Les meves fotos i més ...: Declaracións del degà dels advocats andorrans al diari Bon Dia\nDeclaracións del degà dels advocats andorrans al diari Bon Dia\nEl nou degà del Col·legi d’Advocats pren el càrrec amb el repte d’implicar molt més en la vida col·legial els no exercents i els exdegans. Entre les reivindicacions hi ha que es tiri endavant el Codi de procediment civil, la regulació de la carrera judicial i la llei de l’advocacia. També creu que els procediments són massa lents i que, per tant, calen eines per agilitzar-los. A més, diu que l’obertura econòmica ha de comportar una reciprocitat quant als requisits d’accés a la professió.\nQuan va ser escollit va dir que li agradaria implicar molt més els antics degans i els no exercents en la vida del Col·legi d’Advocats. ¿Això com es vehicularà i per què es vol fer?\nHi havia algunes mancances dins el col·legi. La primera: els degans que al llarg del seu mandat tenen relacions amb altres persones, coneixen altres degans, membres d’altres institucions. En el moment en què deixen de ser degans tot això s’acaba. Crec que és una llàstima que tota aquesta experiència s’acabi perdent, perquè perdem contactes, un capital que podem aprofitar.\nPer fer això, que no és previst als estatuts, hem de veure com es vehicula, però m’agradaria crear una mena de consell d’exdegans o senat del Col·legi d’Advocats que permetés que es pogués aprofitar l’experiència d’aquestes persones, fins i tot que poguessin representar el col·legi en algunes ocasions. N’hem d’acabar de parlar per veure com es vehicula.\nUna altra mancança que constatem és que el col·legi és professional, és a dir, que s’ha de preocupar per la professió d’advocat, però hi ha una tradició en alguns col·legis que incorpora exercents i no exercents, perquè hi ha una part de ciència jurídica que forma part del col·legi i que afecta els advocats. És normal trobar als col·legis comissions de drets humans. En el nostre tenim gairebé la meitat dels col·legiats que són no exercents i, en canvi, hi ha poca comunicació i poca transcendència de la seva participació.\nVolem intentar que tinguin aquesta participació i tenim pensat crear una comissió perquè puguin fer propostes a la junta de govern de quins són els serveis que es podrien prestar i en què els agradaria poder participar. El projecte que tenim, doncs, és treballar tant com es pugui i escoltar tothom.\nTambé va parlar de lleis, i una que és l’eterna reivindicació, el Codi de procediment civil, sembla que avança…\nEsperem que avanci i s’aprovi definitivament. El Codi de procediment civil és el que regula, quan hi ha un litigi, com s’ha de procedir per fer el plet, com s’han de presentar la demanda, els testimonis… I encara una cosa més important: al final del procediment el que es persegueix és una sentència, però cal destacar que amb la sentència no n’hi ha prou, ja que el que es necessita és que s’executi. La gravació de les vistes, el procediment, fer-lo més verbal i menys escrit i, sobretot, executar la sentència, que és el gran problema que tenim –tot i que no és exclusiu d’Andorra–, són algunes de les reivindicacions.\nSegurament el que la gent no entén és que hi hagi una sentència però no acabi d’executar-se…\nAixò és la negació de la justícia…\n¿La solució és que hi hagi un executor?\nN’hi pot haver moltes, de solucions, i una és aquesta; n’hem trobat altres que també han funcionat, però no veig per què no hauríem de provar aquesta. Un executor privat, sempre sota control, perquè no és que la Batllia desaparegui, sinó que l’executor està sota el seu control. Això serviria per alliberar la Batllia i per trobar una via que faci que la justícia sigui efectiva.\n¿Quines altres mancances cal resoldre?\nA l’administració de justícia li exigim molt, tenen una feina difícil i ha de ser prou reconeguda. Primer hi ha els mitjans, que en molts aspectes es poden millorar. L’edifici de la seu de la justícia sembla una cosa ajornada per sempre més. Si es tractés d’un altre servei bàsic, si fos una caserna dels bombers o un hospital, això seria impensable.\nEn canvi, a l’administració de la justícia la gent no li dóna gaire importància i les condicions en què treballen avui els funcionaris i els batlles no són les millors, ni molt menys. Això ens ha de preocupar, perquè han de poder exercir la seva feina en les millors condicions possibles.\nPrimera cosa, doncs: perquè funcioni millor la justícia calen mitjans. També els hem de donar eines, lleis, que puguin fer més àgil la tramitació. Els processos duren molt, però és que tenim lleis que fan que el procediment sigui feixuc, lent, i cal que es donin les eines perquè tot sigui molt més àgil.\nTambé cal pensar que la llei de la carrera judicial és necessària, perquè és necessari que un batlle pugui saber quin serà el seu camí. És cert que establir això té dificultats perquè és una administració de la justícia molt restringida i en llocs més grans és més fàcil, però s’ha de fer. Cal, doncs, mitjans, eines i el reconeixement.\nAra, a més a més, es comença a parlar de l’andorranització de la justícia...\nAixò està bé. Això no és cap crítica als magistrats estrangers, que ens han prestat un gran servei. Tampoc és estrany que un país petit tingui magistrats estrangers i penso que, a més, tampoc és bo que desapareguin totalment. Potser podríem arribar a un sistema mixt. Tindríem l’avantatge de tenir gent de fora i que no tenen els inconvenients de participar en una societat tan petita com nosaltres, i al mateix temps gent del país que coneix les nostres peculiaritats.\nEn països grans, a París, per exemple, un jutge no coneix la gent que està en litigi... però, en canvi, aquí el batlle coneix tothom. Això és un avantatge i alhora un inconvenient. Per tant, no està malament tenir alguns jutges que vénen de fora.\n¿Com cal regular l’accés a la professió?\nSempre ha calgut. Històricament la universitat ens ha donat coneixements teòrics però no la pràctica. Per tant, abans l’accés a la professió es feia a través d’una passantia: un anava a treballar a un despatx d’advocats, començava a adquirir una certa experiència i quan ja la tenia començava a exercir ell sol. Això amb el temps ha anat desapareixent, no tan sols aquí sinó arreu.\nAra es veu la necessitat que quan se surt de la universitat es pugui fer alguna cosa més per adquirir experiència. No són els advocats els que se la juguen sols, hi ha uns clients, i no es poden córrer riscos. Des d’aquesta òptica els nostres països veïns han creat màsters o cursos en una escola per poder accedir a la professió.\nNosaltres, a més, tenim un inconvenient afegit, i és que els nostres estudiants de dret han estudiat necessàriament fora d’aquí i, per tant, abans d’exercir és bo que hi hagi aquesta formació complementària en la legislació del país per poder exercir. Per tant, des del punt de vista de regular-nos a l’entorn, crec que aquesta formació hauria de ser meitat teòrica i meitat pràctica; teòrica per conèixer l’ordenament jurídic del país i, a més a més, pràctica, en despatxos d’advocats o a altres llocs.\n¿Aquesta formació hauria de ser obligatòria?\nAls països del nostre entorn és obligatòria i, per tant, nosaltres hauríem d’anar en la mateixa via. Cal destacar que hi ha el postgrau en dret andorrà, que no és obligatori i que ha estat molt útil per a molta gent i ha estat una feina molt bona de la Universitat d’Andorra i la gent que hi col·labora. Això pot continuar com a cosa no obligatòria. És a dir, hi pot haver una formació més complementària i estic segur que això la universitat ho oferirà, però hi ha d’haver un mínim que ha de ser obligatori, perquè a més el nostre entorn ho requereix.\nA priori, sembla que el volum d’advocats al país és elevat. ¿Això és així?¿Cal limitar-ho?\nCrec que no ho podem limitar. La professió ha d’estar regulada, i per això hi ha d’haver la llei de l’advocacia, que és molt important, però més enllà d’això no es pot limitar. Per mi seria un gravíssim error fer numerus clausus, seria inacceptable. Crec que no hi ha massa advocats. És cert que la situació que ens toca viure fa que probablement hi hagi algun advocat que comenci a tenir dificultats, i el col·legi treballarà en això. Això no passava fa anys, però ara això no es deu al nombre d’advocats, sinó al moment. També hi ha altres professionals que han notat una davallada important de feina.\n¿Hi ha hagut, doncs, una davallada de feina? Perquè sembla que hauria de ser al contrari, que en temps de crisi hi hagi més qüestions que puguin acabar als tribunals.\nHi ha hagut una davallada de la qualitat de la feina. Els advocats ens guanyem la vida quan els nostres clients se la guanyen. Avui hi ha un volum de feina important però no és gaire rendible. Hi ha molta feina però facturem menys que fa uns anys.\nNo ens queixem, perquè li passa a tothom, però el que hem de fer és vetllar per les dificultats que pugui tenir algú del col·lectiu, mirar què podem fer per ajudar-lo. La junta anterior ja ho havia treballat i ara ho acabarem: es tracta del retard en els pagaments. Estem mirant que, a través d’un acord amb una entitat bancària, se’ns puguin avançar aquests diners i no ens haguem d’esperar tant.\nPel que fa a l’obertura econòmica, ¿quin és el vostre posicionament?\nNo hi ha una opinió unànime al col·legi, hi ha gent que la defensa i gent que no. Crec, personalment, que l’obertura és inevitable en el món en què vivim. L’obertura ha de suposar una altra obertura, si no és senzillament acceptar una invasió.\nPer tant, la reciprocitat és necessària, cal que els nostres professionals puguin anar a exercir fora si els altres poden venir aquí. Però hi ha ciències que són universals i d’altres que tenen les seves particularitats, i això fa que l’obertura sigui possible però que requereixi els mateixos requisits. És a dir, que si quan els advocats d’aquí van a exercir a França o Espanya han de complir uns requisits, els que vinguin aquí també.\nHem de vetllar, més que pels advocats que puguin venir de fora (perquè el mercat ja ho regularà, si nosaltres prestem un millor servei que no pas els de fora ja ens vindran a veure a nosaltres), perquè els ciutadans rebin un servei adequat. Tenim l’avantatge respecte als que vénen de fora que coneixem el país i si ho fem bé no hem de patir.\nL’anterior junta va aconseguir la tan reivindicada assistència lletrada des del moment de la detenció. Ara el que es reclama és que hi pugui haver el mateix advocat durant tot el procediment. ¿Això com es pot fer?\nHo hem mirat i té dificultats organitzatives, però hi hem d’arribar perquè és molt important. És interessant que el mateix advocat conegui la declaració a la policia, a la Batllia, i pugui arribar després davant del tribunal per poder fer una defensa adequada. Hi ha una bona predisposició per part de tothom.\nL’experiència que tenim de l’assistència lletrada a la policia és molt bona, ha funcionat molt bé i ens ha ajudat molt el fet que la policia hi hagi col·laborat, i molt, perquè les coses surtin bé. Hi ha hagut les dificultats pròpies d’una cosa que començava de nou, i ara el que hem de fer és acabar de polir aquestes dificultats.\n¿Quines són aquestes dificultats que han trobat?\nPetites qüestions de funcionament. A partir del moment en què es posa assistència des de la detenció, les intervencions dels advocats s’incrementen. Pot semblar que hi hagi més delinqüència, però no és així. I l’assistència és bona per al detingut mateix i per a la policia, ja que el fet que hi hagi un advocat fa que hi hagi un testimoni de la feina que fan, i per tant també tenen més garanties. No hem tingut cap dificultat amb la policia.\nPublicat per JAUME CABOT at 15:00 Labels: advocats, amics, amiguismes, andorra, batlles, corrupció, estrangers, prevaricació, submarinisme, veïns, viatges maldives, viatges malvines\nDeclaracións del degà dels advocats andorrans al d...


