'hinduisme.\nMc Meekin descriu l'estendard anterior a 1874 com a bandera d'estat i estendard reial, i el fa bifurcat, assenyalant només l'existència del sol a la part propera al pal.\nAl Museu del Palau d'Udaipur hi ha deu antigues banderes d'entre 1720 i 1925, totes les quals són triangulars o doblement triangular excepte un estendard d'Ari Singh datat el 1764 i un de Bhim Singh datat el 1802. Tots són de color vermell o taronja amb les següents característiques:\n1720-1820, triangular vermell sense afegits\n1720, triangular vermell amb sol daurat amb rostre i petita decoració per tota la tela; serrell daurat\n1727, triangular vermell amb sol daurat sense rostre i petita decoració per tota la tela (més abundant que a l'anterior); serrell daurat\n1754, triangular vermell amb katar daurat\n1764 estandard d'Ari Singh, rectangular vermell prop de 1:2, cometa al centre; una mà prop del puny de l'espasa (dits per amunt) i cinc petites boles o sols a l'entorn de l'espasa, tot en safrà; estretes franges safrà a la part superior i la inferior.\n1802, estendard de Bhim Singh, rectangular vers 3:5, vermell amb espasa daurada; sol i lluna daurats un damunt l'altre a la part del vol; dos boles daurades a la part del pal; tres vores (totes escepte la del pal) amb una doble franja, la interior verda i l'exterior negre.\n1802, doble triangular blanca; al triangle superior un hanuman vermell al centre amb un sol daurat radiant (rajos vermells) a la part del vol i una mitja lluna roja a la part del pal.\n1901, bandera triangular taronja, serrell platejat\n1901, bandera triangular taronja, serrell daurat; a la part del vol un katar (punta cap al vol) pàrcialment de plata i a la part del pal un sol (disc) i sota mitja lluna amb les puntes cap dalt tot daurat.\n1925, triangular taronja, serrell daurat; a la part superior del pal, mitja lluna blanca amb puntes cap al pal. Serrell platejat.\nLes banderes militars eren:\nLa Mewar Sajjan Infantry, porpra amb emblema blanc al centre\nLa First Mewar Infantry, vermella amb emblema blanc al centre\nEls Mewars Lancers, verde, amb emblema blanc al centre\nL'estat disposava d'un exèrcit de 6015 homes dels quals 2549 eren regulars i 3466 irregulars. Els regulars els formaven 1750 soldats d'infanteria, 560 de cavalleria, i 239 artillers; i els irregulars 3000 d'infanteria i 466 de cavalleria. L'estat disposava de 128 canons dels quals 56 funcionaven. Un contingent addicional era aportat pels jagirdars. Els britànics disposaven de dues guarnicions, una Kherwara i una a Kotra, del Mewar Bhil Corps, finançades en part pel darbar amb les rendes dels pobles del maharana situats al districte de Merwara.\nLes funcions policials als 17 districtes les feien les forces aportades pels jagirdars, sota el control dels hakims. Per la capital i rodalia i la línia fèrria Udaipur-Chitor hi havia una força especial de 537 homes dels quals 36 a cavall, dirigits per un superintendent. A la capital hi havia una presó per 458 presoners, i calabossos a cada cap de districte.\nTant les corts civils com criminals es guiaven pels codis de l'Índia Britànica en termes generals, però amb respecte a la llei hindú i als costums locals. Els naib-hakims no disposaven de poder judicials però els hi podien ser delegats pels hakims per tractar els casos menys importants. Els hakims eren els jutges de més baix nivell (fins a 5000 rúpies de quantia, multes fins a 500 rúpies i sentencies fins a un any de presó). Els casos superiors i les apel·lacions a les seves sentències passaven a la cort civil i criminal de la ciutat d'Udaipur; els jutges civils d'aquestes corts podien decidir en casos fins a 10000 rúpies de quantia, i els jutges penals fins a tres anys de presó i multa fins a 1000 rúpies. La següent cort era la mahendraj sabha o ijlas mamuli, un consell de 8 membres, que escoltava les apel·lacions de les corts inferiors i podia decidir sobre afers fins a 15000 rúpies de quantia i set anys de presó o 5000 rúpies de multa. Aquesta cort, quan era presidida pel maharana, s'anomenava ijlas kamil, i esdevenia cort suprema de l'estat, jutjant qualsevol cas per damunt de les quanties i límits indicats.\nEl govern reclamava la jurisdicció judicial sobre tots els estats jagirs excepte els 14 dels nobles de primera classe als que alguns poders judicials es van concedir el 1878 i 1879.\nLes terres de l'estat eren jagir, bhum, sasan, i khalsa; els jagirs ocupaven 7/13,5 parts de l'estat, 3/13,5 eren sasan i 3,5/13,5 eren khalsa.\nEls jagir foren terres donades originalment a canvi de serveis militars però posteriorment va tenir un sentit més ampli, i també eren terres concedides per serveis civils o polítics fets a la casa reial, o com a marca de distinció feta pel maharana. Els jagirs eren majoritàriament tinguts per rajputs que en formaven un grup; la resta formaven un segon grup (mahajans, kayasths...); els rajputs pagaven una renda fixa anual (1/6 del producte del territori) anomenada chhatund, i feien alguns serveis militars; una renda extra, anomenada nazardna es pagava quan pujava al tron un nou maharana i en algunes ocasions especials; els jagirs rajputs quan pujaven al poder al seu territori pagaven una taxa anomenada kaid. A la mort d'un jagirdar el seu domini esdevenia khalsa, és a dir revertia al govern, fins que el maharana reconeixia al fill o un altre parent com a successor; només podia ser confiscat per una ofensa greu; els jagirs no rajputs no pagaven la renda chhatund però els serveis militars i civils que havien de fer eren majors. Tant els jagirs rajputs com els de l'altre grup, podien adoptar per assegurar la successió, però calia l'aprovació del govern de l'estat. El 1941 constaven 456 jagirs.