Junts pel Sí xifra en una desena les estructures d'estat noves que cal preparar a partir del 27-S però sense aprovar-les\nJunts pel Sí xifra en una desena les estructures d’estat noves que cal preparar a partir del 27-S però sense aprovar-les\nBarcelona (ACN).- Junts pel Sí ha xifrat aquest dimecres en una desena les estructures d’estat noves que caldrà preparar a partir del 27-S per constituir un nou estat. Segons Carles Viver i Pi-Sunyer, ja hi ha molts organismes que existeixen i que només s’hauran de reforçar. En tot cas, ha apuntat que en els 18 mesos de la propera legislatura, segons el full de ruta de la seva candidatura, el Govern hauria d’anar preparant les noves estructures, però sense aprovar-les, evitant així les impugnacions. Això no vol dir, ha dit, que no es pugui anar avançant, per exemple en el reclutament de personal. En aquest sentit, ha apostat per oferir als funcionaris de l’Estat a Catalunya que passin a treballar per a la Generalitat.\nCarles Viver i Pi-Sunyer, Raül Romeva i Elisenda Paluzie han celebrat aquest dimecres una roda de premsa per explicar la part del programa electoral de Junts pel Sí referent a les estructures d’estat. El comissionat per a la Transició Nacional i membre de la candidatura ha explicat que “malgrat el que pugui semblar a primera vista, són relativament poques les estructures que caldrà crear de zero” en cas d’una Catalunya independent, tot i reconèixer que són molt importants, com l’Agència de Protecció Social, el Banc Central, l’Autoritat Catalana d’Inversions i de Mercats o el servei de Correus. El que caldria, ha continuat, seria reforçar organismes que ja existeixen, amb mitjans humans i econòmics.\nA més, ha assegurat que sobre la desena que s’hauria de crear de noves ja hi ha també molta feina feta. “El 28-S no ens asseurem amb un full en blanc”, ha dit. A partir de l’endemà de les eleccions, si el nou Govern vol tirar endavant un full de ruta cap a la independència, caldrà que continuï treballant en aquestes noves estructures, planificant-les, preparant-les, però sense arribar-les a aprovar, ja que encara continuaria vigent la legalitat espanyol i podrien ser impugnades.\nFins i tot, segons ell, es podrien tenir projectes de llei preparats i guardats o tramitant-se al Parlament, però sense arribar a la seva aprovació. Això no vol dir que no es pogués fer res, ha dit, i per exemple es podria començar a reclutar i formar el personal que hauria de gestionar aquestes estructures d’estat. En aquest sentit, ha apostat per fer una oferta als treballadors actuals de l’Estat a Catalunya perquè passessin a treballar per la Generalitat conservant els mateixos drets. L’Agència de Seguretat Social és l’estructura que necessitaria més personal i estimen que serien unes 3.000 persones. Tot això, ha matisat, en el cas d’un procés acordat amb l’estat espanyol.\nLes pensions com a dret en la llei de transitorietat\nJunts pel Sí divideix les estructures d’estat en tres grans blocs: les de l’estat del benestar, les econòmiques i les de governança. En el primer apartat caldria destacar l’Agència Catalana de Protecció Social o de la Seguretat Social, que pagaria les prestacions d’atur i les pensions. La candidatura ha tornat a insistir que el sistema de pensions estaria plenament garantit en una Catalunya independent, fins i tot “millor garantit”, segons ha dit la professora de Teoria Econòmica de la UE Elisenda Paluzie, que ha remarcat que la taxa d’atur es sistemàticament inferior a Catalunya i és precisament amb les cotitzacions que es paguen les pensions. De fet, Viver i Pi-Sunyer ha afegit que s’inclourà el dret a continuar percebent les prestacions socials en la llei de transitorietat que aprovarà el Parlament quan es declari la independència.\nEn matèria de sanitat o d’ensenyament, Viver i Pi-Sunyer ha assenyalat que només caldrà reforçar les direccions generals que se n’ocupen, ja que s’assumirien noves competències, com els medicaments, la sanitat exterior o la gestió de les beques.\nPel que fa a les estructures de governança, els tres grans reptes són l’àrea d’exteriors, el poder judicial i la defensa. En aquest punt, el cap de llista, Raül Romeva, ha defensat que la qüestió de l’exèrcit és un debat que s’haurà de plantejar quan es faci el procés constituent, on tothom pugui participar. Ha remarcat que l’actual model està en replantejament per part de tots els estats del món. “Hi ha exèrcits que són del segle XIX i que responen a reptes del segle XIX, i nosaltres volem fer un exèrcit del segle XXI”, ha opinat.\nEn l’àmbit de les estructures econòmiques, a més de l’assumpció de totes les infraestructures, la gran estructura és la hisenda pròpia, que s’està desenvolupant en col·laboració amb les diputacions. Paluzie ha apuntat que el més important serà tenir preparat el programari informàtic que permeti la recaptació. També ha destacat la creació del Banc Central i acabar amb la reconversió de l’ICF en Banc Públic.\nRaül Romeva ha garantit que en cas de victòria de Junts pel Sí, aquest procés es farà amb plenes garanties. “No només crec que és legítim i democràtic demanar fer el que volem fer, sinó que sabem com fer-ho, tenim la gent millor i més ben preparada per fer-ho i tenim molt clar com ho farem: amb garanties jurídiques, democràtiques, legals i sobretot amb responsabilitat política”, ha apuntat. Romeva ha assegurat que “la solvència, el rigor i la responsabilitat són marques de la casa i ho continuaran sent com ho han estat fins ara”.