Com ha anat el 2014 a les Seleccions Catalanes?\nResum dels resultats de Catalunya a les competicions internacionals\nL'any 2014 ha estat molt exitós per la selecció catalana de pitch & putt. D'entrada, ha revalidat el títol de campiona d'Europa, que ja havia aconseguit el 2010. En aquesta ocasió, a Andorra, Catalunya s'ha imposat al País Basc, Galícia i Holanda i ha alçat el màxim títol continental per equips. A més, Catalunya també s'ha imposat a la Challenge Cup, la competició que enfronta Catalunya i Irlanda. És la segona vegada que la selecció catalana guanya aquesta competició, on els irlandesos han aixecat quatre vegades el trofeu de campions.\nUn any més, els pilots catalans han continuat sent els grans dominadors del biketrial mundial. D'entrada, Catalunya s'ha proclamat campiona del món per quarta vegada, per davant de la República Txeca i la Gran Bretanya. A més, quatre pilots han aconseguit el títol mundial individual: Gemma Abant (Elit femenina), Domènec Lladó (Minime), Bernat Seuba (Sènior) i Laura Donate (Noies). A més, Gemma Abant també va assolir el títol de campiona d'Europa a Znojmo (República Txeca), on Alan Rovira va ser el vencedor en la categoria benjamí. Gemma Abant va completar un triplet espectacular a la Copa d'Europa, on Rovira va ser segon. Finalment, la cirereta del pastís d'aquesta temporada ha estat la victòria de Dani Comas a la Copa del Món, disputada en un escenari tan emblemàtic com la plaça dels Àngels de Barcelona. El pilot català, 10 vegades campió del món, va posar d'aquesta manera el punt final a la seva carrera esportiva, davant d'una nombrosa afició que el va animar en tot moment. Resum dels resultats de Catalunya a les competicions internacionals\nUn any més, els pilots catalans han continuat sent els grans dominadors del biketrial mundial. D'entrada, Catalunya s'ha proclamat campiona del món per quarta vegada, per davant de la República Txeca i la Gran Bretanya. A més, quatre pilots han aconseguit el títol mundial individual: Gemma Abant (Elit femenina), Domènec Lladó (Minime), Bernat Seuba (Sènior) i Laura Donate (Noies). A més, Gemma Abant també va assolir el títol de campiona d'Europa a Znojmo (República Txeca), on Alan Rovira va ser el vencedor en la categoria benjamí. Gemma Abant va completar un triplet espectacular a la Copa d'Europa, on Rovira va ser segon. Finalment, la cirereta del pastís d'aquesta temporada ha estat la victòria de Dani Comas a la Copa del Món, disputada en un escenari tan emblemàtic com la plaça dels Àngels de Barcelona. El pilot català, 10 vegades campió del món, va posar d'aquesta manera el punt final a la seva carrera esportiva, davant d'una nombrosa afició que el va animar en tot moment.\nEn futbol sala, el gran èxit de la temporada ha estat la tercera posició a l'Europeu masculí. Els jugadors que entrena Juan Antonio Fernández van fer un molt bon campionat, però la derrota contra Bielorússia a les semifinals els va deixar fora de la lluita pel títol. Malgrat tot, el triomf contra Rússia al partit pel tercer i quart lloc, els va permetre penjar-se la segona medalla en un Campionat d'Europa, després de la medalla de plata obtinguda al del 2006.\nCatalunya s'ha proclamat campiona de la Copa Tricentenari d'hoquei patins, una competició organitzada pel CE Noia. A més del club amfitrió i la selecció catalana, també van participar-hi França i Suïssa. Els jugadors de la selecció catalana han lluït a la samarreta el lema reivindicatiu 'Catalans want to vote'. A més, s'han celebrat els 10 anys de la victòria de Catalunya al Mundial B d'hoquei patins, amb la reedició de la final que van jugar la selecció catalana i Anglaterra. En aquesta ocasió, el resultat va ser un diplomàtic empat a cinc.\nAl korfbal, després d'un any amb poca activitat internacional, al 2014 totes les seleccions catalanes han participat en competicions de primer nivell, portant el nom de Catalunya a tot el món. A l'Europeu absolut, Catalunya ha estat 9a, una posició per sota de les expectatives inicials però que malgrat tot permetrà al combinat català disputar el Mundial del 2015 a Bèlgica. Pel que fa a la selecció sub-21, ha acabat a la 6a posició de l'Europeu, que s'ha disputat a la República Txeca. La selecció sub-19 ha ocupat el 9è lloc al Mundial de la categoria, celebrat a Holanda, un torneig on Catalunya va anar de menys a més. Finalment, a la Copa del món sub-16, Catalunya ha estat 6a, amb un balanç de 3 victòries i 5 derrotes.\nLa selecció catalana ha estat 13a al campionat del món de ràquetbol, que s'ha disputat al Canadà. Els jugadors de l'equip català han repetit la posició que havien aconseguit fa sis anys a Irlanda i per primera vegada han estat la primera classificada de les nacions europees que han participat al campionat. Cal destacar la 19a posició de Víctor Montserrat en categoria individual masculina i la 15a d'Anna Ventura i Beth Consegal a la de parelles femenines.\nEn beach tennis, Catalunya ha continuat consolidant-se entre les millors seleccions internacionals. De fet, s'ha proclamat campiona mundial per segona vegada, en la primera edició del Campionat del Món que s'ha disputat a Barcelona, amb la presència de més de 300 jugadors de 13 seleccions diferents. A més a més, les catalanes Gemma Egea i Laura Herrero s'han proclamat campiones d'Europa en una competició disputada a Sardenya. Malgrat tot, l'any no ha estat impol·lut i al tradicional torneig amistós de gym racket (una modalitat de beach tennis que es disputa sobre superfície dura), va caure contra Itàlia en un enfrontament molt igualat.\nAl bowling, la temporada internacional va començar amb la quarta posició de Catalunya a la Copa del Mediterrani, en la prova per equips, a molts pocs punts d'Itàlia. De fet, Catalunya va tocar les medalles amb la punta dels dits. A la individual masculina, Àxel Guimó va ser quart, la mateixa classificació que va obtenir Cristina Sanz a la categoria All Event femenina, on se sumen els resultats aconseguits a totes les altres proves. A més, la selecció catalana ha aconseguit la 15a posició a l'Europeu femení que s'ha disputat a Berlín i a la Copa del Món Qubica-AMF, Lia Mojarro ha estat 28a i Artur Colomer 42è.\nAl físic-culturisme ha estat un any rodó per la selecció catalana. Els atletes catalans han pujat al podi de les dues cites internacionals: el Campionat d'Europa i el Campionat del Món. Catalunya ha estat tercera al Mundial, que s'ha disputat a Vicenza (Itàlia). A més, ha aconseguit cinc medalles individuals: tres d'or, una de plata i una de bronze. Pel que fa a l'Europeu, Catalunya ha repetit la tercera posició. A Andenne (Bèlgica), els esportistes de la selecció catalana han obtingut vuit medalles individuals: dues d'or i sis de plata.\nUn any més, les raquetes de neu han aportat grans èxits de la selecció catalana. A la Copa d'Europa, Laia Andreu i Just Sociats s'han proclamat campions. Cal remarcar que és el tercer títol continental per Sociats i el setè d'Andreu, que a més els ha aconseguit de manera consecutiva. Catalunya també ha guanyat dues medalles de bronze al Mundial, que ha tingut lloc a Suècia. En la categoria masculina, el medallista també ha estat Just Sociats, mentre a la femenina la representant catalana que ha pujat al podi ha estat Mavi Gil. A tot això, cal destacar que, malgrat que la selecció catalana ja competia internacionalment des de feia anys, en aquest 2014 la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC) ha estat reconeguda com a membre de ple dret de la federació internacional (ISSF). Una nova alegria per un esport que sempre dóna grans resultats dels atletes catalans.\nCatalunya ha estat un de les nacions que han participat al primer Campionat d'Europa de tamborí outdoor. La selecció catalana ha estat a punt de pujar al podi, però finalment ha quedat en quarta posició. Com en totes les competicions de tamborí que organitza la federació internacional, Catalunya i Espanya han participat conjuntament al campionat d'Europa amb tota normalitat, i fins i tot s'han enfrontat en un partit del campionat.\nEn dards, Catalunya ha obtingut la millor classificació històrica a la Copa d'Europa, que s'ha disputat a Romania. La selecció catalana ha acabat a la 26a posició, una més amunt que a la seva primera participació a una competició europea, el 2012. A més, a la classificació individual, Carles Arola ha assolit la 17a posició.\nClara Ayats ha estat la representant de Catalunya en l'àmbit del ball esportiu. I la seva representació ha estat molt exitosa, ja que s'ha proclamat campiona del món a la disciplina Line Dance & Country Western Dance durant els Campionats del Món del United Country Western Dance Council (UCWDC), que s'han disputat a Nashville (Estats Units). En concret, Ayats s'ha proclamat vencedora en la categoria de Line Dance Open Showcase, on ha estat la millor en cinc de les sis coreografies. A més, Ayats també ha pujat al podi en la categoria Open Advanced de Line Dance Classic, on ha estat tercera.\nEn futbol australià, un any més la gran cita internacional de la temporada ha estat la Copa d'Europa, on Catalunya ha acabat en 16è lloc. La competició s'ha disputat a Londres i la selecció catalana no ha pogut obtenir cap victòria.\nEn touch rugbi, Catalunya ha participat al Campionat d'Europa, que s'ha disputat a Swansea (Gal·les). Els resultats no han acompanyat la selecció catalana, que només ha pogut guanyar un partit i empatar-ne un altre. Per tot plegat, la selecció s'ha hagut de conformar amb l'onzena posició.\nLaia Andreu guanya La Ciaspolada per quarta vegada i es queda a una sola victòria d’igualar el rècord de triomfs


El Pacte Successori, una eina d’estalvi fiscal en les herències | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nEl Pacte Successori, una eina d’estalvi fiscal en les herències\nLa Cambra de Comerç de Tarragona acull una conferència sobre aquest instrument. Manuel Garcia, d’ETL Global, explica tot el que cal saber-ne\nL’Oficina ETL GLOBAL Tarragona, amb la col·laboració de la Cambra de Comerç de Tarragona, organitza una conferència on es tractaran els aspectes civils i fiscals d’aquest instrument, com a mitjà de\nplanificació de la successió hereditària. Tindrà lloc a la seu de la Cambra (Av. Pau Casals, 17) el pròxim dimarts 18 de juny, a les 18 hores\nManuel García M artín, assessor Fiscal d’ETL GLOBAL Tarragona, explica tot el que cal saber sobre aquesta figura:\n«Una de les constants preocupacions d’empresaris i de persones amb un cert patrimoni és la manera de gestionar-lo i organitzar-lo, bé per motius d’eficiència econòmica i d’optimització de recursos, bé per motius fiscals, familiars o, fins i tot, per deixar ben planificada la futura herència, entre altres. Tots ells vàlids i d’obligada reflexió.\nVolem centrar-nos en l’última motivació referida anteriorment, l’organització de l’herència, i en especial en un instrument que té reconegut el dret civil català, però que s’ha observat d’escàs ús, i no obstant això, es mostra especialment útil, ja que disposa d’importants avantatges fiscals. Ens referim al Pacte Successori, un contracte que té les mateixes funcionalitats que un testament (transferir patrimoni als hereus), tot i que es caracteritza, entre a ltres circumstàncies, per possibilitar que el titular pugui transferir, de present, –això és, en vida–, actius en favor dels seus hereus podent reservar-se alguns per a ell mateix.\nSi es considera aquest últim aspecte característic (transmissió de present), la Direcció General de Tributs, que és la màxima autoritat administrativa en la interpretació de la normativa tributària, ja ha manifestat en reiterades ocasions que, tot i que es tracta d’una transmissió en vida, –sempre que es compleixin les condicions per a qualificar-ho com Pacte Sucessori–, es considera mortis causa (per causa de mort) i no com a donació.\nTal consideració (transmissió mortis causa) presenta el Pacte Successori com un instrument molt interessant de planificació de l’herència en la mesura que pot oferir importants estalvis fiscals en diferents conceptes tributaris. Així, en l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques, el transmetent (titular del patrimoni) no s’imputaria l’eventual guany patrimonial generat. En les donacions en vida sí que computaria, llevat que es tracti de donacions de negocis o participacions en societats productives, en els termes que es regulen.\nRespecte a l’Impost sobre el Patrimoni, la redistribució del patrimoni entre diferents persones podria minorar o fins i tot neutralitzar la càrrega fiscal; i, pel que fa a l’Impost sobre Successions i Donacions, s’aplicaria la normativa pròpia de les transmissions mortis causa, molt més atractiva que la de donacions, per disposar de beneficis fiscals més alts (reduccions personals i bonificacions).\nA més, el Pacte Successori permet que el titular del patrimoni pugui reservar actius per a ell mateix, excloent-los de la transmissió de present, pel que, de fet, representa una partició de l’herència en dos moments: el propi del Pacte Successori i el de la definitiva herència quan es produeixi la defunció del titular del patrimoni, sense que sigui procedent l’acumulació entre ambdues.\nAquesta menció és rellevant perquè l’Impost sobre Successions i Donacions disposa d’una mesura correctora per evitar l’estalvi fiscal mitjançant un fraccionament de les transmissions d’una persona a una altra, de manera que les donacions produïdes d’una persona a una altra s’acumulen a les últimes per corregir el tipus de gravamen. El mateix passa entre donacions i una herència, però no així entre herències (Pacte Successori i herència definitiva), de manera que les transmissions que es produeixin en cada succés podran gaudir de les reduccions personals i bonificacions en la seva integritat.\nEn conclusió, qualsevol planificació d’una herència hauria de valorar l’opció del Pacte Successori per, entre altres motius, facilitar la transmissió del patrimoni en vida gaudint d’un interessant estalvi en la càrrega fiscal.»