\nLes terres bhum pagaven una petita renda (bhum barar) i podien ser cridats a fer serveis locals com vigilància del poble, escortes, etc. La possessió era perpètua mentre els bhúmies complien els serveis i pagaven la renda.\nLes terres sasan o muafi eren donades als bramans, gosains i altres castes sacerdotals, i als charans i bhats; els posseïdors no pagaven tribut excepte per les terres chakrana, i tampoc feien serveis.\nCap de les terres jagir, bhum i sasan podia ser venuda, però hipoteques se'n feien sovint.\nLes terres khalsa eren terres de la corona, descrites com a ryotwaris, és a dir que el posseïdor (ryot) no era molestat en la seva possessió mentre pagava la renda (bhog o hasil). N'hi havia dues varietats: pakka o bapoti i kachcha. La primera donava dret al posseïdor a venda i hipoteca i a dret perpetu mentre pagava la renda, i si era expulsat per impagament, podia retornar per reclamar la terra dels seus ancestres pagant els endarreriments i els anys que la terra havia restat sense cultivar en la seva absència. La segona modalitat (kachcha) només donava al posseïdor la condició d'ocupant a voluntat del govern, el qual la podia recuperar en qualsevol moment. La renda de les khalsa solia ser entre ¼ i ½ del producte, però el 1878 el maharana va decidir introduir un pagament regular als 17 districtes, cosa que es va fer efectiva entre 1885 i 1893, per un període de prova de 20 anys prorrogables en el qual el pagament es fixava en funció del tipus de sol, i el seu valor, i per tant era variable. El sistema va afectar a uns 5200 km². A la resta el sistema de pagament es va fer segons l'antic sistema batai d'entre ¼ i ½ o segons el sistema anomenat bighori que afectava a l'opi, cotó i canya de sucre i era variable segons la natura del sol i el cultiu.\nLa majoria de la població vivia de l'agricultura, directa i únicament el 55% i un nombre important alternat amb altres activitats; les comunitats amb més agricultors eren els jats, gujars, malis, gadris, dangis i dhakars; també els mahajans, telis, kumhars i bramans tenien aquesta activitat com a principal.\nLa terra no era igualment bona arreu i les diferències eren molt marcades; a les muntanyes del sud predominava la terra anomenada de cotó negre; a les vores dels rius era terra lleugera i arenosa però molt apte pel cultiu; a Mandalgarh i Jahazpur la terra era lleugera però pedregosa.; els districtes centrals i del sud tenien gran varietat de sols. La terra més productiva era l'anomenada terra negra, que es donava principalment a les planes; la terra roja de les pujades i l'arenosa de les valls era bona però menys fèrtil de natural; la pitjor era la terra pedregosa.\nA la plana es cultivava de manera normal però a les muntanyes es cultivava en terrasses que a les pluges actuaven com a recollidors d'aigua passant-la d'una a l'altra; els bhils feien servir el seu sistema walar molt perjudicial per a l'entorn, que consistia a tallar els boscos, i cremarlos a la terra, la qual s'aprofitava per cultivar i s'adobava amb les cendres, però que només donava per una explotació d'uns dos anys i l'operació s'havia de repetir.\nLes collites de la tardor i la primavera s'anomenaven sialu i unalu respectivament. Els principals cultius a la tardor eren moresc, jowar, til, cotó i canya de sucre; a l'època del fred es feia blat, civada, gram i opi. La superfície cultivada als districtes era de 5376 km² de la que 36% ho era en més d'una estació. Un quart de les terres de cultiu estaven irrigades, principalment per deus, de les que n'hi havia unes 25000 a les ziles de l'estat i 75000 a la resta; normalment les deus apareixien en zones rocoses i eren una feina dura el seu aprofitament; l'aigua era conduïda per l'anomenada roda persa o en temps amb poca aigua, amb odres de cuiro. La major part dels pobles de l'estat disposaven d'una cisterna i un centenar eren grans cisternes, però l'àrea que irrigaven era bastant minse (1/7 de l'àrea irrigada).\nBoscos i selves[modifica]\nEls boscos ocupaven 11.914 km² i no eren aprofitats més que puntualment. Les zones considerades reserves, 186 km², eren poc controlades. En alguns d'aquest boscos es portaven els ramats per engreixar; les millors selves eren a l'oest i sud-oest al llarg de la serralada de l'Aravalli, i al sud prop de Salumbar, Dariawad i el llac Dhebar.\nEls boscos i selves estaven formats principalment per arbres de menys valor per la fusta; la fusta més valuosa era la de teka, fusta negra, i eban, però totes tres eren escasses. Els arbres abundants eren l'Acacia arabica, el Ficus bengalensis, el Zizyphus jujuba, la Butea frondosa, el Ficus glomerata, l'Adina cordifolia, l'Eugenia jambolana, l'Acacia catechu, la Prosopis spicigera, la Bassia latifolia, la Melia azadirachta (mango), el Ficus religiosa, la Boswellia thurifera, la Dalbergia sissoo, l'Albizzia lebbek, i el tamarit.