Autoria: Ajuntament de Canet de Mar\nSigueu benvinguts tots i totes a Canet de Mar. Em complau poder saludar-vos des d'aquest aparador virtual que és internet. Les noves tecnologies són un immillorable trampolí per fer un salt a casa vostra i poder així acostar-vos l'Ajuntament i tot el que suposa la funció pública.\nEls càrrecs electes tenim molt clar que estem al vostre servei. Jo el primer. Per això, una de les nostres principals tasques a l'Ajuntament és la de fer nostra la vocació de servei que tenen totes les persones que treballen en aquesta casa.\nEl web municipal ha d'esdevenir un element clau per a la comunicació ciutadana, per a l'intercanvi d'informació entre ciutadans i administració. Us convido a ajudar-nos a millorar tot allò que creieu que pot fer-ho. Les vostres opinions són molt importants.\nPer això aquest web institucional s'adreça als de dins, és a dir, a la gent de Canet que ha de poder saber tot allò que li cal del seu poble a través d'internet. L'Ajuntament ha d'estar al vostre abast i hem d'aconseguir que això sigui cada dia i a totes hores. Tenir-vos informats és una obligació que a l'Ajuntament de Canet de Mar ens prenem molt seriosament.\nPerò aquest també ha de ser un web per als de fora; és a dir, per a tots els visitants que voleu saber quin és el nostre potencial turístic, econòmic, comercial, cultural i patrimonial. Canet és un poble molt ric. Ric en persones, en patrimoni modernista, en entitats i associacions, en espais de trobada ciutadana, en iniciatives i en emprenedoria. A més a més tenim la sort de gaudir d'un excel·lent clima pràcticament tot l'any. Tenim mar, natura, boscos i una extensa zona de platja. Veniu a visitar-nos. Segur que repetireu!\nTemes: Maresme, Biblioteca virtual, Canet de Mar, Canet de Mar. Biblioteca Pare Gual i Pujadas, general


← Recomanem del 3 al 9 de desembre de 2018: 3 articles, 2 vídeos, 1 àudio i 1 web\nAturem el país →\nEscollim els nostres representants\nSabut és que des de l’ANC s’està impulsant la celebració de les Primàries Catalunya que, a la nostra ciutat s’identifica com a Primàries Barcelona. Aquest procés electoral pretén garantir que les alcaldies dels municipis s’hi puguin adoptar compromisos vinculats amb la República catalana.\nFins el 15 de desembre, si encara no ho s’ha fet, es pot sol·licitar la inclusió al registre de votants. En el cas de demanar-ho el mateix dia 15, com que cal validar el registre, sols es podrà fer de manera presencial a l’AT. Recordem que cal fer aquest tràmit (registre i validació) perquè és l’únic requisit per poder participar. Si es necessita, es pot ampliar la informació fent un clic aquí.\nQuins candidats vull escollir?\n– Consulta el seu currículum dels candidats i escull aquells que consideris de major confiança i proximitat.\n– Telemàticament des de les 20 hores del divendres 14 de desembre, fins a les 16 hores del diumenge 16 de desembre.\n– Presencialment, a la seu de la nostra Territorial (Alcolea, 75) de 10 a 14 hores i de les 16 a les 20 hores del dissabte 15 de desembre. Relació de totes les seus electorals a Barcelona.\nLa segona volta de votació dels candidats està previst realitzar-la del dia 21 al 23 de desembre.


Innovació – Consorci AOC\nFent realitat avui l’Administració del demà\nLa innovació és una de les eines més potents que té l’Administració pública per adaptar-se al procés de canvi accelerat en què actualment està immersa la societat; una revolució digital que genera nous problemes, interessos i desafiaments.\nIncrementar la satisfacció i la confiança dels usuaris en l’AP, establir uns criteris comuns pel que fa a mètode, rigor, escalabilitat i estalvi públic.\nIncrementar la satisfacció i confiança dels usuaris en els serveis públics digitals\nCerquem noves idees, tecnologies i processos que permetin construir serveis públics digitals de qualitat, més eficients, eficaços i sostenibles, que donin resposta a les necessitats i expectatives de la ciutadania del s.XXI\nOferir solucions capdavanteres\nResolem problemes i desafiaments treballant de manera creativa i col·laborativa, utilitzant enfocaments out of the box i implicant els diferents actors de la societat (el món acadèmic, les empreses, els ciutadans,…)\nDefinir uns criteris i estàndards de transformació digital\nAjudem a les APC a millorar la seva capacitat d’innovació: fem formació, jornades, tallers i assessorament. Prototipem i testem les propostes d’innovació perquè puguin ser implementades minimitzant els riscos inherents a qualsevol procés de transformació.\nReptes i projectes\nRepensem els processos i serveis introduint nous conceptes i tecnologies, tot i fent-ho de manera responsable; no en va, la innovació és una activitat que sempre es planifica i es dirigeix a assolir fites concretes, a resoldre reptes.\nLa nostra recepta per innovar\nLa gestió de la innovació no s’ha de deixar mai a la improvització o a la casualitat. Per arribar a proposar solucions viables, susceptibles de traduïr-se en projectes reals, s’ha d’aplicar un mètode, una forma de fer.\nEl punt de partida és sempre definir amb claretat quin és el repte públic que es vol solucionar i assegurar-se que hi ha un necessitat o demanada real.\nSeguim la filosofia citizen centric o serveis centrats en el ciutadà. Per dissenyar serveis públics posant la ciutadania al centre realitzem un conjunt d’accions, com ara: impulsem processos de creativitat col·lectiva per resoldre reptes, demanem propostes de millora i fem enquestes de satisfacció als usuaris dels serveis.\nEvidència en les dades\nAprofitem el conjunt de dades de què disposem per detectar problemes, necessitats i avaluar el funcionament dels serveis públics digitals, a fi de poder detectar impactes no desitjats, incompliment d’expectatives i/o fer millores quan és necessari.\nRecolzats en la tecnologia\nCerquem tecnologies i eines digitals que permetin construir serveis públics de qualitat, més eficients, eficaços i sostenibles, que donin resposta a les necessitats i expectatives de la gent.\nAprenent les millors metodologies\nL’ús de metodologies com el Design thinking, Lean, Agile, Service design, l’enfocament sistèmic… per crear/repensar processos i serveis públics digitals capaços de tenir un impacte real a la societat.\nCatàleg de Recursos d’Innovació Pública\nEstem fent un recull de metodologies, tècniques i dinàmiques útils per innovar en serveis públics digitals, amb una premissa: que hagin estat provades i/o validades per administracions del món local.\nVes al projecte\nObservatori de les oportunitats de les tecnologies disruptives al món local\nCasos reals de com la intel·ligència artificial, el big data, la robòtica, el blockchain, la impressio 3D o altres tecnologies estan revolucionant, avui ja, les administracions locals.