L'Eurocup Women, en À Punt - À Punt\nL'Eurocup Women, en À Punt\nLes jugadores del València Basket abans de començar un partit\n15 de març 2021 - 12:39\nLa FIBA ha publicat el rànquing dels 16 equips que disputen els huitens de final de l’Eurocup i les valencianes ocupen la primera posició. Demà hauran de fer bons els pronòstics imposant-se a l’Aluinvent Miskolc hongarés a la Fonteta. El partit el podran seguir en directe per la televisió d’À Punt a partir de les set de la vesprada.\nEl València Basket arriba al tram decisiu de l’Eurocup Women amb la moral pels núvols. Oblidada la derrota en al final de la Copa de la Reina, les taronja es van imposar per primera vegada en la història del club al Perfumerías Avenida de Salamanca amb qui competiran per acabar primeres la fase regular.\nLes jugadores són conscients que es troben en el tram decisiu de la temporada. L’escorta Leticia Romero ho confirmava: “per molt que el cos o la ment estiguen cansats, la motivació i les ganes poden més".\nUns 150 aficionats presenciaran el duel en directe, cosa que és molt important per a les jugadores, “necessitem la seua energia, especialment en aquests moments” ha assegurat la pivot Celeste Trahan-Davis. La resta d’aficionats també podran seguir el partit. La cita demà dimarts a partir de les set de la vesprada en directe per la televisió d’À Punt.


La Fundació Esportiva Begur dona material esportiu al Complex Assistencial del Consorci Sant Gregori – Begur\nEntre el material donat hi ha equipacions antigues i pilotes.\nEl passat 3 de maig la Fundació Esportiva Begur va fer entrega als responsables del Complex Assistencial del Consorci Sant Gregori de diferent material esportiu que l’entitat begurenca ha decidit donar desinteressadament a aquesta institució per tal de posar en valor i contribuir a la tasca social que duu a terme.\nEl material donat per la Fundació Esportiva Begur consta de diferents equipacions antigues del club, així com pilotes; i aquest s’ha destinat a la Residència Infantil Joan Riu; una de les dues residències que formen part -conjuntament amb la Residència els Roures- del Complex Assistencial del Consorci Sant Gregori.\nEn aquest equipament hi viuen persones des dels 3 anys fins a la finalització del procés vital, que necessiten suport en totes les activitats de la vida diària de forma complementària o substitutòria a la que duen a terme les famílies dels usuaris i usuàries.\nAixí, els infants i adolescents que hi viuen van a l’escola i durant la tarda realitzen activitats de la vida diària complementades amb activitats d’oci i lleure; mentre que els adults realitzen activitats terapèutiques i ocupacionals complementades amb activitats de la vida diària i del lleure.\nEntre les activitats terapèutiques que es porten a terme hi ha teràpia amb gossos, musicoteràpia, massatge terapèutic, esport, estimulació sensorial i cognitiva… Les activitats inclusives i participatives a la comunitat ajuden a millorar l’autoestima i afavoreixen els aspectes relacionals entre els convivents i l’entorn.


Si tens menys de trenta anys, inscriu-te com a demandant al SOIB i participa dels programes pensants per a tu | Seu Electrònica de Sant Llorenç des Cardassar\nCompartir Si tens menys de trenta anys, inscriu-te com a demandant al SOIB i participa dels programes pensants per a tu\nSi ets jove i tens menys de trenta anys t'interessa saber:\nSi estàs inscrit al SOIB com a Demandant D'ocupació pots optar al programa de Garantia Juvenil. Una iniciativa europea que vol facilitar la incorporació del jovent en el mercat laboral a través de:\nItineraris d'inserció que t'ajudin a millorar la teva aposta en la recerca de feina i formació.\nAcompanyament en l'emprenedoria\nEstar a l'atur no significa només optar a una prestació, sinó que t'obri les portes a un gran ventall d'oportunitats. Actualment l'ajuntament de Sant Llorenç des Cardassar sol·licita diferents programes del SOIB per donar una oportunitat als més vulnerables.\nVosaltres, els joves, formau part d'aquest col·lectiu i teniu un gran ventall d'oportunitats. A més, és important recordar que només podreu optar a aquests programes i opcions si estau inscrits al SOIB com a demandants d'ocupació.\nPerquè hi puguis accedir et recomanam que t'inscriguis com a demandant d'ocupació al SOIB.\nAmb cita prèvia, a través del web o telefonant al 012 (cost segons tarifa vigent) o al 971 225 791, portant un document en vigor que t'identifiqui i, si és el cas, les noves titulacions obtingudes.\nPer Internet, als tràmits en línia, et podràs inscriure i actualitzar les teves dades personals i professionals, si és el cas heu d'anar aquí.


L'illa dels llibres: LA SAGA VAMPÍRICA DE DARREN SHAN AL CINEMA\nAquesta setmana s’ha estrenat la pel·lícula El circo de los extraños, basada en la llarga sèrie de llibres de Darren Shan. És tracta d’una nova història de vampirs protagonitzada per Darren, un adolescent normal fins que un circ ambulant arriba al barri. Allà entrarà en contacte amb el vampir Larten Crepsley, que el transformarà en un ésser tan sanguinari com immortal. Darren s'enrolarà al Cirque du Freak, on coincidirà amb un grapat de criatures increïbles. I des d'allà intentarà salvar el que queda del món dels vius.\nLa saga de Darren Shan (coneguda com Cirque du Freak: The Saga of Darren Shan en els Estats Units és una sèrie de 12 llibres juvenils escrits per l'escriptor irlandès Darren Sha. Leditorial Montena ha publicat el primer llibre de la sèrie coincidint amb l’estrena de la pel·lícula dirigida per Paul Weitz.\nEls vampirs de la saga de Darren Shan són molt diferents dels vampirs tradicionals i que avui en dia coneixem:\nEls vampirs no beuen del coll de les seves víctimes, sinó que poden tallar una vena i beure petites quantitats de sang, guarint la ferida amb la seva saliva.\nEls vampirs no tenen ullals, sinó que utilitzen les seves ungles dures i afilades per ferir a les seves preses.\nEls vampirs no moren si són exposats a la llum del sol, però cremen amb facilitat i una exposició perllongada pot matar-los.\nPublicat per Jordi Milian a 11:17\n12/8/10 6:08 p. m.


Model educatiu | Associació d'Estudiants Progressistes\nEns desenvolupem dins d’un sistema educatiu que perpetua i reprodueix les nostres desigualtats. Davant d’això, no ens podem quedar callades observant: necessitem construir una educació de totes i per a totes. Des de l’Associació d’Estudiants Progressistes volem una educació constructiva que defensi la diversitat a tots els nivells i sigui capaç de donar respostes col·lectives davant l’exacerbació del liberalisme i els valors individualistes. Aquesta educació, que ens posa a les persones al centre, tindrà de base:\nLa gratuïtat implica cobertura per a les despeses addicionals com són el desplaçament, l’habitatge i l’alimentació a través d’ajudes com les beques en espècie o salari. Duent-nos a trencar amb totes aquelles barreres que perjudiquen les estudiants treballadores, apostant per un model d’avaluació modificable: continua o única, nosaltres triem. Finalment, el fet d’assolir un sistema públic completament gratuït eliminaria les barreres socioeconòmiques d’accés, deixant en evidència la funció segregadora dels concerts i la necessitat d’erradicar-los.\nTenir per un sistema igualitari no vol dir eliminar la diversitat, sinó tractar les diferències com quelcom natural. Això ens duu a una ferma defensa d’un model coeducador i inclusiu, una educació que superi els rols de gènere i ens permeti incorporar referents dones i persones LGTB a les nostres aules i llibres de text. Avançar en la diversitat ens durà una millor prevenció davant les violències via una educació sexual afectiva i sana, i uns protocols efectius.\nLa mentalitat competitiva i individualista que promou el neoliberalisme també en el nostre sistema educatiu dificulta el desenvolupament de vincles i xarxes de solidaritat i cooperació entre els mateixos alumnes. Una de les premisses principals d’una educació crítica i transformadora ha de ser acabar amb aquestes dinàmiques dins les aules, així com la no tolerància cap a l’entrada d’interessos empresarials dins dels plans d’estudi, els centres educatius i campus universitaris. L’educació ha de tenir com a màxima acompanyar-nos en el procés d’aprenentatge com a persones, esdevenir individus crítics i formar-nos en comunitat, no preparar-nos pel món laboral i adaptar-nos al sistema.\nTenim un compromís atemporal per a fomentar dinàmiques de participació tant dins com fora de les institucions educatives, i això passa per la construcció i educació en el consens, la sororitat i el respecte. La cura de les fórmules autoorganitzatives i el foment de l’activitat crítica en els centres forma part del nostre ADN i creiem que és determinant per a l’educació: ens donarà espai a reflexionar sobre ecologisme, treball, cultura, llengua, laïcitat, sexualitat, etc. Finalment, eliminació de barreres arquitectòniques i la innovació en mètodes avaluatius i pedagògics serà la base per a una educació pública a les nostres necessitats funcionals.


Tanca l'últim restaurant de l'Albi, Ca La Margarida\nMés d'un centenar de persones van assistir aquest dissabte a la festa de comiat del restaurant Ca La Margarida, que tanca disset anys de trajectòria gastronòmica a l'Albi.\ncomarca tanca serveis restaurant ca albi\nEls propietaris del restaurant Ca la Margarida de l'Albi\nCircumstancies familiars i personals han provocat el tancament d'un dels negocis més emblemàtics de l'Albi, el restaurant Ca La Margarida, el dijous dia 31 tancarà les seves portes temporalment després de disset anys en funcionament. Per acomiadar-se d'amics i clients, els dos propietaris, el matrimoni format pel Joan i la Margarida, van celebrar el passat dissabte una festa oberta a tothom que va aplegar més d'un centenar de veïns del municipi. Els assistents van poder degustar un generós aperitiu i un pastís de celebració mentre visionaven un vídeo amb imatges d'aquest gairebé quart de segle de vida del local.\nEl restaurant comptava amb una àmplia oferta. A més de menú diari i una carta on els plats estrella eren els caragols i la carn a la brasa, Ca La Margarida oferia la possibilitat de celebrar banquets de casament, comunions i batejos. El tancament del local, l'únic restaurant del poble, deixa els veïns de l'Albi gairebé orfes en servei d'hoteleria, ja que ara només queda en actiu el bar del Casal.\nEls seus propietaris van manifestar a garrigues.territoris.cat, que l'activitat es suspèn temporalment, ja que esta previst que uns nous propietaris es facin càrrec del establiment en un termini que encara no han pogut concretar, però tenen la voluntat de que la marca del restaurant continuï estant present en el municipi.\nPer l'alcalde Víctor Guiu, el tancament és "una llàstima, tant pel servei que donava al municipi com per la quantitat de gent que deixa sense feina". El negoci donava feina tres persones més els dos propietaris, cosa que segons Guiu, "és important ja que són cinc llocs de treball en un poble amb 850 habitants".\nContes per llepar-se els dits, a la biblioteca Marquès d'Olivart