\nEl 1872 es van fer prospeccions i traces de coure es van trobar a Rewara (al centre) i a Boraj i Anjani, al sud; ferro se'n trobava a l'est i al nord-est. Al districte de Bhilwara s'explotaven les pedres granades.\nEn general el país era ric en minerals però pocs eren explotats. Mines de plom i zinc s'havien explotat a Jawar a menys de 30 km al sud de la capital entre 1776 i la fam de 1812. Els successius maharanes no es van voler fer càrrec del cost de mecanitzar les explotacions i l'explotació manual era poc rendible. El producte més apreciat era la plata que es trobava amb la galena (10 onzes cada tona).\nLa pedra arenosa era abundant especialment a la rodalia del llac Dhebar i a Debari; marbre blanc es trobava a Rajnagarm i marbre negre prop de Chitor.\nLes manufactures es limitaven a espases, dagues, brodats, vorí, objectes de fusta, peces de roba de cotó, quasi tot a la capital; a Bhilwara es fabricaven petits objectes; a Rakhabh Dev es feien estàtues de pedra i imatges; i odres de cuiro o pell per aigua, oli o altres líquids es preparaven a diversos llocs; una fàbrica de cotó amb premsa era propietat del darbar (govern) a Bhilwara.\nLes principals exportacions eren cotó, llana, opi, olis, bestiar, objectes de cuina, roba gravada, i de vegades cereals.\nLes importacions eren sal, tabac, sucre, objectes d'Anglaterra, cocos i metalls.\nLes fams foren poques al Mewar; la primera registrada és del 1662 quan es va construir la resclosa de Raj Samand a Kankroli. Altres fams s'esmenten el 1812-1813, 1833-1834 i 1866-1869. Finalment la gran fam de 1899-1900; es van iniciar treball públics, i es va portar gra en ferrocarril, però la dificultat dels transport va fer poc efectiva aquesta mesura; part dels ramats va morir i el preu del gra i del bestiar va pujar enormement. En les terres sota control del darbar les mesures preses foren satisfactòries dins la desgràcia, tot i la mala gestió dels oficials del maharana; però a alguns jagirs les mesures preses foren inadequades o mal aplicades. El maig del 1900, quan la fam estava al punt més alt, va esclatar una epidèmia de colera el que va afegir més desgracia; la població de Kherwara va quedar delmada i el 5% de la població de la capital va morir de la malaltia en quinze dies. El [[1901[]-1902]] hi va haver escassetat als districtes de l'oest i sud-oest deguda a la plaga de rates que va seguir a la fam anterior, i que van damnar collites, i a la manca de prou pluja.\nLa línea fèrria Rajputana-Malwa travessava la meitat oriental de l'estat de nord a sud durant 132 km, amb 10 estacions. De Chitor una altra línia propietat del govern de l'estat oberta el 1895 i completada el 1899, anava cap a l'oest fins a la capital (Udaipur-Chitor Railway) amb una distància de 107 km.\nLes carreteres asfaltades eren 228 km i les no asfaltades 415 km; totes eren mantingudes pel govern excepte la carretera de Nasirabad a Nimach (130 km no asfaltats dins l'estat) construïda entre 1866 i 1875 que fou pagada en 1/3 pel govern britànic i inicialment en part asfaltada. Una carretera important (no asfaltada) unia la ciutat d'Udaipur amb Kherwara al sud i després cap al nord-oest des de Kotra a Rohera (a Sirohi), amb uns 200 km.\nEl 96% de la població era analfabeta el 1901 (93,6% homes i 99,8% dones). Hi havia escoles indígenes (anomenades maktabs i patshalas) i 54 altres institucions educatives amb uns 2500 alumnes diaris, de les quals 42 eren mantingudes pel govern de l'estat, set per la United Free Church Mission, tres per la Church Missionary Society, i dos pel Mewar Bhil Corps. Només dues d'aquestes escoles eren secundàries: l'Escola Superior a la capital i l'escola Anglo-vernacular a Bhilwara, amb un total de 440 alumnes. De les escoles, cinc eren per noies amb 190 alumnes diaris.\nHi havia hospitals militars a Kherwara i Kotra, i altres 12 hospitals i sis dispensaris; 14 hospitals i dispensaris eren pagats pels govern de l'estat, un per la United Free Church Mission, i dos a mitges entre el govern i particulars. 19 persones s'ocupaven de la vacunació i el 1905 ja estava vacunat el 19% de la població.\nEls maharanes (maharana) de Mewar són els sobirans de rang més alt dels sobirans rajputs, i reclamen ser descendents de Kusa, el fill gran de Rama, rei d'Ayodhia i heroi del Ramayana. Van oferir la més forta resistència als musulmans i tenen l'orgull de dir que mai havien donat una filla en matrimoni a cap emperador musulmà, i fins i tot van deixar d'enllaçar amb les famílies rajputs que si que havien accedit a aquestos matrimonis.\nSegons la llegenda els descendent de Kusa van governar a l'Oudh, fins al regnat de Sumitra, i unes generacions més tard Kanak Sern va fundar un regne anomenat Vallabhi a Kathiawar. Atacat per invasors bàrbars, el rei de Vallabhi, Siladitya, va morir; el seu fill pòstum Gohaditya se'n va anar a Idar on va governar un territori muntanyós al sud-est de Mewar, i d'aquest sobirà el clan va agafar el nom de gohelot o gahlot.