[ACTUALITZACIÓ] “Vivim de l’agricultura i ens ho han pres tot. Ha quedat tot socarrat” ~ EbreDigital.cat\nL’incendi de la Ribera d’Ebre, el Segrià i les Garrigues no ha afectat nuclis habitats, però si diverses masies, finques i granges que, en alguns casos, han patit quantiosos danys pel pas de les flames.\nCoincidint amb l’estabilització de l’incendi, diversos veïns i propietaris de finques han pogut comprovar els efectes del foc per primer cop aquest dissabte al vespre. Un d’ells és en Cristian Filella, que viu a Flix i té finques a la Palma d’Ebre. Durant tres dies en Cristian diu que s’ha sentit impotent, mirant vídeos i imatges a casa, i plorant. “Nosaltres depenem de l’agricultura i ens ho han pres tot. No sé si s’arribarà a entendre el mal i la magnitud del foc, però aquí vivim d’això”, lamenta emocionat.\nEls serveis d’emergències han permès a alguns afectats accedir a l’interior del perímetre per comprovar els danys i donar menjar i beure als animals amb la condició que retornessin abans de la mitjanit.\nEn Cristian Filella és un dels que no ha deixa escapar l’oportunitat i ha pogut posar fi a tres dies d’angoixa i d’incertesa. Després d’accedir a la Palma d’Ebre des de Vinebre, aquest veí de Flix s’ha endut un cop dur quan ha comprovat els danys ocasionats per l’incendi. “Esperem alguna ajuda o alguna cosa, perquè se n’ha anat tot a la merda. Tinc la pell de gallina”, reconeix.\n“Que et treguin allò de què depens és molt fort i no sé si s’arribarà el mal que ha fet el foc. Imagina que ara tu et quedis sense res”, lamenta. En Cristian opina que serà molt difícil tornar a començar de zero allò que ha heretat dels pares i els avis. “Que en sec t’ho prenguin és molt lamentable”, insisteix.


Deconstrucció social: Economía en còlera – Vinaròs News\nDECONSTRUCCIÓ SOCIALPENSAMENTSVINARÒSVINARÒS MAIL 16 maig, 2021 Vinaròs News\nDeconstrucció social127 pensaments520 R.Puig4 VINARÒS6394\nRAMON PUIG Havíem deixat el còlera agonitzant per la calor estiuenca i el clero posant-se medalles amb un sense fi d’actes religiosos com a...\nHavíem deixat el còlera agonitzant per la calor estiuenca i el clero posant-se medalles amb un sense fi d’actes religiosos com a mesura de contrarestar l’acció de les autoritats municipals però, quan les aigües es calmaren, cada institució es reclogué en les tasques pròpies. La caixa municipal estava eixuta, els regidors havien dedicat les energies a l’epidèmia tot deixant enrere assumptes que demanaven solucions immediates. Qualsevol activitat municipal requeria ingressos i la necessitat de recaptar diners no permetia la tolerància contributiva tradicional però les forces vives es van posar en guàrdia.\nEn definitiva, la recaptació prevista en els pressupostos del 1885 fou la mateixa, si fa o no fa, que els anys anteriors amb un dèficit de 38.148,65 pessetes que s’hagué de carregar sobre la contribució rural i industrial. Uns pressupostos que malgrat la desolació causada pel còlera no, van destinar ni un cèntim al possibles rebrots de l’any següent.\nAleshores com ara, la distribució de la càrrega tributària no era igual per als de baix que als de dalt. Els majors propietaris decidien la quota a pagar per les classes populars i reservar-se per a ells una part testimonial. Si en l’actualitat molts treballadors paguen més impostos que els seus empresaris, en aquells anys hi havia industrials, propietaris i terratinents que pagaven una quota inferior a la d’un agutzil, carter o barber, fent bona la dita de qui més té menys paga.\nPer als ajuntaments de finals del XIX, Madrid era una institució molt allunyada de la perifèria que només se’n recordava dels pobles alhora de recaptar la tassa corresponent als pressupostos estatals quan “los municipios carecen en absoluto de recursos y de hacienda. El Estado lo ocupa todo, lo arrebata todo, los productos de la industria, del comercio, de la agricultura, los del trabajo manual”. Les burgesies locals eren causa directa de l’extorsió tributària a les famílies treballadores, coneixia els mecanismes del frau i, sota l’ombra protectora del poder, cometia abusos de tota mena. Els agents recaptadors no tenien cap possibilitat d’esbrinar els comptes de comerciants o industrials importants i quan sorgia un problema, com el del molí Carsi que “realiza operaciones por cuenta propia como es público y notorio”, l’arrendatari de consums es limitava a posar-ho en coneixement de l’alcalde per si creia convenient citar la Junta Administrativa i obligar “Carsi a cumplir con las obligaciones contributivas”.\nTenint en compte l’ocultació fiscal existent, la morositat contributiva i la tolerància municipal, els serveis del “pesador” eren cabdals per a la caixa municipal ja que aportava un percentatge diari de totes les transaccions fetes al terme i el càrrec era molt sol·licitat. Al maig, el secretari municipal exposà les condicions d’arrendament dels consums (IVA): avançar la liquidació del primer trimestre i l’últim dia de cada mes presentar la liquidació. El pregoner Pasqual Sacanelles feu pública la subhasta el dia 4 de maig amb 85.074 pessetes de sortida.\nA l’hora fixada, al saló de plens tothom era pendent dels gestos del pregoner, del moviment de les sagetes de rellotge del campanar i amb l’oïda pendent a la primera campanada de les dotze de migdia. Era com la cursa dels cent metres amb els licitadors a la línia de sortida esperant el senyal. El pregoner obria la plica uns minuts abans i els participants anaven cantant les ofertes a la puja fins que a la primera campanada es tancava la subhasta i s’atorgava a l’últim licitant. Gairebé alhora, en el precís moment de la primera campanada de les dotze, dos participants van alçar la ma alhora. Tot s’havia produït en qüestió de segons i calgué discutir si la campanada havia sonat abans o després de les contraofertes. Vistes les complicacions, la corporació decidí englobar la recaptació de consums i el càrrec de “pesador” amb la intenció de fer més atractiva la subhasta. Convocada de nou la plica es presentà un sol licitador i assumpte arreglat.\nAleshores, el consistori se centrà en el sector pesquer, a punt d’obrir-se la veda de l’arrossegament. Les intencions de l’ajuntament no es van fer públiques fins el mateix dia de l’oberta quan les primeres barques atracaren a la llotja. Mentre les dos primeres tripulacions estenien els coves a la llotja, els respectius patrons parlamentaren amb el pesador i en assabentar-se que els expropiarien una part de la venda per drets fiscals, reembarcaren el peix i es negaren a vendre, tot passant l’avís a la resta de barques que anaven atracant. Tot i que els pescadors es mantingueren en actitud passiva, l’alcalde ho interpretà com el preludi d’un motí contra els arbitris i s’adreçà al comandant de la guàrdia civil en demanda de col·laboració, “teniendo noticias mi autoridad de que tal vez, se trate del alterar el orden público, espero de V. se servirá disponer que toda la fuerza de su digno mando que tenga disponible, se persone a dicho muelle des de las tres de la tarde a la ocho de la noche, o sea durante la llegada y descarga de las parejas del bou”.\nAquell estiu de 1885 fou un infern: còlera, recaptació d’impostos, dèficit de recursos, manca de col·laboració de les forces vives i cap suport de les autoritats superiors. A primers d’agost, adduint reducció de despeses, la corporació notificà al capità de la guàrdia civil que “teniendo en consideración el estado precario del Municipio, la merma que sufren los ingresos municipales y el déficit creciente de la deuda municipal”, havia acordat cancel·lar el compromís de pagar el lloguer de la casa quarter. I just quan el clero i la corporació havien fet una treva, les hostilitats vingueren de la Diputació. El governador forçà la convocatòria d’un ple extraordinari presidit pel comissionat d’hisenda, Miquel Adell Vinaja, que desglossà la llista de deutes municipals i donà un terminí de tres mesos per satisfer-los. L’alcalde Dozal no pogué suportar la tensió, al·legà decaïment sobtat i deixà a mans del segon tinent, Aleix Querol Lázaro, la patata calenta de l’economia.