Gabriel Rufián, diputat al congrés espanyol i número 2 d’ERC a les eleccions del 28-A, adverteix que si el PSC guanya a Catalunya també ho farà Ciutadans. Rufián ha advertit que hi ha dos fronts ‘nocius’, però matisa que el de la dreta espanyola –PP, Vox i Cs– és fictici perquè, en la seva opinió, no suma, mentre que el front preocupant que suposa un perill real és el de PSOE i Cs. Rufián situa ERC com una formació decisiva per impedir-ho. Ho ha afirmat en un acte de precampanya d’ERC a Vilanova i la Geltrú. Les seves primeres paraules s’han dirigit a Vox, amb motiu de la manifestació a Barcelona convocada per la formació d’ultradreta. ‘Com ja us van dir els nostres avis fa vuitanta anys, ens tindreu enfront, feixistes!’.\nSegons Rufián, s’acosta el cicle electoral ‘més important de la història recent’. ‘Ens enfrontem als mateixos que fa vuitanta anys ens van robar els drets i un país’, ha dit. ‘I convé ser més que un partit’, ha afegit. Rufián ha advertit que vénen ‘temps obscurs’ en què ‘dir la veritat’ i plantar cara es pagarà car, però que la formació ho seguirà fent, ‘tingui el cost que tingui’. ‘Cal ser dic de contenció, muralles i fronts contra el feixisme que campa al seu aire, no sols pels carrers de Barcelona -en referència a Vox– sinó també en platós de televisió’, ha etzibat Rufián.\nRufián també ha carregat contra el ministre Josep Borrell, el qual ha descrit com un ‘hooligan de Societat Civil Catalana que s’aixeca davant de periodistes incòmodes’. Rufián ha anat desgranant el que considera tot un seguit de fets ‘terriblement anòmals’ que es donen a l’estat espanyol, sobretot en relació al judici contra el procés i les altes instàncies judicials.\nFinalment, s’ha referit a les dues cares que pot oferir el PSOE en relació al 28-A: dialogant, però que, segons ell, només es donarà si el partit es troba ‘dèbil’, o aliat de la dreta, que es donarà si està ‘fort’. L’acte s’ha iniciat amb la lectura d’una carta d’Oriol Junqueras, en la qual ha demanat a la formació ‘cohesió com a grup humà i intel·ligència política’.\nLes bases d’ERC avalen la llista de Maragall, que tanquen Bosch i Capella\nA banda d’aquest acte, ERC també ha celebrat avui el congrés regional a Barcelona, on ha aprovat amb el 91% dels vots la candidatura que lidera Ernest Maragall a l’Ajuntament de la ciutat, que tanca l’anterior candidat a la batllia dels republicans, Alfred Bosch, i la consellera de Justícia, Esther Capella.\nDarrere de Maragall, se situa a la llista Elisenda Alamany, ex-portaveu de Catalunya en Comú Podem al Parlament, seguida de l’economista Miquel Puig, Montse Benedí, Jordi Corona, Eva Baró, Gemma Sendra, Max Zañartu, Maria Buhigas i Jordi Castellana.\nEn la presentació de tots els candidats de la seva llista, Maragall ha destacat que a les eleccions municipals del 26 de maig l’elecció serà ‘entre el que representa el govern d’Ada Colau i l’ambició republicana’ d’ERC.\n‘Nosaltres no només treballarem per a uns quants, per ‘als nostres’. Els nostres són tots’, ha remarcat Maragall, segons un comunicat d’ERC.


Pessics: Lectures d'estiu. Método Rápido de superación personal\nLectures d'estiu. Método Rápido de superación personal\nMétodo ràpido de superación personal de David Valois, es el llibre que he llegit aquest cap de setmana...sobre la taula en tinc dos més que els estic llegint a la vegada.\nL'he llegit en versió kindle d'Amazon i és del 2014.\nQuè us en puc dir? que és un llibre semblant als de Robin Sharma, però com a més esquemàtic. La sensació és que llegeixes un método molt pautat i que quan tanques el llibre ja pots començar amb ell...amb en Sharma quan tanco el llibre voldria trucar-lo i preguntar-li un munt de coses.\nJo de David Valois ja he llegit 17 maneras (que nunca te dijeron) para conseguir autodisciplina, El método rápido para eliminar tus malos hábitos i 21 reglas para convertirme en el mejor estratega y planificador.\nSempre em quedo amb la sensació que és un resum més pautat del que explica Sharma en els seus llibres.\nDe totes maneres, si us agrada aquest tipus de lectures us les recomano, ja que reincidir en allò que volem millorar i enfocar-ho des de diferents punts de vista sempre ens ajuda a entendre millor el que volem fer.\nCrec que és un llibre que compleix el que el títol diu, et dóna unes pautes que si les vas fent i fas els exercicis milloraràs, et superaràs... Tot és començar, oi?


El racisme, des del punt de vista de les persones nouvingudes | Xarxa Òmnia\nInici > Notícies > El racisme, des del punt de vista de les persones nouvingudes\nNo totes les persones nouvingudes son iguals. El vídeo 'Racisme' creat per La Directa i Agència Talaia parteix d'aquesta idea per a acabar explicant el racisme estructural que pateix la societat catalana. A través del format entrevista, 'Racisme' destaca el testimoni de persones nouvingudes com el Mustafa, l'Aziz o la Yamna, el quals sentencien que no només pateixen racisme al territori, sinó també classisme, masclisme i altres problemàtiques.\nLes persones entrevistades expliquen a la cinta les dificultats que pateixen les persones migrades, com la falta d'oportunitats, i mostren algunes proves i evidències del racisme que es pateix a dia d'avui a establiments i botigues. Podeu consultar el vídeo 'Racisme' clicant en aquest enllaç.\nEl vídeo destaca la xacra que viu la societat catalana amb la discriminació a les persones migrades.


Crema de cànem + DMSO 125 ml - Aloha Natur\n102-001. Crema de cànem + DMSO 125 ml\nCrema de cànem + DMSO 125 ml\nCànem, sativa (menys del 0.5% de THC), oli d’oliva, cera d’abelles, essències naturals i DMSO.\nÚs tòpic per a lleuger massatge extern.\nCalmant, circulatòria, desinflamant.\nEn casos de dolor e inflamació.\n4 unitats 19 €\n8 unitats 18 €\nCREMA DE CÀNEM AMB DMSO\nLa crema de cànem s'obté amb l'extracció de l'oli de cànem amb menys del 0.5% de THC i es barreja amb oli d'oliva, cera d'abelles, essències naturals i en el nostre cas DMSO.\nTé gran poder curatiu en casos d'artrosi, dolors articulars i afeccions cutànies com la epidermòlisi bullosa, la dermatitis i la psoriasi. Conté a més propietats hidratants, reafirmant i regeneradora.\nSegons un estudi de la Universitat de Bonn, Alemanya, una solució tòpica amb un component del cànnabis, redueix les reaccions al·lèrgiques de la pell ja s'aconsegueix amb ell la regulació de processos inflamatoris.\nL'oli de cànem és el més ric en àcids grassos essencials amb percentatges superiors al de sèsam i fins i tot superior al germen de blat.\nDMSO travessa fàcilment la pell i les membranes mucoses. És per això que és un molt bon coadjuvant i company de la crema de cànem i el fa idoni per als tractaments contra el dolor.


L'Ajuntament d'Olivella renova el conveni de col·laboració amb el Consell Comarcal per la prestació dels serveis socials d’atenció primària i altres programes\nEl Consell Comarcal del Garraf i l’Ajuntament d’Olivella han renovat els convenis de col·laboració per a la prestació dels serveis socials bàsics i altres programes relatius al benestar social i les polítiques d’igualtat, segons el contracte programa del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya.\nL’alcaldessa d’Olivella valora molt positivament el treball conjunt i la coordinació territorial que aporta el Consell Comarcal del Garraf, sobretot en municipis petits amb els recursos limitats que si no fos per aquests convenis no podrien donar tots els serveis que la ciutadania necessita. Així mateix, el regidor de Serveis Socials, Josep Maria Bayarri ha agraït l’ampliació dels equips de serveis socials “perquè anirà en benefici de la població” i ha ressaltat “el paper del dinamitzador de joventut que a través del Punt Jove disposa d’un espai per escoltar les inquietuds dels joves” i la coordinació entre les àrees d’ocupació i serveis socials “per detectar situacions delicades i trobar-ne solucions”.\nAmb aquest conveni el Consell Comarcal del Garraf aporta en el cas de l’Equip Bàsic d’Atenció Primària, una treballadora social, una educadora social, una persona per fer tasques administratives dos dies per setmana i un coordinador/a d’Equips d’atenció primària. Així mateix, el Consell Comarcal aporta la part proporcional de les treballadores socials pels casos vinculats a la Llei de la Dependència i la part proporcional de la coordinació del servei.\nPer la prestació del servei SAD Social, el Consell Comarcal del Garraf aportarà una Treballadora Familiar amb una dedicació de 10 hores setmanals i pel SAD Dependència dues treballadores encarregades d’elaborar i fer el seguiment dels Programes Individuals d’Atenció (PIA) de les persones incloses en la Llei de Dependència.\nPel projecte XAM (Xarxa d’Acompanyament al Municipi, que té per objectiu donar suport al procés d’aprenentatge dels infants i adolescents i afavorir la seva connexió i identificació en el territori, hi ha un professional que coordina tan aquest projecte i durant el 2018 hi haurà dos grups de XAM al municipi, tal i com va demanar l’Ajuntament.\nAixí mateix, el Consell Comarcal del Garraf aporta un recurs d’urgència per a dones que es troben en situació de violència i per als seus fills i filles en el moment que ho requereixin (l’estada en aquest servei aniria a càrrec de l’ajuntament) i la psicòloga del SIAD es desplaçarà cada 15 dies a Olivella. També aporta el servei d’assessorament per a persones nouvingudes i servei de traducció i interpretació de diferents llengües. En aquest sentit, cal destacar que durant el 2017 a Olivella es van atendre 45 dones amb un total de 170 visites (1 de primera acollida, 143 d’assessorament psicològic i 26 d'assessorament jurídic).\nD’altra banda, al SIAD també es treballa amb grups de teràpia per tractar conjuntament temes i situacions comuns entre les dones, des d’una perspectiva de gènere. En aquest sentit, a Olivella es va crear el grup “Som dones, ens cuidem”, que va comptar amb la participació de 7 dones en situació de sobrecàrrega emocional. A través d’aquest grup es va oferir a les dones un espai de comunicació positiva per aprendre a viure i conviure amb les experiències de cadascuna.\nDe la mateixa manera, aquest any es crearà la comissió d’igualtat a Olivella, amb la participació de representants dels mossos, agents locals, serveis socials, treballadores socials, metges i el SIAD.\nD’altra banda, està prevista la continuació de les mesures extraordinàries davant de situacions de necessitat, com les ajudes d’urgència social (habitatge, alimentació, salut, etc) i els ajuts per a persones en situació de pobresa energètica. El Departament també ha obert dues línies noves de col·laboració en matèria de plans i mesures d’igualtat per a persones LGBTI, així com plans i mesures d’igualtat en el treball.\nEl pressupost total per al prestació dels serveis socials a Olivella és de 651.796,61 euros, dels quals el Consell Comarcal del Garraf aporta 553.009,36 euros, a través del contracte programa amb la Generalitat de Catalunya i Olivella 98.787,25 euros.