\nEl sisè sobirà després de Gohaditya fou Mahendraji II, conegut com a Bapa. Va establir la seva capital a Nagda, uns quilòmetres al nord d'Udaipur (ciutat), i quan fou més gran va anar a buscar fortuna a la regió de Chitor, governada per Man Singh, del clan mori dels rajputs; va dirigir l'exèrcit de Chitor contra els musulmans en la seva primera invasió de l'Índia des de Sind, i els va derrotar i expulsar; llavors va enderrocar a Man Singh (734) i va agafar el seu lloc, prenent el títol de rawal.\nDe la història interior de l'estat entre el segle VIII i el XIV no se'n sap gairebé res. Al segle XIV governava Ratan Singh i Chitor fou saquejada per Ala al-Din Khilji (1303) després d'un setge de sis mesos. Ratan estava entre els que van morir a la lluita. El conqueridor va cedir la fortalesa al seu fill Khizr Khan, que va canviar de nom la ciutat a Khizrabad.\nKaran Singh va succeir a Ratan i el Mewar fou envaït en el seu temps per Mokal Singh, rana parihar de Mandor, l'antiga capital de Mewar; Karan va enviar el seu fill gran Mahup, contra els invasors, però el fill va fracassar, i llavors va fer l'encàrrec al fill petit Rahup, que va derrotar els atacants i va fer presoner a Mokal Singh; Rahup, per aquesta victòria, fou declarat hereu presumpte i va rebre el títol de rana, mentre el seu germà gran va abandonar l'estat i va conquerir el territori més tard conegut com a Dungarpur on va governar com a rawal.\nRahup va governar al Mewar i va canviar el nom del clan de gahlot a sesòdia, derivat de Sesoda, el poble on vivia. Els següents sis sobirans van governar poc temps i tots van morir en intents de reconquerir Chitor. Bhuvan Singh el va recuperar temporalment però ràpidament Muhammad ben Tughluq (meitat del segle XIV) la va reconquerir a Lakshman Singh, que, junt amb set dels seus fills, va morir durant el setge. El govern de Chitor i el país a l'entorn fou concedit a Mal Deo, el sobirà chahuan de Jalor al Marwar.\nHamir Singh, segon successor de Lakshman Singh, va fer preparatius per recuperar Chitor i per gestions diplomàtiques es va casar amb una filla de Mal Deo i va aconseguir el seu objectiu. Muhammad ben Tughluq va enviar un gran exèrcit per recuperar la fortalesa, però fou derrotat i fet presoner a la batalla de Singoli, prop de la frontera oriental de Mewar, i només fou alliberat contra el pagament d'una gran suma (50 lakhs de rúpies i 100 elefants) i la cessió d'alguns districtes. Hamir va morir el 1364.\nSota Laksh Sing (conegut per Lakha, 1383-1397) es van trobar mines de plata a Jawar i el seu producte fou utilitzat per restablir els temples i palaus construïts per Ala al-Din i per fer diverses rescloses per tenir reserves d'aigua.\nDurant el segle i mig següent les forces de Mewar van ser victorioses i l'estat va prosperar. Em temps de Kumbha Karna Singh, Mahmud Khilji de Malwa fou derrotat i fet presoner i fou portat a Chitor on va romandre sis mesos; també va derrotar a Kutb al-Din de Gujarat i al governador musulmà de Nagaur a Marwar i va erigir el pilar triomfal (jai stambh) a Chitor, així com nombroses fortaleses entre les quals la principal Kumbhalgarh.\nRai Mal (1473-1508) va lluitar contra el sultà de Malwa i va derrotar a Ghiyas al-Din. Sangram Singh I (1509-1528) també conegut com a Sanga Singh, va portar l'estat a la cimera del seu poder. Els seus dominis anaven de Bayana al nord, el riu Sind a l'est, Malwa al sud i els Aravalli a l'oest. Es diu que 104 sobirans (amb títols de rawal o rawat, amb 500 elefants, el seguien al camp). Va guanyar 18 batalles contra els sobirans de Delhi i de Malwa, entre les quals dues contra Ibrahim Lodi personalment; una de les vegades va fer presoner a Mahmud II de Malwa però el va alliberar sense rescat, acte de generositat elogiat fins i tot pels historiadors musulmans; molt anomenats foren els seus atacs a les fortaleses de Ranthambhor i Khandhar (després del principat de Jaipur).\nQuan Baber va derrotar a Ibrahim Lodi i va assegurar Agra i Delhi, va dirigir els seus exèrcits contra Sangram o Sanga Singh; els dos contendents es van trobar a Khanua el març de 1527, batalla en la qual els rajputs foren derrotats; Salehdi, el sobirà ronwar de Raisen (després a Bhopal) va desertar i es va passar a Baber amb 35000 homes. Sangram, ferit, fou portat al poble de Baswa (després al principat de Jaipur) on va morir poc temps després. El seu fill Ratan Singh II va governar quatre anys i finalment fou mort pel raja Suraj Mai de Bundi, però que va matar alhora. El va succeir Vikramaditya que es va alenar als nobles en ignorar-los en benefici de gent de classe inferior.\nAprofitant les circumstàncies, Bahadur Shah de Gujarat, va envair Mewar i va ocupar Chitor (1534) fortalesa que fou defensada de manera valenta fins i tot per la reina mare (que va morir quan dirigia una sortida). L'emperador Humayun va atacar llavors a Bahadur Shah i el va derrotar prop de Mandasor i llavors Vikramaditya va recuperar la seva capital, però com que va seguir la seva política anterior amb els nobles, fou assassinat el 1536 per Banbir, fill natural d'un germà de Samgran. Banbir va governar al tomb d'un any i fou deposat per Udai Singh (1537-72) que va fundar la ciutat d'Udaipur el 1559.