Ricky Rubio és rebut a Minneapolis com el ´salvador´ - Diari de Girona\nRicky Rubio és rebut a Minneapolis com el ´salvador´\nEl base català serà presentat aquest dimarts com a nou jugador dels Minnesota Timberwolves\n21.06.2011 | 11:52\nEP/BARCELONA Ricky Rubio ja està a Minneapolis, on aquesta passada matinada ha estat rebut per unes 200 persones que l'han aclamat com el salvador dels Minnesota Timberwolves, l'equip que va aconseguir els drets del base català en el draft del 2009, i que pretén crear un projecte al voltant del fins ara jugador del Regal Barça.\nRicard 'Ricky' Rubio serà presentat aquest dimarts com a nou jugador de l'equip de Minnesota. La franquícia nord-americana té moltes esperances dipositades en el base del Masnou, pel qual han pagat els 500.000 dòlars que tenen com a màxim per fitxar jugadors forans i del qual esperen que lideri un projecte, al costat del ala pivot Kevin Love, que tregui als T'Wolves del pou de l'NBA.\nRubio, que va anunciar divendres passat la seva marxa a Minnesota, és ja la nova estrella d'una franquícia els aficionats de la qual ja somien amb veure la màgia del català en directe. La il·lusió és mútua, ja que Ricky Rubio ha pagat de la seva butxaca més de mig milió d'euros per veure el seu somni complert.


Història del Som-hi «Positiva» (Eix convivència)\nEl professor Lucas demana als estudiants que, de manera anònima, escriguin preguntes o expliquin situacions relacionades amb la seva sexualitat. Entre totes les cartes que li lliuren, en tria una a l'atzar. L'escrit narra la història d'una companya de classe que té el VIH perquè la seva mare li va transmetre el virus durant la gestació, i que no sap si dir-ho o no obertament a la classe. A paritr d'aquest moment, la desconfiança s'apodera del grup.\n(S) Quina importància ha donat el grup, al tema del VIH? Per què fins llavors no havia estat un tema important en les seves vides?\n(S) Per què creieu que la companya amb VIH té el mateix dret que les altres persones a tenir una vida fascinant i plena de reptes?\n(C) Què en penseu, del fet que la noia hagi decidit mantenir l’anonimat? I què us sembla la resposta del grup davant la reacció de la seva companya?\n(C) Heu pensat que alguna persona del vostre entorn proper podria ser portadora del VIH? Què faríeu perquè això no afectés la vostra relació?\n(G) Què penseu que podria fer la classe, perquè la companya tingués prou confiança per explicar-ho? Considereu que l’estan tractant d’una manera injusta? Per què?\n(G) Creieu que davant d’aquesta situació nova, la classe no sap què fer? I vosaltres, què faríeu?\nHistòria del som-hi «L'invisible» (Eix convivència)\nLa Lida i en Darío no volen que el diumenge s'acabi perquè el dilluns tenen classe de biologia. Al professor li passa el mateix: l'avorreix fer una classe en què sembbla que tothom estigui endormiscat. Per cridar l'atenció del rpofessor, a classe s'inventen en Griffin, l'estudiant invisible. El professor està encantat de la vida perquè finalment té un «bon alumne». El més curiós del cas és que mai no ha tignut ocasió de veure'l.\n(S) Per què creieu que el professor s’avorreix a classe? I els alumnes? Què en penseu, de l’estratègia que s’empesquen la Lida i en Darío per no avorrir-se?\n(S) Què penseu que podríeu fer, vosaltres, per convertir en divertides les situacions avorrides en les quals us trobeu quotidianament?\n(C) Què ha passat? Per què penseu que entre alumnes i professor no se n’ha parlat abans? Què podrien haver fet, entre tots, per entendre’s abans? Quina part de la personalitat desconeguda del professor han descobert, els alumnes?\n(G) Penseu que a partir d’ara millorarà la situació que planteja la història? Per què sí, o per què no? I a vosaltres, què se us acudeix per millorar la situació?\nHistòria del Som-hi «Perill públic» (Eix convivència)\nS'organitzen en comandos, esperen que es faci de nit, es tapen la cara, esquiven la policia i tramen alguna cosa en un racó de la ciutat. Mentre l'Isa vigila, en Darío fa els forats i la Rosa hi disposita el que amaguen; en Beto s'encarrega de l'herba i l'aigua. Hi ha persones del veïnat que se'n malfien perquè els han vist passar. tenen por que es tracti d'un altre acte vandàlic protagonitzat per jovenalla. Una nit, decideixen seguir-los i descobreixen la «malifeta»: en un terreny abandonat on abans només es veien deixalles i rates, ara hi creix un jardí multicolor.\nAquí us podeu descarregar la transcripció del vídeo i les preguntes de debat\n(S) Quin objectiu diríeu que té, el pla ideat per la colla d’en Darío? Per què creieu que hi ha grups de persones que fan coses semblants?\n(C) Penseu que els pares i les mares dels protagonistes entenien la situació, al principi? En quines altres situacions creieu que les persones adultes tenen un concepte equivocat del jovent?\n(G) Per què penseu que actuen de nit? De què o de qui tenen por? Per què?\n(G) Per què creieu que els han tractat de manera injusta? Us ha passat mai que heu tractat injustament algú i després ha resultat que aquella persona, en el fons, tenia bones intencions?\nHistòria del Som-hi «Jo t'he vist» (Eix convivència)\nEl web www.joT'heVist.com s'anuncia pertot arreu. En Beto, l'Isa i la Rosa volen esbrinar de què es tracta i es reuneixen per fer-hi una ullada. Aleshores descobreixen que no és un web creat pels paparazzi per veure les estrelles en la intimitat, com havien pensat d'entrada, sinó un lloc amb moltes escenes d'accidents protagonitzats per persones al volant que tenen una distracció o que estan sota els efectes de les drogues o de l'agressivitat. Després de navegar-hi, s'adonen que és la campanya de llançament d'una nova autoescola.\n(S) Per què penseu que hi ha gent que penja fotos o imatges d’imprudències a les xarxes?\n(S) Per què us sembla que hi ha persones que cometen infraccions de trànsit amb les quals posen en risc la seva vida i la dels altres?