FC Barcelona Lassa – CP Voltregà: Victòria treballada per accedir a semifinals (6-3)\nEls de Ricard Muñoz s’imposen al conjunt osonenc gràcies a les dianes de Gual, Bargalló, Pascual, Pablo Álvarez i Lucas Ordóñez (2) i es classifiquen per a la següent ronda de la Copa\nEl Barça Lassa viatjava a Alcobendas amb l’objectiu de passar a semifinals de la Copa del Rei. I ho ha aconseguit. Un conjunt blaugrana força efectiu ha aconseguit superar el Voltregà, que arribava amb ganes de tornar a derrotar els culers. Els de Ricard Muñoz han aconseguit classificar-se amb un resultat ampli (6-3) i jugaran aquest dissabte a les 17 hores contra el Liceo les semifinals de la Copa.\nDoblet dels de Sant Sadurní\nEl partit ha començat amb molt de ritme per part dels blaugranes, que han sortit a totes. Els de Ricard Muñoz s'han avançat ràpidament amb un gol matiner de Marc Gual al minut 3. El de Sant Sadurní continua marcant les diferències temporada rere temporada i ha aconseguit sorprendre el porter osonenc, Càndid Ballart, amb un xut de cullera que ha inaugurat el marcador del pavelló Amaya Valdemoro. El Barça Lassa dominava el joc i, al minut 10, gràcies a un contraatac i una definició suau de Pau Bargalló, el Barça aconseguia el seu segon gol. Es tractava de la primera diana per al de Sant Sadurní a la Copa amb la samarreta blaugrana.\nEl Voltregà, però, no s’ha rendit i ha tornat a entrar en el partit a l’últim minut de joc del primer temps. El Barça acumulava deu faltes i els osonencs ho han aprofitat amb un gol de falta directa d’Ignacio Alabart, jugador cedit pel Barça. Una acció suau i una rematada de ben a prop retallava distàncies a un minut del descans.\nBon inici a la represa per sentenciar\nEn començar la segona part, als tres minuts, una bola creuada de Matías Pascual superava Càndid Ballart. Era el 18è gol de la temporada del jugador argentí amb la samarreta blaugrana. El porter osonenc ha destacat per aturar diverses vegades accions de Bargalló, Gual i Pablo Álvarez, però l’argentí feia estona que buscava el gol i l'ha aconseguit al minut 34 amb una acció hàbil a la frontal de l'àrea que Ballart no ha pogut aturar. A l’equador de la segona meitat, el Barça acumulava 15 faltes i el Voltregà ha tornat a disposar d’una falta directa. Alabart tornava a ser el responsable d’executar-la, però Egurrola ha evitat el 4-2. A vuit minuts per al final, Lucas Ordoñez ha estat l’encarregat de fer el seu primer gol gràcies, també, a una falta directa.\nAl minut 44 Alabart ha superat Egurrola per situar el 5-2 al marcador. Però tres minuts més tard un altre gol de Lucas Ordoñez sentenciava la classificació del Barça per a les semifinals de la Copa. Després de les lesions, Lucas Ordóñez s’encarregava del sisè del Barça des del punt de penal. Amb el partit a la recta final, els de Francesc Linares han fet el tercer i definitiu gol. Xavi Crespo, només treure des del centre de la pista, ha tancat el 6-3 que permetrà al Barça buscar una plaça a la final. Serà contra el Liceo, aquest dissabte a les 17 hores.


Holiday home Eresfjord Øverås II Øverås Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Øverås, Øverås, Noruega, 6470 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Eresfjord Øverås II\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Øverås, Holiday home Eresfjord Øverås II és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Eresfjord Øverås II també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Øverås. L'hotel ofereix aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de pesca. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Øverås, el Holiday home Eresfjord Øverås II és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


L’independentisme agraeix a Guardiola el seu suport als polítics presos | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl vídeo inclou els testimonis de les parelles de Cuixart i Sànchez, la filla de Forn i la cosina de Junqueras\nBarcelona 19 MAR 2018 - 12:31\tCET\nVídeo de l'ANC.\nUn vídeo, promogut per les associacions independentistes ANC i Òmnium, agraeix a l'entrenador de futbol Josep Guardiola el seu suport als polítics presos per lluir el llaç groc. Guardiola va ser sancionat per la Federació Anglesa de Futbol amb una multa de 22.500 euros per lluir símbols polítics en els partits oficials amb el club anglès. En el vídeo apareixen l'esposa de Jordi Sànchez, Susanna Parreda, i Jordi Cuixart, Txell Bonet, la filla de Quim Forn, Elisabert Forn, i la cosina d'Oriol Junqueras, Mònica Vies. Tots estan a la presó preventiva. "Porten més de 145 dies presos", recorda Guardiola al vídeo.\nGuardiola desafia la federació anglesa i es posa el llaç groc a la final de la Copa de la Lliga\nL'entrenador ha portat el desafiament a les autoritats fins a les últimes conseqüències, ja que fins i tot després que la Federació anglesa li obrís expedient va decidir portar el símbol a tots els partits, també en els de Champions League. Amb el llaç groc pretén posar en l'escena esportiva el conflicte polític de Catalunya, ja que amb aquest símbol reivindica la posada en llibertat dels líders independentistes empresonats després de l'1 d'octubre. “El llaç groc el portaré sempre. El puc tenir amb mi a la butxaca dels pantalons o dins de la jaqueta, no només a la solapa. La FA pensa diferent de la UEFA; ells et deixen portar-lo, sempre que sigui amb respecte”, va dir Guardiola a la roda de premsa posterior a la conquesta de la Carabao Cup. En el partit contra l'Stoke es va comprovar que ha complert el seu anunci.\nGuardiola manté el llaç groc després de la multa de 22.500 euros\nGuardiola, multat amb 22.500 euros per dur el llaç groc


Les concentracions a Reus i TGN per la Diada de l'11-S 2020 en imatges | Àngel\nLa manifestació independentista ha canviat d'ubicació a causa de l'emergència sanitària i ha transformat el seu format\nRedacció divendres, 11 de setembre 2020 - 21:31h\nL'Esquerra Independentista del Camp de Tarragona ha mantingut la seva cita reivindicativa la tarda de l'Onze de Setembre. La pandèmia de coronavirus ha provocat que l'habitual manifestació unitària a Reus hagi quedat convertida en un acte polític més semblant a un míting, amb el públic assegut mantenint la distància de seguretat, amb la mascareta posada i havent-se posat gel desinfectant abans d'entrar.\nA l'escenari de la plaça d'Anton Borrell, al Parc de Sant Jordi, hi han pujat representants d'Alerta Solidària, Arran, el sindicat COS i les CUP del Parlament de Catalunya, l'Ajuntament de Tarragona i el de Reus. El portaveu parlamentari, Carles Riera, ha fet incís en la necessitat de mantenir el pols de reivindicació de drets socials i nacionals.\nL'Esquerra Independentista fa una crida a reforçar la mobilització\nHa apuntat que cal actuar de manera unilateral per després aconseguir la implantació i legitimació internacional de la independència de Catalunya. Una línia d'actuació per a la qual, apunta, cal seguir treballant; «organitzem-nos per eixamplar la revolta», ha sentenciat.\nConsidera que l'Esquerra Independentista és el paper que vol jugar, i que ha de servir per aglutinar «la unitat amb tots aquells amb qui puguem sumar esforços». Laia Estrada, regidora de la CUP a l'Ajuntament de Tarragona, ha destacat especialment dos conflictes i polèmiques recents: el projecte de Hard Rock, conegut com a BCN World, i l'inici del curs escolar.\nHa etzibat al Govern català que «mentre ens han fet creure que ampliarien la plantilla de professores per rebaixar els ràtios, han destinat milions d'euros al Barcelona World». Amb al·lusions directes a l'executiu del president Torra també ha tancat l'acte Edgar Fernández, regidor de la CUP de Reus.\nHa començat el seu parlament destacant les identificacions i detencions dutes a terme pels Mossos d'Esquadra durant les mobilitzacions de la jornada d'avui. Una d'aquestes a un noi que havia penjat una pancarta, justament el mateix, ha recordat Fernández, per al qual Torra pot ser inhabilitat.\nEn clau més històrica ha sentenciat «que no ens esperin a fer ofrenes a Rafel Casanova, que va acabar aplicant la llei del Borbó, nosaltres som hereus del Carrasclet, que va organitzar la resistència». Tornant a l'actualitat, ha insistit en criticar que, des de la Generalitat, «el govern s'ha dedicat a reprimir independentistes».\nHa apel·lat directament a ERC, a qui ha retret que «és molt fàcil denunciar les clavegueres de l'Estat, però també se us necessita perquè la Generalitat no es personi a les causes contra independentistes». Finalment, i abans que el Cant dels Segadors donés per acabat l'acte, Fernández ha tancat la seva intervenció amb una referència castellera que volia servir d'impuls per, com s'ha mantingut al llarg de l'acte, mantenir la mobilització social: «Si els de baix es mouen, els de dalt, cauen».\nmanifestació Diada 11-S