\nEl 1567 es va produir el darrer setge i saqueig de Chitor, en aquest cas per l'emperador Akbar. Encara que el sobirà va abandonar el fort al començament del setge, no per això fou més fàcil la seva conquesta; la guarnició dirigida per Jai Mai de Badnor i Patta de Kelwa entre d'altres, va resistir al màxim, fins que finalment va sucumbir; dels 8000 soldats i 40000 habitants, uns trenta mil van morir i la resta foren fets presoners.\nUdai Singh fou succeït pel seu fill gran Pratap Singh I (1572-1597). Protegit a les zones muntanyoses va fer atacs contra els imperials a les planes de Mewar que va deixar desolades per impedir l'abastiment dels imperials; una greu derrota que va patir el 1576 a Haldighat, i atacat per diversos exèrcits imperials, el van obligar a fugir a Sind, creuant els Aravalli; però el seu ministre Bhim Singh, l'home més ric del país, va posar la seva riquesa al seu servei, i Pratap va retornar sobtadament i va sorprendre a les forces imperials a Dewair, i les va aniquilar; va avançar llavors amb celeritat i energia i en una curta campanya va recuperar quasi tot el seu territori del que va gaudir sense oposició fins a la seva mort (19 de gener de 1597).\nVa pujar al tron el seu fill Amar Singh I en temps del qual Djahangir va decidir sotmetre totalment el Mewar. Va instal·lar a Chitor, amb títol de rana, a Amar Singh, un oncle de Samgran Singh que s'havia posat al seu servei, i va enviar al país un fort exèrcit sota el comandament del seu fill Parwez. Però aquest exèrcit fou derrotat completament a Untala per Amar. Djahangir va enviar un nou exèrcit de reforç dirigit per Mahabat khan i per Abdullah, que tampoc va aconseguir el seu objectiu. Llavors l'emperador es va traslladar a Ajmer amb la intenció de dirigir ell mateix les forces; l'exèrcit no obstant fou dirigit de manera efectiva pel seu fill Khurram (després Shah Djahan) i Djahangir només va tenir el comandament teòric; Mewar fou saquejat. Amar Singh es va adonar que tota oposició era inútil i el 1614 es va sotmetre a l'emperador, amb la condició que no s'hauria de presentar mai davant seu en persona i podria enviar el seu fill en el seu lloc; aquesta condició fou acceptada i l'hereu presumpte, Karan Singh, va acompanyar a Khurram a Ajmer on es va presentar davant Djahangir; poc després les tropes imperials es van retirar de Chitor. Amar va morir el 1620.\nEl seu fill, Karan Singh i el seu nét Jagat Singh van seguir com a sobirans i en el seu temps el país va gaudir de tranquil·litat; quan Aurangzeb va imposar la taxació coneguda per jazia als hindús, Raj Singh I va protestar en una carta; l'emperador va respondre enviant un exèrcit que va destruir temples i ídols a Chitor, Mandalgarh, Udaipur i altres llocs pels quals va passar. El 1662 el país fou assolat per una gran fam i per alleujar a la població el rana va construir una resclosa que va formar el llac Kankroli, que del seu nom fou conegut com a Raj Samand.\nA Raj Singh el va succeir el seu fill Jai Singh, que va governar fins al 1698. El 1681 va signar un tractat amb Aurangzeb pel que l'emperador renunciava a l'establiment de la jazia; després va construir una altra resclosa, que va formar el famós llac Dhebar o Jai Samand.\nAmar Singh II (1698-1710) es va aliar als maharajàs de Jodhpur i Jaipur en un tractat de mútua defensa contra els musulmans i una de les condicions fou que els sobirans dels dos estats recuperaven el privilegi de casar-se amb princeses de Mewar, privilegi que havien perdut per haver donat princeses en matrimoni als emperador musulmans. El rana va establir un annex al tractat pel qual el fill d'una princesa d'Udaipur (Mewar) casada amb un príncep de Jodhpur o Jaipur, si tenia fills aquestos serien preferents en la successió a cap altra. Això va portar seriosos conflictes amb aquestos estats i va facilitar més tard la conquesta de Mewar pels marathes que van assolar al país i el van castigar més que cap altre invasor abans.\nA Amar Singh el va succeir Sangram Singh II (1710-34), i a aquest Jagat Singh II (1734-51). En aquest temps el poder maratha va esdevenir prou gran que l'emperador Muhammad Shah de Delhi va haver de cedir al peshwa el chauth o un quart dels ingressos de l'imperi, el que va obrir la porta a la mateixa petició per tots els altres territoris vassalls imperials. El 1736 Jagat va signar un tractat amb Bajo Rao el peshwa en què es va acordar el pagament d'un tribut anual de fins a 6 lakhs. Pocs anys després l'acord de successió amb Jaipur va tenir efecte: Sawai Jai Singh de Jaipur havia tingut un fill, Madho Singh, amb una filla del rana de Mewar Amar Singh II, mentre que el fill gran, Isri Singh, era d'un altra dona; en aplicació del tractat Madho havia de ser proclamat successor, però el maharajà de Jaipur, per anul·lar la disposició, va casar a Isri Singh amb una filla del rawat de Salumbar, el noble més poderós de Mewar, i es va assegurar un fort partit al mateix Mewar; a la mort de Jai Singh el 1743, Isri Singh fou proclamat successor i el rana Jagat Singh va donar suport amb les armes a la reclamació de Madho Singh; aquest fou derrotat però el rana va cridar llavors en ajut a Malhar Rao Holkar d'Indore i va acordar el pagament de 80 lakhs contra la deposició d'Isri Singh; es creu que aquest es va suïcidar amb verí i Madho va pujar al tron; Holkar va rebre el pagament mitjançant la cessió del ric districte de Rampura. En endavant cridar en ajut als marathes per qualsevol cosa va esdevenir habitual.