\n(S) Per què creieu que s’han creat, les normes de trànsit? I per què penseu que és important seguir-les?\n(C) Com creieu que se sentirien, els protagonistes, si l’endemà veiessin els vídeos?\n(G) Què en penseu vosaltres, dels que pengen vídeos al web www.JoT’heVist.com? Com penseu que reaccionaríeu si algun amic o amiga fes una acció semblant a les que es veuen als vídeos?\nHistòria del Som-hi «Cor trencat» (Eix convivència)\nA l'agenda de la Patricia, les bessones hi descobreixen un cor dibuixat on hi ha el seu nom i el d'una altra noia. La «troballa» marca l'inici d'un seguit d'agressions relacionades amb el lesbianisme de la Patricia. Les bessones opinen que a l'institut només hi ha espai per a la gent normal com elles i no per a persones rares com la Patricia, que de tanta pressió està al límit de la desesperació. La Direcció de l'institut es reuneix amb les protagonistes de la història i amb les seves famílies. Durant la trobada, tots junts analitzen la situació i estudien diferents maneres de resoldre-la.\n(C) Per què creieu que hi ha persones per a les quals l’homosexualitat és un problema? En què afecta la nostra vida, el fet que altres persones tinguin una orientació sexual diferent a la nostra?\n(C) Com creieu que se senten, les persones homosexuals, bisexuals o transsexuals, quan són discriminades?\n(S) Si al vostre institut passés un cas com aquest, com actuaríeu? Per què creieu que les bessones actuen així? Totes dues pensen el mateix?\n(G) Com us sentiríeu, si un amic/amiga vostre assetgés un company o companya per la seva orientació sexual? Què faríeu? I vosaltres, si us trobéssiu en la mateixa situació que la Patricia, amb qui creieu que podríeu comptar?\nHistòria del Som-hi «Compta amb mi» (Eix convivència)\nEn Jorge Humberto és un noi colombià que guanya el concurs de contes organitzat a l'institut amb motiu del Dia del Llibre. Està molt content, perquè una part del premi consisteix a llegir-lo a l'aula magma. Quan falten poques hores perquè se celebri l'acte, s'assabenta que el seu conte el llegirà algú altre que parla «normal». A última hora, el grup de Som-hi fa un canvi de plans que sorprèn no només el professor sinó també en Jorge Humberto, que és aclamat per tot el públic.\n(S) Mes enllà del fet que en sigui l’autor, per què penseu que és important, per a en Jorge Humberto, llegir el que ha escrit? I vosaltres, quines coses interessants creieu quE podeu fer en el futur?\n(C) Per què diríeu que el professor no vol que llegeixi el seu conte?\n(C) La reacció de la Lida ha sorprès en Jorge Humberto. I a vosaltres, en quina situació us ha sorprès algú que coneixíeu bé?\n(G) Creieu que el professor ha tractat injustament en Jorge Humberto? En quina situació us ha passat res de semblant, a vosaltres?\nAbusos sexualsActivitat i descansAddiccionsAdvocació i defensaAfectivitat-sexualitatAfrontar els desafiamentsAgressions sexualsAlimentacióAprenentatge serveiAssertivitatAssetjamentAutoestima i control internBullyingCiberassetjamentCiberbullyingCol·laboració i treball en equipComunicació interpersonalConsum d'alcoholConvivènciaCreativitatDiscapacitatDiversitatDol i pèrduesDroguesEmpatiaEsquitxa emocions amb la BledaEstereotipsGelosiaGenerositatGènereHabilitats per a la vidaHigieneHistòriaInterculturalitatInvestiguem habilitats i ODS amb el Detectiu HopperLGTBILes parts del meu cos - P3LideratgeManeig de la tensió i l'estrèsManeig dels sentiments i les emocionsMites sexualitatMotivacióNegociació i rebuigOci nocturnOrientació sexualParticipacióPensament críticPlanificacióPrejudicisPresa de decisions i solució de problemesRespecte per un mateixSalutogènesiSeguretatSentit de coherènciaSolidaritatSuperar la tensióTabacTeatreValorsÚs de pantallesÚs dels medicamentsconvivencia


Llar d'infants pública la Ribeta\nL'entitat informa: A partir del dia 30 de Novembre Venda de punts de llibre Horari:de les 8 a les 17:30 a la llar d'infants organitza:Llar d'infants pública la Ribeta\nL'entitat informa: 10.00 - Esmorzar popular Sardines, pa, vi i aigua Venda de pastissos Lloc: Pl. Monges Organitza: Colla de Gegants i Grallers dAlforja (esmorzar) i Ass. de Dones (pastissos)\nL'entitat informa: Divendres dia 11 de desembre 17.00- Cinema amb la película "del Reves" LLoc: Casa de cultura Organtza:Programa diürn preventiu\nL'entitat informa: Diumenge 13 de desembre De 10 a 12:30 - Pujada al campanar amb esmorzar Organitza: Patxanguerus (pujada al campanar) i lAss. de Dones (lesmorzar)\nL'entitat informa: 12:30 - Cercavila amb Enxancarra Percussió dAlforja Recorregut: Pl. Monges, Av. Catalunya, Parc Amics\nL'entitat informa: 13.15 - Ball al carrer amb lEscola de Dansa dAlforja Lloc: Pavelló Municipal\nL'entitat informa: A partir de 13.30 - Vermut electrònic Lloc: Pavelló Municipal\nL'entitat informa: 14:30 - Dinar popular benèfic Menú: Entremès, fideuà, postres,pa, aigua i vi 16:00 - Actuació de lAlfredo i la Jennifer Panebianco 16:30 - Xerrada del doctor Jordi Salas Salvadó Catedràtic de la Universitat Rovira i Virgili i investigador especialitzat en el camp de la nutricio i la salut\nL'entitat informa: 17:00 - Actuació de Lluís Domènech Plana i Silvio Álvarez Actuació de flauta travessera i guitarra\nL'entitat informa: 17:45 - Bingo Popular Lloc: Pavelló Municipal Durant el Bingo - Actuació dels alumnes de mossèn Joan Actuació de corda 19:00 - Berenar per a tothom Xocolata cuita amb coca Xocolata a càrrec de la Fundació Casal dAvis dAlforja\nSala Rodona del Parc Amics d'Alfoja\nL'entitat informa: Dilluns dia 21 de desembre 15.15 - Concert de nadales A càrrec de tots els alumnes de lEscola Josep Fusté dAlforja\nParc de l'Aubareda\nL'entitat informa: Inflables,Batucada i jocs diversos. Paradetes solidàries de drapet, trenetes i esmorzar solidari. Sorteig de paneres. Arribada dels patge de Ses Magestats els Reis d'Orient.