Realització de calendaris d'aniversaris: instruccions i idees - Roba de nadó de ganxetLlegir Més\nPrincipal Roba de nadó de ganxetRealització de calendaris d'aniversaris: instruccions i idees\nGuirlanda de magdalenes per a nens\nRoda anual amb fotos\nQuadre de calendari d’aniversaris per a l’escriptori\nEls calendaris d’aniversaris són una idea fantàstica per no oblidar mai els grans dies dels éssers estimats. Aquesta memòria útil no ha de costar gaire i és també una bonica decoració. Tres tutorials de bricolatge mostren models per als més petits de la llar d'infants i l'escola primària, així com per a estudiants i adults més grans.\nLa guirlanda de motley de delicioses tartaletes de magdalena amb aparença és una excel·lent decoració per a la llar d'infants o l'aula de l'escola primària. Per descomptat, també es veu guapa a les quatre parets domèstiques. A més, aquest apetitós calendari d’aniversaris es pot fer amb tanta facilitat que els més petits es divertiran per ajudar amb diligència. Dotze llaminadures de colors s’alineen i anuncien a la seva petita bossa el mes respectiu, mentre que les espelmes assegudes al damunt porten els noms dels nens d’aniversari.\nTemps requerit: aproximadament una hora\nCostos del material: menys de 5 euros\nTauler de fang o de paper similar en diferents colors *\nTisores o talladores\nopcional: purpurina per decorar\nPlomes fàcils de llegir i resistents per l’etiquetatge\nConsell per escollir paper i color *\nDecideix per si mateix com ha de ser el teu cupcakes. En qualsevol cas, necessiteu dotze peces, una per a cada mes. El fons (o la bossa que l’envolta) podria tenir sempre el mateix color, com ara un marró natural. La suculenta part superior podria arribar a ser diferent, coincidint amb els tons de la temporada respectiva. Els degradats blau i gris fresc són adequats per a l’hivern, mentre que la taronja, el vermell i el groc càlids harmonitzen de manera natural amb la temporada càlida. Alternativament, les magdalenes fantàstiques també es veuen excel·lents. Per a aquesta variant, combines dos colors diferents per a una magdalena, com ara un sòl rosat amb capítols de color rosa clar.\nA més, feu un o dos fulls de paper groc per a les flames, així com un to diferent dels colors de magdalena seleccionats per a les espelmes. Aquí es recomana un matís brillant, de manera que es pot llegir bé la informació introduïda al calendari d’aniversaris finalitzat.\n1. Imprimeixi la nostra plantilla artesana al començament. Al damunt hi ha dues mides per a les tasses de magdalena. Retalleu la variant desitjada amb unes tisores.\nFeu clic aquí: per descarregar la plantilla de manualitats\nConsell: a la llar d'infants o a l'escola primària, el format és el més gran possible, simplement a causa de les instal·lacions més grans. Especialment els principiants de lectura i escriptura també es beneficien de les lletres més llegibles.\n2. A continuació, transfereix els contorns del motlle petit, així com la tapa, 12 vegades cadascun al paper d'argila o mostra.\nConsell: guardeu les safates trapezoïdals juntes per desar paper.\n3. Talleu el fons de magdalena i el gelat.\n4. Mateix procediment amb les espelmes. Necessiteu tantes espelmes com vulgueu marcar els fills d’aniversari.\n5. A continuació, enganxeu cada capó a cada pis fregant-lo amb cola a la zona inferior i soltejant-lo lleugerament a terra. Les flames estan enganxades a la part superior de les espelmes.\n6. A continuació, etiqueta cada pollet amb el mes corresponent. Es pot introduir a mà al llarg de la línia de fons o escriure a través del terra.\nConsell: per als nens petits de la llar d'infants o de l'escola primària, podeu en lloc treballar amb els números mensuals o bé pensar símbols adequats.\n7. Ara s’enganxa una pinça de fusta a la part posterior de cada magdalena. Amb això, podeu aferrar fàcilment la magdalena a un fil.\n8. A continuació, escriviu cada nom de l’espelma, aniversari i possiblement l’edat. Exemple: Si Lena el 8 de setembre, la magdalena de setembre obté una espelma amb la inscripció: 8. Lena\n9. Ara enganxeu les espelmes còmodament a la tapa de magdalena. Això funciona tant amb cola com amb Tesafilm. D’aquesta manera, cada cop es poden afegir més aniversaris al calendari d’aniversaris!\nSuggeriment: si el calendari continua sent flexible, podeu fer els cupcakes amb una pinça de fusta petita. Així es pot canviar l’espelma.\n10. Ara les magdalenes s’agafen en l’ordenament correcte d’una corda. Fet és el calendari d’aniversaris!\nEl calendari d’aniversaris en forma de roda anual és una bella decoració de la paret que, a més, pot interpretar de manera intuïtiva fins i tot amb experiència de lectura baixa, que és especialment útil per als més petits de la llar d’infants o de l’escola primària.\nTemps requerit: una hora\ntauler blanc robust, format A3 (base)\ncartró de colors o paper sòlid de paper amb el color desitjat (fletxa)\nEdding i almenys 12 crayones fortes\nun clip de patró\n1. Primer, imprimiu la nostra plantilla artesanal. Decidiu una de les tres peces de pastís i la fletxa que coincideix. Retalleu aquests dos elements amb unes tisores.\n2. Ara agafeu les peces com a plantilla per a les 12 peces de la roda de l'any. Dibuixa els contorns amb llapis sobre cartró de colors o paper de patró 12 vegades. Utilitzem dos papers diferents, que després es canvien.\nConsell: dibuixa el contorn a la part posterior del paper. Per exemple, no veureu cap línia de llapis a la part davantera més endavant.\n3. També traqueu els contorns de la fletxa al quadre desitjat.\n4. Retalleu els trossos de coca i la fletxa nets amb les tisores.\n5. Agafeu el cartró. Això ha de ser prou gran com per cobrir completament la roda d’aniversari. Col·loqueu els trossos de coca sobre el cartró per comprovar que tot el cercle quedi dins del cartró.\n6. A continuació, cola el primer tros sobre el cartró amb cinta adhesiva a doble cara. Repetiu això amb les altres 11 peces fins que es tanqui el cercle.\n7. A continuació, tallar el cercle net amb les tisores; ara es poden reparar els espits que es puguin haver creat durant la pega.\n8. Ara etiqueteu cada tros de pastís amb un mes, a partir del mes de gener. Podeu utilitzar plomes de colors, un fineliner noble o fins i tot un llapis blanc, segons el disseny.\n9. Ara utilitzeu la punta d'una tisora o un clau per picar un forat al centre de la roda. Repetiu aquest procés al final de la fletxa.\n10. A continuació, enganxeu la fletxa a la roda mitjançant una pinça de mostra.\n11. Ara és hora d’enganxar les fotos dels nens d’aniversari al calendari del vostre aniversari. Sobre la imatge, escriviu el número del dia gran o el deixeu fàcilment.\nLa roda d'aniversari ja està a punt i es pot penjar o simplement col·locar sobre la taula. A principis de mes, el punter només cal girar una mica més. Les fotos revelen qui té un aniversari al costat.\nNo oblideu mai escriure una targeta d’aniversari als vostres éssers estimats. Aquest calendari d’aniversaris ràpid i fàcil de dissenyar en forma de caixa pràctica manté tot el control perquè la targeta de felicitació arribi garantida a temps. Darrere els corredors mensuals us informaran sobre els propers aniversaris i les corresponents adreces postals. La característica especial: recopileu boniques cartes cada mes per tenir tot el possible. Mentre que amb les instruccions 1 i 2 els amics artesans més aviat menors en l'edat de la llar d'infants o l'escola primària estaven enfocats, la caixa de bricolatge ofereix un calendari d'aniversaris fantàstic per a estudiants i adults més grans.\nTemps requerit: uns 30 minuts\nCostos del material: segons la caixa entre 5 i 15 euros\nuna bonica caixa d’almenys 16 cm d’amplada (millor una mica més perquè les targetes de felicitació encara més grans trobin espai)\ncartró de colors de 12 colors\n12 targetes índexs\nBolígrafs per etiquetar\n1. Talla 12 cartes de 12 × 15 cm de la caixa de cartró: un color cadascuna durant un mes.\n2. Per tornar a enganxar cadascuna de les cartes, dividiu la vora superior en tres zones iguals de 5 cm. A sota, a una distància d'1 cm, traça un paral·lel a la vora superior.\n3. Per a quatre mapes, talleu les dues zones de la dreta a la línia d'1 cm. Això crea un genet d’1x5cm a l’extrem esquerre.\n4. Quatre cartes més haurien d’aconseguir que el pilot estigui al mig. Així, talleu la zona esquerra i la dreta.\n5. Finalment, traieu les zones de l’esquerra i del centre per proporcionar les quatre últimes cartes amb un genet a l’extrem dret.\nConsell: D’aquesta manera, les pestanyes es mantenen prou grans per poder anunciar bé els noms del mes.\n6. Si voleu, podeu arrodonir amb tisores els dos racons superiors de cada motor, segons el vostre gust.\n7. Escriviu ara els noms del mes a les pestanyes. Assegureu-vos que sempre s’alternen un esquerra, un mig i finalment un pilot de la dreta per tal que la divisió tingui sentit a la casella.\nExemple: gener a l’esquerra, febrer a la meitat, març a la dreta i abril a l’esquerra de nou.\n8. Si teniu un laminador, es recomana per raons òptiques i de durabilitat laminar cadascuna d’aquestes targetes amb la menor pel·lícula possible.\nImportant: qui decideix plastificar, ha de mesurar bé si les llengüetes fins i tot amb uns quants mil·límetres s’ajusten més fàcilment a la caixa. En cas contrari, talleu de nou les cartes per avançat per aquest valor.\n9. Ara les targetes de ciclistes ja es poden moure al calendari d’aniversaris o a la seva caixa.\n10. Si ja teniu en stock algunes targetes de felicitació, podeu organitzar-les segons les estacions de l'any i també donar-les al mes respectiu.\nConsell: alternativa, organitzeu les targetes de felicitació segons les persones que s’adapten millor i, a continuació, inseriu el departament respectiu.\n11. Per descomptat, encara s’ha de preparar almenys una pestanya per a cada mes. Si hi ha més fills d’aniversari, afegiu més cartes per continuar etiquetant només la part frontal. Així doncs, queda més clar.\n12. El traç de la targeta índex es pot fer de la següent manera:\nPer sobre del títol del mes de nou com a titular en un bell color per evitar confusions en eliminar-lo.\nA continuació, completa el dia i el nom del fill d’aniversari per ordre cronològic. Al darrere hi ha el lloc de naixement, així com l'adreça de correu.\n13. Assigneu aquestes targetes als vostres mesos a la casella del calendari d’aniversaris i ja heu acabat.\nAltura de l'escala / dimensions de l'escala segons DIN 18065\nReconèixer les espècies de fusta: visió general de 33 espècies de fusta tova i fusta\nInvitacions de la festa d’aniversari de Tinker - 7 idees\ncontingut Bricolatge: marcs decoratius fets per tu mateix Mini marc d’origami Marc d'imatge per configurar Feu marcs de fotografia fora de cartró Ja sigui captura de vacances, retrat de família o fotos de persones estimades: les vostres millors imatges es volen escenificar perfectament. Podeu crear el marc adequat per a vosaltres: en tres variants, us mostrem com elaborar un elegant quadre de paper format de paper o cartró de forma ràpida i senzilla, amb res més que les vostres pròpies mans i algunes eines. Bricol\nCosir la bossa cosmètica: instruccions de bricolatge i patrons de costura\nLes marietes pica amb els nens - instruccions amb la plantilla\nMassa salada amb o sense cocció: aquesta és la millor manera de tenir èxit\nArbre de llimona: s’han d’evitar les instruccions i errors de cura\nCostura d'un punt - Guia de bricolatge per a joguines de bebè significatives\nConversió de watt: bombeta - llum d’estalvi d’energia - LED\nCopyright Roba de nadó de ganxet: Realització de calendaris d'aniversaris: instruccions i idees - Roba de nadó de ganxetLlegir Més


cap de bec: de juny 2012\nMelindros i fartons\nUs heu fixat mai que els melindros i els fartons tenen molts punts en comú? Són fets amb massa de farina, són dolços, estan ensucrats, són allargats, habitualment es mengen sucant-los en algun líquid (xocolata, llet, orxata...), tenen una mida similar... Diria que els fartons són propis del País Valencià, mentre que els melindros del Principat, però ara tampoc no m'atreviria a posar-hi la mà al foc (ja se sap que, en cultura tradicional, les afirmacions categòriques duren menys que un mosquit al terrari de les granotes).\nEn tot cas, l'altre dia hi pensava, i vaig començar a donar-hi voltes. Perquè, realment, es tracta de dos productes alimentaris diferents, o bé són dues maneres diferents de preparar el mateix producte? És a dir, seria correcte dir que al País Valencià els melindros els fan més cilíndrics, mentre que a Catalunya els fartons els fem més aviat plans? O que els fartons catalans són de pa de pessic, mentre que els melindros valencians són així com acroissantats?\nClar, potser melindro i fartó són, senzillament, sinònims, variants dialectals, que defineixen un mateix objecte que té, a l'hora, variants geogràfiques (unes variants que, casualment, coincideixen en llengua i geografia). La resposta seria més senzilla si, per exemple, a Berga tradicionalment els melindros els fessin “a la valenciana”, i a Ontinyent els fartons fossin “a la catalana”: això ens permetria identificar millor les dues coses. Però, clar, no em sona que això sigui així, de manera que aquesta opció, de moment, la descartaríem...\nEi, no us penséssiu que aquest dubte és irrellevant, no pas! Si fossin la mateixa cosa, aleshores els catalans de parla oriental hauríem de referir-nos al producte valencià com a “melindro”. O és que quan aneu a Lleida parleu de trumfes, a Alcoi de creïlles, i al Maresme de patates, eh, llestos?\nPerquè, convindrem que aquestes sí que són la mateixa cosa, no? O... Perquè, els fesolets de Santa Pau, són mongetes, o no?\nTotal, que no ho tinc resolt. Per això encara no m'he posat a pensar sobre si la gralla i la dolçaina són o no el mateix instrument.\nPublicat per JPuigMartin a 21:00 Cap comentari:


adesiara (notes vitals, culturals i literàries): Sico Fons\nAhir va tindre lloc a Tavernes de la Valldigna la presentació d’Humors agres, el recull de contes amb què Sico Fons va ser guardonat amb la darrera edició del premi Soler i Estruch de narrativa curta. Només n’he llegit uns quants, de contes, però, de moment, em fa molt bona impressió. Vull destacar també que la persona que hi ha al darrere d’aquest treball em sembla molt honesta i planera, senzilla i generosa. Tenia curiositat per conèixer Sico Fons. Un escriptor prolífic no gaire conegut, però persistent en la seua feina. Un d’aquells escriptors que van a la seua, sense necessitat de fer-li la cort a ningú. Sense necessitat de pidolar. Un escriptor que treballa, és a dir, que simplement escriu i que, després, si té sort, publica els seus papers. Un escriptor que es guanya la vida d'una altra manera, és a dir, que no se la guanya amb les lletres (com la majoria). Sico Fons ha fet de tot. Ha estat muntador de mobles, collidor de taronja, apicultor, etc. M’ha agradat conèixer Sico Fons. Ara llegirem el seu recull. Si voleu fer-ne un tast, ací hi ha un conte seu: http://www.bullent.net/1Primera/Primera.html?page=http://www.bullent.net/3Coleccions/llficha.php?llisbn=8499040853, i dalt teniu una petita entrevista. La presentació va córrer a càrrec de Rosa Magraner, professora de l'IES Jaume II de Tavernes. També hi va assistir l'editora del Bullent, Núria Sendra, i l'alcalde de la localitat, Jordi Juan. La vetlada va ser amenitzada amb el quartet de saxofons So de Sax.\nPublicat per adesiara (Juli Capilla) a 0:28\nAnònim 15 de febrer de 2012, a les 10:07\nJo també me l'he llegit i trobe que hauria de madurar una miqueta més. Els seus contes són plens de tòpics i n'hi ha de ben previsibles. D'altra banda sospite que el text final no es va revisar ni corregir perquè d'errades, en va ple, sobretot pel que fa a l'enutjosa qüestió dels pronoms febles. Paciència, el temps ho dirà. Un abraçada Juli, estigues bonet. Jes