\nEls successor de Jagat Singh foren Pratap Singh II (1751-1754), Raj Singh II (1754-1761), Ari Singh II (1761-1773), i Hamir Singh II (1773-1778). En temps d'Ari Singh els nobles van planejar la seva deposició i substitució per un jove de nom Ratna Singh, que suposadament era el fill pòstum de Raj Sing II; per assegurar la victòria van cridar en ajut a Sindhia, que va derrotar les forces lleials a Ari Singh en una forta batalla prop d'Ujjain el 1769 i va assetjar Udaipur; llavors es va negar a aixecar el setge excepte contra el pagament d'almenys 63 lakhs. Arid va pagar en espècie la meitat de la quantitat i va haver d'empenyorar els districtes de Jawad, Jiran, i Nimach en garantia de la resta; no gaire després Sindhia va eliminar als oficials del rana en aquestos districtes que foren annexionats a Gwalior. El 1771 el districte de Godwar, que havia estat cedit temporalment a Bijai Singh de Jodhpur per preservar-lo del pretendent, fou annexionat per l'estat que el controlava. Ja en temps d'Hamir Singh, Holkar es va apoderar de Nimbahera i altres territoris. Després de 1778 i fins al 1828 els marathes van obtenir del Mewar no menys de 181 lakhs en efectiu i territori per valor (en rendes) de 28 lakhs anyals.\nBim Singh II fou rana del 1778 al 1828. En el seu temps el territori fou assolar pels exèrcits de Sindhia, Holkar i pel mercenari afgà Amir Khan (que el 1818 va formar el principat de Tonk); també va patir els atacs dels pindaris i els nobles locals arrabassaven terres que eren de la corona; a més va esclatar una guerra entre Jaipur i Jodhpur per la mà de la filla del rana, Krishna Kunwari. Aquesta era la situació el 1817 quan els britànic van decidir establir la seva protecció sobre les terres de la Rajputana. Bhim Singh va signar el tractat el 1818, i es va establir un tribut de ¼ dels ingressos els cinc primers anys i 3/8 en endavant perpètuament\nCom l'estat estava força desorganitzat fou necessària una activa intervenció britànica; l'agent polític va agafar directament el control dels afers i aviat la recaptació es va incrementar a 4 lakhs el 1819 i a 8 lakhs el 1821. A mesura que la intervenció britànica es retirava, l'estat va tornar a tenir deute i la situació va empitjorar després de la seva mort el 30 de març de 1828, durant el govern del seu fill Jawan Singh (1828-38); el 1838 el va succeir el seu fill adoptiu Sardar Singh (1838-1842), fill de Shivdan Singh thakur de Bagore, quan el deute ja era d'uns 20 lakhs dels que 8 eren a compte del tribut. Va governar per quatre anys (va morir el 14 de juliol de 1842) i el va seguir el seu germà Sarup Singh, que va protegir a diverses famílies britàniques a la rebel·lió del 1857.\nVa morir el 16 de novembre de 1861 i va pujar al tron Shambhu Singh fins al 7 d'octubre de 1874. Com que inicialment era menor d'edat (nascut el 22 de desembre de 1847 i per tant amb 14 anys el 1861) l'administració fou portada per un consell de regència sota la supervisió de l'agent polític; però el consell no va funcionar bé, i es van haver de donar més poders a l'agent, i llavors l'administració va tornar a rutllar; el 1865 es van traspassar els poders al príncep (de 18 anys) i les comptes presentaven un superàvit de 30 lakhs. El maharana va tenir una excel·lent actuació durant la fam del 1868-1869 i fou felicitat pel govern britànic. Va ser fet G.C.S.I. el 1871.\nEl va succeir el 1874 el seu cosí Sajjan Singh que era menor d'edat (nascut el 18 de juliol de 1859) i altre cop l'estat fou administrat per un consell de regència supervisat per l'agent polític, durant dos anys; el 1876 se li van transferir els poders; fou creat G.C.S.I. el 1881. En el seu període es van fer operacions policials locals, i es van suprimir la fabricació de sal i les taxes pel transit, però sobretot fou el maharana que va introduir el país a la modernitat: va construir carreteres i altres les va millorar, va reforestar algunes zones especialment prop de la capital, va fer conduccions d'aigua i va reparar els dipòsits ja existents; la policia fou modernitzada i va establir departaments encarregats de fixar els límits dels pobles i terres; el sistema judicial fou reformat i millorat notablement amb una cort civil i una criminal i amb una mena de jurat popular, a més d'establir una cort d'apel·lació; i finalment va establir un comitè d'educació i una oficina de premsa del govern.\nSajjan va morir el 23 de desembre de 1884 sense fills, i la família reial va designar successor a Fateh Singh, fill de Dal Singh thakur de Shivrati, i descendent de Sangran Singh II, elecció que el govern britànic va confirmar; va ser coronat el 1885; el mateix any va abolir les taxes pel transit d'articles dins l'estat, excepte per l'opi. En aquestos anys es va construir el ferrocarril de Chitor a Udaipur. El 1897 la salutació del maharana fou apujada de 19 a 21 canonades. El 1899-1900 es va trobar amb la desastrosa fam que va afectar al Rajasthan. Considerat inflexible en les seves decisions i ignorant del malestar social que algunes de les seves opcions provocaven, fou finalment privat de la major part dels poders el 28 de juliol de 1921, i encara que va conservar el títol, la direcció de l'estat fou transferida al seu fill i hereu Bhupal Singh de 37 anys. Va morir el 24 de maig de 1930.