\nL'entitat informa: Com cada any, farem un berenar amb tots els nens de la Llar i les seves famílies i farem un sorteig dels productes que els establiments del poble hagin ofert solidàriament. L'import que treguem de la venta de butlletes pel sorteig i del berenar, seran donats íntegrament a la Marató.\nMercadet benèfic i concert\nL'entitat informa: Del 4 al 8 de desembre i per vuitè any, l'activitat de l'Associació, consisteix en demanar i recollir tot tipus d'objectes, on venem a preus simbòlics en el Mercadet Benèfic, destinant la recaptació, amb molta satisfacció, a la Fundació de la Marató de TV3.\nL'entitat informa: Concert Solidari que tindrà lloc el 21 de Novembre a les 20:00h.al Teatre del Casal Parroquial,Plaça de l'Esglèsia de St. Pere de Cambrils.Serà possible gracies a la SOLIDARITAT dels nostres grans amics, veïns i grans cantants: el cambrilenc Pau Piqué i Mario Olivo\nL'entitat informa: Tots els alumnes, un any més ens trobem tots junts, aquest cop per fer una llançada de serpentines i per visualitzar el mural que hauran fet tots els alumnes de l'escola amb les seves pròpies ditades. Deixant empremta\nL'entitat informa: Venda de dolços elaborats per les sòcies i amigues\nL'Escola Joan Ardèvol es mou per La Marató.\nL'entitat informa: Exposició de treballs manuals fets pels alumnes de tota l'escola. Aquests treballs s'intercanviaran per donatius que es faran arribar a La Marató. Els alumnes de 6è seran els encarregats d'atendre les paradetes. L'AMPA també hi participarà amb un berenar solidari.\nL'entitat informa: El dia de la Marató l'AMPA organitzarà la sisena bicicletada familiar, per a tots els alumnes i les famílies que vulguin col·laborar amb la Marató de TV3.\nL'entitat informa: L'equip de monitores de menjador collabora amb La Marató, organitzant un esmorzar solidari, coca i xocolata, que oferirà a l'alumnat que ho desitgi.\nL'entitat informa: Els alumnes de l'escola realitzaran activitats relacionades amb el lema "menja bé, mou-te, viu millor" per prendre consciència en fer una bona alimentació per tal de prevenir malalties relacionades amb la diabetis i l'obesitat.\nParròquia de Sant Pere (Cambrils-Port)\nL'entitat informa: Concert per la Marató de TV3, a càrrec de les següents formacions de l'Escola Municipal de Música de Cambrils: Conjunt Infantil i Juvenil de Guitarres, Cors: Kodaly, Vivace i Adagio, Grup de Violoncels, Orquestres: ORCA i Kadenza, Grups de Vent: Staccato i Crescendo.\nCambrils-Pitch & Putt Català amb La Marató de TV3\nL'entitat informa: Dinar i bingo\nA la Pista de Castellvell\nXerrada informativa diabetis i obesitat\nL'entitat informa: La Doctora del poble Margarida Borras ens posa el CD de la Marato i ens fa les explicacions de les malalties que ba dedicada la Marato\nSala d'espectacles de la Societat\nL'entitat informa: Espectacle solidari per a recollir diners per a la Marató de TV3.\nL'entitat informa: Actuació Coral Parroquial del Pla de Santa maria i de la Coral Arsis\nL'entitat informa: Festival de Gimnàstica rítmica i aerorítmic\nL'entitat informa: Tallers i activitats per a nens i nenes. Venda solidaria i rifa Actuació nens i nenes de la Llar d'infants "Sol i vent" Amb la participació de les entitats: Associació La Tribú, AMPA Escola Mestral, Alquila tu tiempo, Grup de dones Blanca d'Anjou i Associació de Comerç de l'Hospitalet de l'Infant\nL'entitat informa: El professorat del centre elaborarà pastissos per a posar a la venda durant l'hora d'esbarjo del dia 18 de desembre. També es posarà a la venda pastilles de sabó artesanal que han elaborat un grup d'alumnes de 2n d'ESO.\nClub Coworking, La Selva del Camp\nL'entitat informa: Mercat de nadal, cantada de nadales i tallers per a nens i nenes amb la marató (postals de nadal, robòtica,...) Matí d'11:00 a 14:00h Tarda de 17:00 a 21:00h\nAssociació Cultural Dones Borgenques\nEscola i AMPA Rocabruna de les Borges del Camp\nL'entitat informa: Cantada de Nadales a càrrec dels alumnes de l'escola Rocabruna de Les Borges del Camp.\nL'entitat informa: Organitzem un Bingo a favor de la Marató Maspujols es un dels municipis mes petits del Baix Camp amb uns 750 habitants i aquest acte te molta participació Aquest any tornarem a posar vidrioles per els comerços local 7 guardioles\nMiami platja amb la diabetis i l'obesitat\nL'entitat informa: Bicicletada Popular. Actuacions vàries d'associacions i particulars. Menjar Popular. Mercadet de segona mà. Bingos i sorteig de cistelles.\nSala del Cinema Nou\nL'entitat informa: La Coral ALBERICHOR, de l'escola pública Alberich i Cases de Reus ens oferirà un concert amb diverses cançons interpretades per nens i nenes. Aquesta Coral va participar en el programa OH Hapy Day.\nCinema infantil per La Marató\nL'entitat informa: Projecció d'una pel·lícula infantil al preu d'1. Recaptació íntegra per la Marató de TV3\nL'entitat informa: Presentació del lib-dup fet pels nens del Centre obert en col·laboració amb els avis del Centre de dia i venda dels DVDs del Lip-dup\nL'entitat informa: Bicicletada popular,organitzada per l'ampa i l'escola de ciclisme de Mont-roig.\nL'entitat informa: Festa de l'oli nou. Esmorzar 8:30 h.  10:00 h. Tirada\nL'entitat informa: Els alumnes preparen un esmorzar solidari, a la consergeria del institut podeu trobar els tiquets per gaudir del esmorzar.\nDesfilada moda. bingo i sorteg manta de patchwork\nL'entitat informa: Desfilada de moda per petits i grans, bingo solidari amb regals sorteig de una manta de patchwork Venda de entrades al mateix casal. Unió de Dones i la Calaixera de Mont-roig del Camp\nL'entitat informa: Un bingo solidari, en que els establiments i negocis de la vila de Prades, aporten lots per donar com a premi als participants, que compren els cartonets del bingo.