4 premis per a la Butaca Teatre – Ràdio Pego\n4 premis per a la Butaca Teatre\nEn la XII edició del Concurs de Teatre Salvador Soler i Soler d’Oliva els pegolins de la Butaca Teatre han obtingut el Premi a la Millor obra, “El senyor Josep falta a la dona i la dona del senyor Josep falta a l’home”, al Millor director, Cèsar Monzonís, al Milllor Actor Principal, Josep Vidal i al Millor actor de repartiment, Tomàs Llopis. La Butaca Teatre de Pego es pot dir que ha rebut un regal previ al Nadal per l’esforç realitzat enguany. Abans d’acabar el 2007 aquest jove grup de teatre que va néixer a l’ombra de l’Escola Municipal de Teatre de Pego, creada ja fa tres anys per la regidoria d’Educació que aleshores ostentava Àngel Sendra, es consolida a cada obra i potser, tots els actors i actrius que composen La Butaca Teatre recordaran el vodevil “El senyor Josep falta a la dona i la dona del senyor Josep falta a l’home”, de Santiago Rusinyol, com un abans i un després per a la companyia. Amb ell han aconseguit el reconeixement públic, fet visible en les sales plenes cada vegada que han representat l’obra i en els 4 guardons arreplegats el divendres passat a Oliva.\n11 obres es van presentar a la XII edició del Concurs de Teatre Salvador Soler i Soler d’Oliva, organitzat per l’Ajuntament d’Oliva i la Junta Local Fallera. La Butaca Teatre va posar damunt l’escenari el seu treball interpretatiu a la ciutat veïna de la Safor el 28 d’octubre. El divendres passat el jurat va donar el seu veredicte i dels 6 guardons als que es podia optar l’obra dels pegolins i atzubians, va aconseguir 4 premis. Millor obra “El senyor Josep falta a la dona i la dona del senyor Josep falta a l’home”; Millor direcció, Cèsar Monzonís, Millor actor principal, Josep Vidal i Millor actor de repartiment, Tomàs Llopis.\n“Una injecció boníssima”, afirmava Xaro Cardona, membre de La Butaca Teatre, perquè -recorda l’actriu- és un treball dur amb moltes hores d’assaig, sobretot abans de cada actuació, i una constant de dissabtes de vesprada. Aquest premi és, per tant, “una gran recompensa” per a tot el grup i per al públic incondicional que està en cada representació. A eixe públic fidel dóna les gràcies Xaro en nom de La Butaca Teatre. Des de Ràdio Pego una felicitació al treball ben fet.\n← La Fotja Banyuda s’assenta a la Marjal de Pego-Oliva\nTota la informació al voltant de la lliga de futbol sala →


Es tracta d’un acte que pretén donar un impuls compartit per una Àrea Vallès entre ajuntaments, institucions públiques i entitats socials (sindicats, patronals, associacions, cooperatives, clústers, etc.) per fer un pas endavant presentant plegats una proposta de Manifest. L’acte del dia 4 pretén ser un punt d’inflexió a nivell públic de tot el treball i diagnosi que durant anys des d’entitats com Fem Vallès, que agrupa 19 institucions i entitats, ha estat posant damunt la taula a diferents administracions i que ara, des de l’Ajuntament de Sabadell, s’entoma per situar conjuntament el debat polític a les agendes públiques.\nÉs per aquest motiu, que l’alcalde de Sabadell, Maties Serracant, va fer arribar la proposta d’aquest manifest a les 62 alcaldies del Vallès. Un document treballat i consensuat amb Fem Vallès, per assentar les bases i impulsar l’Àrea Vallès. Es tracta d’una crida\nper tal que entre totes i tots, institucions polítiques i entitats civils, encarem plegats aquest repte estratègic pel Vallès, posant a l’agenda política el debat metropolità i el compromís per una Àrea Vallès,\nCal una aposta conjunta des dels municipis per fer un pas endavant en l’ordenació i organització administrativa, per a la vertebració i la cohesió territorial, amb l'objectiu ineludible d'esdevenir una centralitat reconeguda i amb competències pròpies en el si del territori català,\nha afegit Serracant qui a més, considera, que “l’actual estructura territorial no és en absolut adequada per a la potent realitat regional que representa el Vallès dins de Catalunya” i, és per això que fa un pas endavant i aposta perquè “el Vallès ha de ser reconegut com una realitat metropolitana, de la mateixa manera que en el seu dia es va fer amb l’Àrea Metropolitana de Barcelona”.\nDes del manifest es vol impulsar la institucionalització de l’Àrea Vallès amb la voluntat de millorar l’eficiència i l’eficàcia de les administracions que actuen en el territori, per garantir la capacitat de gestió dels serveis públics, com ara l’aigua i els residus, així com generar espais metropolitans per a la competitivitat i la innovació i de suport al teixit productiu, la xarxa universitària i de recerca, l’organització de la mobilitat, les infraestructures o d’aspectes tan importants com les polítiques ambientals i la gestió dels espais agroforestals al Vallès.\nEl Vallès, com a principal concentració industrial de Catalunya\nEl Vallès s’ha consolidat com la primera concentració industrial de Catalunya i el gran motor productiu del País. Amb més d’1,3milions de persones i 62 municipis, aquest territori concentra el 15,13% del total del centres de treball de tot Catalunya i el 16,85% de la població activa.\nA més, es tracta d’un dels àmbits d’ocupació i coneixement més importants de Catalunya, ja que, per exemple, integra el 33% de l’activitat industrial de nivell tecnològic alt mitjà-alt de tot Catalunya. Amb una de les poblacions més joves de Catalunya, amb el 84% de la població per sota dels 64 anys, a més d’un volum de 40.000 estudiants universitaris.\nAquestes dades contrasten clarament amb la manca d’infraestructures del sistema de mobilitat i on, per exemple les tres capitals administratives no es troben encara avui dia connectades a nivell ferroviari de forma directa. Alhora tampoc es disposa d’una institució que vetlli per l’accessibilitat i el dret a la mobilitat universal de milers de treballadors i treballadores que es desplacen a diari cap als polígons d’activitat econòmica, la inexistent connexió directe amb l’aeroport malgrat ser, en bona mesura, una qüestió de gestió de servei, o el desgovern evident de les zones tarifàries en conjunt al Vallès amb la consegüent exclusió social per qüestió de preus i rendes.\nAquestes són només algunes de les situacions inconcebibles en un espai geogràfic de les característiques del Vallès,\nha dit en aquest sentit Serracant, qui ha afegit que\nper jugar el rol potencial que el Vallès pot aportar al país no n’hi ha prou d’haver deixat de ser el pati del darrere de Barcelona, sinó que ens cal transformar la nostra relació amb la capital. Ja no hi ha motiu per al plany ni per a l’excusa davant l’històric centralisme desmesurat que ha exercit la capital catalana.\nDavant d’aquesta realitat territorial i de la necessitat de prestar uns serveis públics de qualitat, en el marc de les reflexions sobre la configuració d’una administració propera i capaç d’incrementar l’eficiència i l’optimització dels recursos, és que es vol manifestar la necessitat d’impulsar aquest debat sobre el reconeixement metropolità al Vallès.\nTags: ajuntament, Àrea Vallès, manifest


Les importacions de joieria es disparen (+71%) i permeten que a l'agost la importació en general hagi pujat un 4,7% - Poble Andorrà\nLes importacions de joieria es disparen (+71%) i permeten que a l’agost la importació en general hagi pujat un 4,7%\nLa importació d'energia amb una pujada del 48,3% també ha estat molt imprtant i destaca la variació negativa dels grups industrial, amb un 18% i begudes i tabac, amb un 8,6%\nAparador d'una joieria.\nLes importacions durant el mes d’agost han sumat un valor de 102,58 milions d’euros, el que suposa un increment del 4,7% respecte a l’agost de l’any anterior. Tenen una variació percentual positiva i variació absoluta més destacada els grups energia amb un 48,3% i joieria, amb un 71,1%. Per contra destaca la variació negativa dels grups industrial, amb un 18% i begudes i tabac, amb un 8,6%.\nDurant els primers vuit mesos de l’any, el total d’importacions és de 773,15 milions d’euros, amb una variació percentual negativa del 13,2% respecte al mateix període de l’any anterior. Tenen valors positius destacats transport (48,3%), joieria (104%) i construcció (49,2%). En canvi, les partides que destaquen amb valors negatius són diversos (79,3%) i alimentació (7,5%). Sense tenir en compte la importació excepcional de la partida diversos i concretament del”capítol d’objectes d’art, de col·lecció o d’antiguitat per al juny de l’any passat, la variació passa a ser de l’11,9% per aquests primers vuit mesos de l’any.\nPel que fa a l’acumulat dels darrers dotze mesos, les importacions han tingut un valor de 1.191,56 milions d’euros, el que suposa un descens del 13,6% respecte a l’acumulat dels darrers dotze mesos del període anterior, en què les importacions en valor van ser de 1.379,70 milions d’euros. Sense el capítol energia, les importacions disminueixen un 13,7% en comparació a l’any anterior. Destaquen amb una variació percentual positiva i major variació absoluta les partides transport (31%), joieria (46,8%) i construcció (26,9%). Per contra, les partides amb una variació percentual negativa i variació absoluta més destacada són diversos (66,6%), alimentació (10,8%), farmàcia-perfumeria (11%), begudes i tabac (11,7%) i energia (12%). Degut a la importació excepcional de la partida diversos i concretament d’objectes d’art, de col·lecció o d’antiguitat al juny de l’any passat, la importació de la partida esmentada presenta una disminució destacada. Sense tenir en compte aquesta importació per al juny de l’any passat, la variació és de l’1% per l’acumulat d’aquests darrers dotze mesos respecte l’acumulat del període anterior.\nD’altra banda, les exportacions durant el mes d’agost han sumat 6,93 milions d’euros, amb una variació percentual negativa del 16,3% respecte al període anterior. La partida exportada que destaca amb una variació percentual positiva i una major variació absoluta és electrònica, amb un 53,3%. Tenen una variació percentual negativa més destacada les partides transport (51,6%) i industrial (45,3%).\nEn els primers vuit mesos de l’any, el total d’exportacions és de 92,86 milions d’euros, amb un increment del 41,6% respecte al mateix període de l’any anterior. Destaquen amb valors positius les partides de transport (131%), electrònica (25,7%), vestit i calçat (34,6%) i joieria (77%). En canvi, la partida amb una variació absoluta negativa més destacada és begudes i tabac ( un descens del 74,7%).\nPel que fa a l’acumulat dels darrers dotze mesos, les exportacions tenen un valor de 170,77 milions d’euros, amb una variació percentual positiva del 60% respecte a l’acumulat dels darrers dotze mesos de l’any anterior. Les partides amb una variació positiva i major variació absoluta són diversos amb un 250,8%, transport amb un 109,8%, electrònica amb un 24,3% i vestit i calçat amb un 30,9%. Per contra, les partides amb una variació absoluta negativa més destacada són industrial amb un 7,8% i begudes i tabac amb un 62,6%.\nLa importació de carburants durant el mes d’agost ha estat de 13,10 milions de litres, fet que suposa una variació percentual negativa del 3% respecte al mes d’agost de l’any anterior. De gener a agost la importació dels carburants ha estat de 92,87 milions de litres, donant un increment del 0,8% en contraposició al mateix període de l’any 2020.\nDurant els darrers dotze mesos, la importació de carburants ha estat de 141,29 milions de litres, el que suposa una variació negativa del 8,8% respecte als 154,93 milions de litres importats durant el mateix període anterior.\nLa venda de camions i camionetes s'ha duplicat a l'agost tot i que les matriculacions en general cauen un 5%