\nBhupal Sing, després de governar 9 anys, va ser proclamat maharana tot seguit. El 28 de març de 1948 va demanar l'entrada a la Unió del Rajasthan, formada per diversos petits estats i el govern de l'Índia ho va acceptar. El maharana fou rajpramukh (amb el sobirà de Kotah com a up-rajpramukh) i Shri Manikya Lal Verma va formar govern. La Unió ampliada es va inaugurar oficialment en presència del president Jawaharlal Nehru el 18 d'abril de 1948. El 30 de març de 1949 hi van quedar units els grans estats (Bikaner, Jaisalmer, Jaipur, Jodhpur i Sirohi) i va néixer el Gran Rajasthan (Greater Rajasthan) en presència de Sardar Vallabh Bhai Patel, amb el maharana Bhupal Singh com a maha-rajpramukh (i el sobirà de Kotah com up-rajpramukh) i amb Shri Hira Lala Shastri com a primer ministre. Finalment la Unió de Matsya s'hi va incorporar formalment el 15 de maig de 1949. Fou també major general honorari de l'exèrcit indi des del 15 d'octubre de 1946 i l'1 de juny de 1954 coronel honorari dels granaders de l'Índia. Va morir el 4 de juliol de 1955.\nLista de ranes o maharanes[modifica]\nRatan Singh ?-1303\nKaran Singh I 1303-?\nHamir Singh ?-1364\nKsethra Singh 1364-1382\nLakha Singh 1382-1421\nMokal Singh 1421-1433\nKumbha Karna Singh 1433-1468\nUdai Singh I 1468-1473\nRai Mal Singh 1473/1509\nSangram Singh I 1509-1528\nRatan Singh 1528-1531\nVikramaditya Singh 1531-1536\nBanbir Singh 1536-1537\nUdai Singh 1537-1572\nPratap Singh II 1572-1597\nAmar Singh I 1597-1620\nKaran Singh 1620-1628\nJagat Singh I 1628-1652\nRaj Singh I 1652-1680\nJai Singh 1680-1698\nAmar Sing II 1698-1710\nSangram Singh II 1710-1734\nJagat Singh II 1734-1751\nPratap Singh II 1751-1753\nRaj Singh II 1753-1761\nHamir Singh II 1773-1778\nBhim Singh 1778-1828\nJawan Singh 1828-1838\nSardar Singh 1838-1842\nSwarup Singh 1842-1861\nShambhu Singh 1861-1874\nSajjan Singh 1874-1884\nFateh Singh 1884-1930\nBhupal Singh 1930-1949 (+4 de juliol de 1955)\nUdaipur (Surguja), principat de l'Índia Central, vassall de Surguja.\n↑ increment del 23%\n↑ descens del 45% degut a la gran fam de 1899-1900 amb les epidèmies que van seguir a la tardor del 1900, i al fet que el cens de 1901 fou realment el primer acurat i anteriorment els bhils havien estat només estimats i probablement comptats en excés\n↑ les decisions de les seves corts podien ser apel·lades a les de l'estat\n↑ el 1905 es canviaven 100 rúpies britàniques per 121 sarup shahi, 127 chitori, 129 udaipuri, 145 Bhilari, i 257 chandori\n↑ després del 1851 i abans del 1869, però la data exacta no es coneix\n↑ probablement doble triangular\n↑ efectivament el sistema es va prorrogar\n↑ segons un manuscrit del segle XV descobert a finals del segle XIX a Udaipur, Karan Singh va governar al final del segle XII, nou generacions abans de Ratan Singh, i al seu temps la família es va dividir en dues branques: la major amb seu a Chitor i títol de rawal, i la jove, a Sesoda, amb títol de rana; això va continuar durant uns cent anys i quan Ala al-Din va assetjar Chitor el 1303, era rawal Ratan Singh i Lakshman Singh era rana; aquest darrer va anar en ajut del seu parent i ambdós van morir a la lluita i Chitor va romandre en poder dels musulmans fins al temps de Muhammad ben Tughluq (sultà de Delhi del 1325 al 1351) i aquest mai la va haver d'assetjar, però fou recuperada per Hamir Singh com indica el text de la història generalment acceptada\n↑ dos anys segons algunes fonts\n↑ les fonts varien, i unes diuen 63, altres 64 i altres parlen de 100 lakhs\n↑ el 1826 el tribut es va revisar i es va fixar en 3 lakhs en moneda local i el juny de 1846 es va reduir a 2 lakhs en moneda britànica\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Mewar\nImperial Gazetteer of India, volum 24, Oxford 1908-1931\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mewar&oldid=27391759»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 juny 2021 a les 10:26.


Kit Digital – Programa cofinançat pels fons europeus Next Generation\nINFORMÀTICA RÀPITA, AGENT DIGITALITZADOR ADHERIT AL PROGRAMA KIT DIGITAL\nSOL·LICITA EL KIT DIGITAL AMB INFORMÀTICA RÀPITA\nTambé pots consultar les\nbases reguladores, publicades el 30 de desembre del 2021 al BOE.\nÉs una subvenció per a autònoms, petites i mitjanes empreses destinat a la implementació de solucions digitals. L'objectiu és aconseguir un major nombre d'empreses tingui accés a les plataformes digitals actuals i siguin més competitives. Aquest programa d'ajudes del Ministeri de red.es facilita a moltes pymes la generació de nous clients, millorar la seva pressència en l'entorn digital i a agilitzar la seva gestió.\nQuines empreses es beneficien del kit digital?\nEl Kit Digital està destinat a pymes de entre 10 i 49 treballadors, aixó com autònoms i micropymes (empreses de fins a 9 treballadors), independentment del sector al que pertanyin. D'aquesta forma, es redueix la diferència de digitalització entre sectors, ja que el sector amb una major transformació digital seguirà sent el de la informació i comunicacions.