\nJornades solidàries per La Marató de TV3\nL'entitat informa: El Club Esportiu Prades O2, L'Associació Excursionista Els Birmbins de Prades, SCP Prades Gym i L'Associació de Voluntaris de la Vila Vermella, hem col.laborat organitzat un seguit d'activitats, en un cartell conjunt de Jornades Solidàries.\nL'entitat informa: Club Esportiu Prades O2, Associació Excursionista Els Birmbins i Associació de Voluntaris de la Vila Vermella, hem organitzat una caminada solidària familiar per l'entorn de les muntanyes de Prades.\nSCP Prades Gym\nL'entitat informa: Des de les 16:00 fins les 21:00 del dia 6.12.2015, l'equip del SCP Prades Gym ha confeccionat un cartell d'activitats esportives: Ioga, Gent Gran, Hipopressius, Entrenament amb peses per a corredors, Gac, Spinning i Zumba.\nTarda festiva pro Marató TV3\nL'entitat informa: 17 h. Berenar popular A continuació, Venda de sabons artesans pro Marató\nV Trobada de tions d'arreu de Catalunya\nReus Escola La Vitxeta\nL'entitat informa: Els nens porten el seu tio a la trobada de tions, hi ha un tio vidriola, uns premis als millors tions (al més eixerit, reusenc, original, divertit...). Es fa cagar el tio... I enguany ens han acompanyat uns cantants molt ben afinats que ens han ofert unes corrandes i uns agarrotins molt divertits.\nCol·legi Sant Josep de Reus. C/ Raval Robuster, 30\nL'entitat informa: Som una escola amb 1.200 alumnes. Organitzem un Cros per tots els alumnes, amb premis i trofejos. L'index de participació és d'uns 600 nens. Aquest any farem controls de sucre a la sang a canvi d'una aportació de 1 eur. que es destinarà integrament a La Marató.\nBallades de la Cucafera petita de Reus\nPlaça del Prim (Reus)\nL'entitat informa: Ballades de la Cucafera petita de Reus. La bestia que forma part del seguici festiu infantil de la ciutat participarà a la Marató ballant algunes de les cançons de la Festa Major de Reus. A més es portaran a terme activitats per tota la familia\nIII Caminada al Pi del Burgar\nL'entitat informa: Caminada solidària Ampa-Escola Joan Rebull\nRestaurant " Baraca de Pinocho"\nL'entitat informa: Bingo solidari, per recaptar fons\nL'entitat informa: Cada any a l'Esplai Fem-nos Amics organitzem una pujada del pessebre a una de les ermites dels pobles del camp de Tarragona. Hi participen les famílies, els infants, joves i monitors. Durant l'estada a l'ermita realitzarem una dinàmica donant a conèixer la temàtica de la Marató d'aquest any.\nBotiga Llanes de Colors\nL'entitat informa: Sopar de Nadal on es recolliran fons mitjançant cistelles de Nadal solidaries. Cada persona ha d'aportar una part de la cistella (turrons, vi, cava, neules, etc...) on es faran varies cistelles que seguidament es rifaran mitjançant varis bingos. També es faran diferents activitats com exhibicions\nPedalada de Reus al pessebre de sorra de Vila-seca\nSortida des de Mas Iglesias\nL'entitat informa: Com ja és tradicional des de l'entitat BiciCamp, organitzem anualment la pedalada de Reus fins al pessebre de sorra de Vila-seca. És tracta d'una sortida d'uns 26 kilòmetres i la durada aproximada serà de 3 hores i mitja Considerem aquest recorregut assequible. És llarg però molt planer.\nL'entitat informa: Exhibició de ball en línia i berenar\nL'entitat informa: Rifa amb regals i berenar\nL'entitat informa: Ball solidari amb rifa de cistella\nL'entitat informa: Dinar solidari amb aportarció de diners\nL'entitat informa: Exhibició de Zumba a les instal·lacions del Club Natació Reus Ploms. Hi participarà l'equip dels Ploms amb la col·laboració d'altres instructors de centres de la província.\nL'entitat informa: Al llarg del matí, al bar del local social, es farà un taller de pinta-cares pels més petits i el Vermut Solidari pels no tant petits!\nFestivals de Santa Cecília\nTeatre de La Salle Reus\nL'entitat informa: Més de 3.000 persones participen en els actes que organitza el col·legi La Salle Reus per celebrar la festivitat de Santa Cecília, aquest festival ha rebut la menció honorifica de l'Ajuntament de Reus per la seva trajectòria de més 50 anys. L'edició d'enguany, la 56a, es dedicarà a La Marató de TV3.\nTeatre La Salle Reus\nL'entitat informa: Els alumnes i mestres de Primària representaran un pessebre vivent. Els assistents podran fer el seu donatiu solidari en benefici de La Marató de TV3.\nColegi Mare Molas Reus\nCaminada per a la Marató de TV3\nCarrers propers al Centre Escolar\nL'entitat informa: Es realitzarà una Caminada per al Passeig Prim, Sortint desde l'escola,baixant pel Passeig Prim fins a la plaça de la Pastoreta, i tornar a pujar, fins a l'estació de tren, on tornarem a baixar i finalitar entran per la porta trasera de l'escola al C/ Joan Bertran.\nL'entitat informa: Bingo solidari, amb la col·laboració desinteressada de botigues i negocis de Reus\nXVIII Cross de l'Escola ARCE\nL'entitat informa: Cursa solidària on participen tots els xiquets de l'escola, així com els pares, mestres i professors. Durant tot el matí es duen a terme les curses per categories i es fa una activitat conjunta dedicada al motiu de la marató. Els participants poden fer els seus donatius durant tot el matí.\nL'entitat informa: L'Escola de Dansa i Arts Escèniques ARTIS-FRAGA, amb més de 450 alumnes/as, presenta una mostra de diferents estils de dansa: dansa clàssica, dansa contemporània, claqué, dansa jazz, flamenc, dansa espanyola, house, popping, hip hop, breakdance, escola bolera, comèdia musical, sexy style.\nAuditori Higini Anglès de la Diputació\nL'entitat informa: L'orquestra i banda simfònica del Conservatori de música de la Diputació de Tarragona a Reus ofereix un concert on els alumnes interpretaran obres del segle XX. Entrada lliure. Aforament limitat\nL'escola Marià Fortuny es mou per La Marató\nL'entitat informa: El divendres 11 els alumnes van rebre uns tallers sobre diabetis i obesitat per part d'uns infermers de l'hospital. Dissabte es van fer diferents tallers saludables ( sucs de fruita, broquetes, jocs de pati, curses de sacs, pinta cares, circuïts....).