Taller d'Història de Gràcia Centre d'Estudis: de juny 2012\ndel Taller d'Història de Gràcia Centre d'Estudis\nDimecres 4 de juliol de 2012 a les 21,00 h.\nReserves als telèfons 932 196 134 o- 647 843 084\nPreu 8 euros - Socis del Taller, gratuït\nPublicat per Taller d'Història de Gràcia a 1:05 1 comentari:\nAquest llibre recull la història familiar dels Yzaguirre a través de catorze generacions des dels seus orígens a Zumarraga, Guipúscoa, fins als nostres dies. La branca catalana comença en la segona meitat del segle XIX quan els germans Yzaguirre arriben a Barcelona i a Reus. Eren homes de negocis vinculats a la Compañía Trasatlántica, la consignatària de vaixells Ripol y Cía, la companyia minera Olalde y Cia i a institucions com la Cambra de Comerç o Foment del Treball. Un dels germans s’instal·la a Reus on va fundar el famós vermut Yzaguirre. La història d’aquesta nissaga familiar permet conèixer la Barcelona d’una època on els negocis i la vida social reflectien una manera de fer.\nL’autora escriu: “A través de la història dels nostres avantpassats podem comprendre millor les nostres arrels i trobar uns trets comuns que ens identifiquen al llarg del temps. Coneixent la història ens coneixem a nosaltres mateixos”.\nDijous, 5 de juliol de 2012, A les 20 hores\nPublicat per Taller d'Història de Gràcia a 0:56 1 comentari:\nPublicat per Taller d'Història de Gràcia a 1:00 Cap comentari:\nEs busquen fotografies antigues de Gràcia\nSi tens fotos antigues pots col·laborar en el llibre L’Abans de Gràcia.\nBusquem fotografies entre els anys 1870 i 1976.\nFotografies de la vida quotidiana de Gràcia de: entitats, carrers, places, transports, festes, escoles, religió, botigues, fàbriques, serveis, etc. També poden ser fotografies familiars que per diferents raons ofereixin una visió de Gràcia.\nAquest es un llibre que està impulsant el Taller d’Història de Gràcia Centre d’Estudis.\nSi tens fotos contacta amb nosaltres als telèfons: 93 219 61 34 o 647 843 084 o al correu tallerhistoriagracia@gmail.com\nTertúlia: Història de la família de Yzaguirre 1523...


RAÓ EN LA DIVERSITAT: BENIDORM: UNA REFLEXIÓ POLÍTICA\nBENIDORM: UNA REFLEXIÓ POLÍTICA\nAssistim, altra vegada, a un acte institucional de dessacralització del vot ciutadà “ornamentat” amb al•lusions a la democràcia i al respecte.\nLes mocions de censura podran formar part del mecanisme democràtic (encara que el verdader mecanisme democràtic és aquell que s’exerceix cada quatre anys), però aquelles que es porten a terme mercè subjectes trànsfugues que “no representen cap porció de ciutadania”, són un insult a la democràcia sempre, encara que ho avale el reglament (aprovat pel parlament) que empara tal naturalesa de procedir.\n¿Per quina raó aquest mencionat reglament consent a un “traïdor” la conservació de la seua acta de regidor donant peu a proposicions que comporten un canvi radical de govern contrari a l’esperit democràtic plasmat en la voluntat política de la seua ciutadania? ¿Per què les imputacions que es donen el algunes mocions no gaudeixen d’un judici ràpid en nom del vot sagrat de la ciutadania? Resta en joc la credibilitat democràtica d’un país! ¿Què fem si aquestes imputacions obeeixen als interessos d’algun empresari? ¿No s’atemptaria contra el bé comú?\nPerò la irreflexió causa molt perjudici. Tot ciutadà o ciutadana de Benidorm que va confiar i va donar el seu vot socialista simbolitzat en els seus edils, ara ha de plantejar-se si estos, els seus presumptes representants, actuant amb deslleialtat davant principis democràtics, hagen pogut vilipendiar amb la seua conscient suspensió de militància, més de 125 anys d’ideals, d’actituds, de maneres de vorer, entendre i exercir la política, hagen pogut macular la història del socialisme, les seues lluites i patiments, els seus èxits i les seues victòries, la seua dignitat i els seus dignataris:\n”Per molt que valguen les idees, no podran prosperar en el grau que deuen si els seus sostenidors, i principalment els que ocupen les primeres files, no són íntegres, seriosos i morals. No sols fan adeptes els partits amb les seues doctrines, sinó amb els bons exemples i la recta conducta dels seus homes i dones”. ¿Quin gènere de conducta ha portat a aquestos regidors abandonar d’aquesta manera el Partit Socialista? Si Pablo Iglesias alçara el cap!\nEl més trist és que haja segut un trànsfuga l’esperó del perjuri socialista, i més encara, hagen acudit a aplaudir les seues misèries els uns i els altres doncs és miserable elogiar tal irreverència. Vaja exemple!\nFicar (de boca) la ciutat a sobre les ideologies (socialista), o siga, considerar que la ciutadania transcendeix tot ideal polític per justificar la “conquesta” del poder, sols te sentit pels seus conqueridors o salvadors de pàtria que vindrien a dir: “Primer és la ciutat que la nostra ideologia”.\nPerò el polític depèn de l’àmbit del que és públic i no al revés, no hi pot haver ciutadà sense ideals ni ideals sense ciutadà, no hi pot haver societat sense política ni política sense societat, d’ací que l’ésser humà, com ja deia Aristòtil i S. Tomàs, siga un “animal polític”.\nSovint, el polític oblida que ell també és ciutadà i és ciutat, que ha de governar i sentir-se governat precisament sota la condició ètica que representa la seua fulla de ruta o programa electoral amb la qual combrega i li autoritza la ciutadania. Presentar-se a unes eleccions per dirigir la “res” pública implica dirigir-la be.\nÉs necessari tornar-se a replantejar què és la política i què significa ser polític, és urgent restaurar la seua noció original. És imperiosa la necessitat de dignificar allò desacreditat.\nManuel Chaves, President del partit socialista i de la Comissió del Pacte Antitransfuguisme, ho te clar: no està d’acord que l’agrupació del PSPV de Benidorm avale la candidatura D’Agustín Navarro pels pròxims comicis de 2011.\nDénia, La Vila, Calp, Benidorm, L’Aguart, Benigembla, S. Fulgencio, … maleïda set d’interessos aliens a l’exercici democràtic! Però, ¿qui ofereix el got assaciador?


Prop de 200 persones protesten en contra de l’ampliació de la Marina del Port d’Aro, que afecta tretze hectàrees de pineda\nPlatja d’Aro (ACN).- Prop de 200 persones han fet una cadena humana aquest dissabte a Port d’Aro a tocar de la desembocadura del Riudaura, a Platja d’Aro.\nEl motiu ha estat protestar contra el projecte d’ampliació de la Marina que preveu la construcció d’uns 400 habitatges en tretze hectàrees d’espai natural a la zona que queda a tocar de la desembocadura del Riudaura, la majoria d’elles una pineda que és “l’últim pulmó verd” que queda a la localitat arran de mar. En aquesta ubicació precisament hi ha projectada l’edificació de 400 habitatges i una zona navegable per a més de 200 barques.\nPer això, aquest dissabte al matí prop de 200 persones han fet una cadena humana al voltant d’aquest espai per reivindicar-lo com un “paratge que ha de ser de tots“. El president del Grup de Natura Sterna, Jaume Ramot, recorda que on actualment hi ha el Club Nàutic era abans un “aiguamoll de primer ordre“. “Ja vam perdre allò i no volem quedar-nos sense la pineda“, assenyala.\nA la protesta també hi ha participat l’Associació de Naturalistes de Girona i SOS Costa Brava que lluita per evitar que s’urbanitzin les diferents pinedes que queden a prop del mar. En aquest sentit, el president de la federació SOS Costa Brava, Sergi Nuss, demana a la Generalitat “més implicació” i que es tiri endavant el Conservatori del litoral per evitar que s’edifiqui en aquestes zones.\nNuss també ha recordat que aquesta pineda de Port d’Aro, a la qual s’hi preveu aixecar 400 habitatges, està en una zona inundable i, per tant, quan hi hagi fenòmens meteorològics importants com un temporal “provocarà més dany per a la societat“, si està edificat. En canvi, el president de SOS Costa Brava, remarca que actualment l’espai natural “és capaç d’assumir” aquest tipus d’inclemències. “Hem de protegir aquesta zona perquè en realitat és un benefici per a tothom. Són tretze hectàrees naturals“, recorda Nuss.\nTot i que esperen “que no s’hi acabi arribant” tant Nuss com Ramot han deixat clar que, si no prosperen les al·legacions que faran del projecte, acabaran anant als tribunals per evitar que s’edifiqui la pineda. Per això, demanen recursos a través de la venda de samarretes o donacions per poder fer front a possibles costes judicials.\nTot i això, cal tenir en compte que el projecte està en fase d’exposició pública, però Nuss s’ha queixat que encara no tenen tota la documentació necessària, per poder presentar els seus arguments en contra.\nL’Ajuntament no pot fer front a les indemnitzacions\nPer la seva banda, l’alcalde de Platja d’Aro, Maurici Jiménez, ha explicat que el projecte compleix amb el POUM, tot i que reconeix que hi haurà un impacte “innegable” si s’acaba edificant. Ara bé, Jiménez deixa clar que s’han de seguir uns protocols determinats per preservar l’espai.\nAmb tot, el batlle descarta la possibilitat d’impedir el projecte des del consistori perquè obligaria a indemnitzar els propietaris que “tenen uns drets“. En aquest sentit, remarca Jiménez, el consistori no pot fer front a les quantitats que s’haurien de pagar.\nArxivat com a: Baix Empordà, Medi ambient, Patrimoni, Societat Etiquetat com a: Castell-Platja d’Aro, ecologistes, espais naturals, façana litoral, manifestació, medi ambient, Natura Sterna, patrimoni, Port d'Aro, protesta, Ridaura, SOS Costa Brava, urbanització


AFA Escola La Closa i SES Morelló: d’abril 2011\nEl passat divendres, l'Àlex Miró, de l'Oficina de Relacions amb la Comunitat de la Comissaria dels Mossos d'Esquadra de Sort ens va explicar els temes que els propis Mossos exposen als alumnes de secundària. L'objectiu és prevenir actes, situacions i/o comportaments que més endavant poden esdevenir delictes.\nEns va explicar que estan centrant molts esforços en el tema de la violència masclista i estan informant a les edats de 3r i 4t d'ESO per a que -sobretot- les noies detectin problemes de violència de gènere i puguin aturar una relació pròpia o del cercle d'amistats que pugui ser perillosa.\nEns va iniciar la xerrada amb un esgarrifant vídeo.\nI va acabar-la amb temes d'internet, consells sobre ús de les noves tecnologies i xarxes socials i enquestes sobre els alumnes de la comarca.\nSobre aquest àmbit, ens va recordar el correu electrònic per a qualsevol incident a la xarxa:\nPublicat per AFA Escola La Closa i SES Morelló a 17:45 Cap comentari:\nEl proper divendres 15 d'abril a les 15:30h, a la sala d'audiovisuals de secundària de l'Escola d'Esterri d'Àneu, els Mossos d'Esquadra vindran a exposar-nos diferents temes relacionats amb els nostres fills:\nIntercanvi amb els pares de primària i secundària sobre les xerrades que fan els Mossos als nostres fills. Periòdicament els Mossos vénen a les escoles a informar als alumnes. Què els expliquen?\nFa 2 anys també van venir a l'escola a fer una interessant xerrada sobre la seguretat d'internet des de l'òptica policial. Enguany, aquest divendres ens plantejaran als pares què ens semblaria parlar sobre la violència de gènere.\nEns detallaran els continguts donats als alumnes.\nTambé ens exposaran interessants experiències a les classes.\nPublicat per AFA Escola La Closa i SES Morelló a 8:17 Cap comentari:


B&B Angel's Canosa Sannita Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"The owner was lovely and friendly. This place is excellent v..."\nVia Verso Tollo 72, Canosa Sannita, Canosa Sannita, Itàlia, 66010 - Veure al mapa\nMés informació sobre B&B Angel's\nDissenyat tant per oci com per negoci, B&B Angel's està situat idealment a Crecchio; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA B&B Angel's, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, servei de cangur, habitació familiar, servei de llançadora.\nL'ambient de B&B Angel's es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres), ventilador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a B&B Angel's.