\nEl Kit DIgital es començarà a desenvolupar, de forma gradual, a partir de febrer de 2022, en el marc del Plan de Digitalización de Pymes 2021-2024. S'espera que abans del 2024 es realitzi el total de la inversió. Les empreses interessades dispondràn de tres mesos desde la publicació de la convocatoria. La primera convocatoria, per a pymes de entre 10 i 49 treballadors i amb una inversió de 500 milions d'euros, està prevista per a febrer de 2022. La segona convocatoria està destinada a microempreses de 1 a 9 treballadors i autònoms, en la qual s'ofertaràn els 2.500 millons d'euros restants.\nQUINS REQUISITS HA DE COMPLIR LA MEVA EMPRESA ?\n1.- Ser autònom, microempresa o petita i mitjana empresa. 2.- Complir els límits financers i efectius definits a cada categoria empresarial. 3.- Estar donat d'alta al Cens d'empresaris, professionals i retenidors de l'Agència Estatal d'Administració Tributària. 4.-No estar considerada una empresa en crisi. 5.- Estar al corrent de totes les obligacions tributàries. 6.- No estar subjecta a una ordre de recuperació pendent de la Comissió Europea que hagi declarat un ajut il·legal i incompatible amb el mercat. 7.- No incòrrer en cap de les prohibicions previstes a l'article 13.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre. 8.- No superar el límit d'ajuts mínims. 9.- Disposar de l'avaluació del Nivell de Maduresa Digital, d'acord amb el test de diagnòstic disponible a la plataforma Accelera pime.\nCom sol·licitar el bono Digital?\nRegístra't a la área privada i completa el test de diagnòstic digital.\nConsulta la informació disponible de les solucions de digitalització que posem a la teva disposició del programa Kit Digital.\nAccedeix als tràmits per a sol·licitar el teu bono Kit Digital\n(Les sol·licituts se podran presentar a partir del 15 de Març).


El Servei de Pediatria de l’Hospital General de Granollers i l’empresa New Born Solutions col·laboren en el test d'usabilitat d’un dispositiu no invasiu que valora la meningitis - Notícies - Hospital General de Granollers\nEl Servei de Pediatria de l’Hospital General de Granollers i l’empresa New Born Solutions col·laboren en el test d'usabilitat d’un dispositiu no invasiu que valora la meningitis\nGranollers, 4 de desembre de 2017.- L’empresa New Born Solutions (NBS) ha dissenyat Neosonics, un dispositiu mèdic pel cribratge no invasiu de la meningitis en lactants a partir de la mesura de la concentració de glòbuls blancs que es troben en el líquid cefaloraquidi situat a sota de la fontanel·la del bebè (l’àrea del cap on s'uneixen els ossos del crani que fins als 18 mesos d'edat no es fusionen). Metges i infermeres del Servei de Pediatria de l’Hospital General de Granollers han col·laborat voluntàriament realitzant tests d’usabilitat de l’aparell.\n“Amb la participació dels professionals de l’Hospital hem aconseguit identificar les necessitats de disseny per part de l’usuari que impactin en la facilitat d'ús del dispositiu per a la realització de la mesura” explica NBS. “Els resultats d’aquesta col·laboració tindran una afectació en el disseny i qualitat de les dades obtingudes amb el prototip”. Durant una setmana, personal d'NBS en col.laboració amb l'empresa de disseny de producte STIMULO, ha entrevistat individualment personal mèdic i d’infermeria del Servei de Pediatria, els quals han valorat el nou dispositiu i expressat la seva opinió respecte el nou dispositiu mèdic.\nDesde l’Àrea de Recerca i Innovació de l’Hospital, responsable de la coordinació del projecte i gestió del contracte, es valora com un exemple del potencial de les col.laboracions hospital-empresa, aprofitant el coneixement assistencial dels nostres professionals, al servei de nous productes que millorin l’atenció als nostres usuaris.\nCada dia moren 450 nens menors d'un any per meningitis i el 30% dels supervivents sofreixen algun tipus de seqüela neurològica. Una infecció que pot presentar-se amb només una febre però que pot matar en poques hores.\nL'únic mètode disponible per la seva detecció és la punció lumbar (PL), invasiva i no exempta de risc, que serveix per extreure una mostra del líquid cefaloraquidi (LCR) que embolcalla el cervell i la medul·la espinal. El primer que es vol observar és el nivell de glòbuls blancs al LCR perquè si és elevat és una indicació de meningitis i, per tant, s'ha de medicar immediatament al pacient.\nTanmateix, en països industrialitzats on la incidència de la meningitis és relativament baixa (0.1-1/1.000 naixements), el 95% dels pacients que reben una PL per sospita de meningitis no tenen meningitis. Mentre que en països en falta de recursos on rarament es fan PLs, el diagnòstic erroni augmenta com també ho fa la mortalitat, amb el 50% dels nounats amb meningitis morint de la malaltia.\nRecentment, NBS ha demostrat amb una publicació científica l'elevada precisió de la mesura de concentració de glòbuls blancs de la tecnologia. Han observat en models físics de la fontanel·la -fent servir teixit animal- la capacitat de detecció cel·lular a través de la pell, i han confirmat amb un prototip de recerca suboptimitzat la viabilitat tecnològica de la tecnologia en pacients amb meningitis. L'empresa, que continua amb el desenvolupament i la validació clínica, està en fase d'ampliació de capital per finançar la industrialització i aprovació regulatòria del producte.\nDarrera actualització, 09/01/2018