\nPosa un gomet per La Marató\nL'entitat informa: Venda de berenars i omplir logo de l'Escola amb gomets.\nMosaic Rosa de Reus\nL'entitat informa: Crearem un mosaic amb la Rosa de Reus, emblema de la ciutat, a la pista del pati de l'escola i l'omplirem de les monedes aportades per tota la Comunitat Educativa i també les de tothom que hi vulgui col·laborar.\nL'entitat informa: Cada classe escriurà una lletra gegant de diabetis i obesitat. Ens reunirem al pati per escoltar les frases i reflexions de tothom al voltant de les malalties. Amb els diners recollits podrem llençar les lletres a la paperera perquè la investigació millorarà molt la vida dels malalts.\nFes un arbre de Nadal de ganxet o feltre\nFetamb C/Amargura 11 Reus\nL'entitat informa: Taller de ganxet solidari "fes un arbret de Nadal de ganxet o feltre reciclant un tap de suro" Amb l'arbre de Nadal de fetamb col·laborarem amb La Marató.\nL'entitat informa: Master class de zumba i body combat, venda de tickets a recepció de fitness4live Reus, reserves a extras4live@gmail.com\nMou-te i pentina´t per La Marató\nL'entitat informa: Les alumnes del Cicle Formatiu de grau mitjà de Perruqueria i Cosmètica Capil.lar pentinaran a les clientes que vinguin al taller i la recaptació serà íntegrament per a La Marató\nL'entitat informa: Els alumnes del CFGS d´activitats fisico esportives, organitzen diferents tallers com zumba,hip hop i activitats de defensa\nMussols i bosses d'espígol\nL'entitat informa: Venta de bosses d'espígol i mussols fet amb pinyes i goma eva pels alumnes d'Aula Oberta\nClauers amb una glucosa màgica\nL'entitat informa: Vendrem clauers amb forma de glucosa molt bonics fets pels alumnes i respresentarem una glucosa amb els alumnes al pati.\nCursa Xavier Magraner per La Marató\nInstitut Baix Camp i Boca de la Mina de Reus\nL'entitat informa: Linstitut Baix Camp realitzarà una petita cursa amb homenatge al nostre company Xavier Magraner, i estarà dedicada a recaptar fons per la Marató de TV3. Sespera una gran participació per part de la comunitat educativa, tant de lalumnat, del professorat, com de les famílies.\nInstitut Gabriel Ferrater - Caminada i masterclass\nL'entitat informa: Marxa solidària dirigida a tota comunitat educativa de l'Institut Gabriel Ferrater i Soler que consta d'una caminada d'uns 10 kilòmetres l'objectiu de la qual és arribar al monumental arbre anomenat Pi de Bofarull. La durada prevista serà d'unes 3 hores.\nL'entitat informa: Master Class de zumba al gimnàs del nostre centre. Cal venir amb roba esportiva.\nL'entitat informa: Sorteig d'una cistella de productes sense sucre, gentilesa de lempresa Virginias. El número guanyador serà aquell que coincideixi amb les tres últimes xifres del sorteig de lONCE del divendres 11 de desembre de 2015. Els diners recaptats es destinaran íntegrament a La Marató.\nJCI Reus per La Marató\nPl. Prim (Reus)\nL'entitat informa: Concurs de dibuix infantil sobre l'esport Sorteig d'entrades per anar a gimnasos, dietistes, fruita, turrons sense sucre, caramels sense sucre...patrocinat per empreses de Reus. Per entrar al sorteig es demanarà una donació per La Marató.\nLes Perlis de Reus\nL'entitat informa: Som un grup d'amigues que ens reunim cada setmana per fer el que mes ens agrada, fer ganxet, el darrer any vam fer cors de ganxet i vam tenir un gran èxit. Enguany hem pensat en fer Estels per decorar l'arbre de Nadal i les torretes del jardí.\nL'entitat informa: Realitzarem una caminata de 4 km amb tot aquell que hi vulgui participar, especialment persones d'entre 55-75 anys amb diabetes i obesitat, i síndrome metabòlica o sedentàries. A la meitat del recorregut farem una parada per a realitzar un circuit de força resistència dirigit per personal qualificat\nLes escoles de l'entitat fan un festival musical\nL'entitat informa: Festival de les escoles de dansa, coral, gralles,timbal i bastons.\nL'entitat informa: Vendrem les manualitats de Nadal que han realitzat els residents de la residència per tal de recaptar fons per la Marató de TV3\nResidència i Centre de Dia Roger de Lllúria\nL'entitat informa: Realitzarem varies partides de Bingo, l'activitat lúdica més demandada per la gent gran, i tot el que recaptem ho destinarem a La Marató.\nL'entitat informa: Es tracta d'una Paradeta on es venen manualitats fetes pels nostres avis i tot el que es recapti es destina a La Marató!\nL'entitat informa: Cistella amb productes de Nadal.\nL'entitat informa: Venda de calendaris del 2016 on els protagonistes són els més grans i els més petits de la casa. Es posaran a la venda a finals d'octubre.\nManualitats i bingo solidari\nL'entitat informa: Venda de manualitats nadalenques elaborades pels usuaris del centre.\nL'entitat informa: Bingo solidari amb la participació d'usuaris, familiars, amics i treballadors.\nCafeteria del casal planta 1 de la residència\nL'entitat informa: Es tracta de fer un bingo extraordinari en què pugui participar tothom qui vulgui.Consisteix en fer dos jugades a 2'5  cada partida i es guanyarà un lot de productes d'higiene personal. Tot seguit, hi haurà berenar per a tothom.\nSala del cinema de la residència\nL'entitat informa: Es tracta d'una exposició i venda de quadres realitzats per la nostra resident Sra. Maria Cuenca i dels treballs manuals realitzats pels nostres residents al taller del Centre. L'exposició i venda estarà oberta fins el 6 de gener del 2016\nActe solidari: actuacions, berenar i sorteig\nL'entitat informa: Acte solidari: petites actuacions dels nostres usuaris i familiars, sorteig de cistelles amb productes cedits per negocis de Reus i berenar per endolcir els paladars. Collaboraran amb les nostres actuacions, el grup de joves de lAgrupament Escolta La Mulassa i el grup musical reusenc Pokers.\nCaminada popular "Rutes Reus per La Marató"\nL'entitat informa: Caminada popular, amb dos recorreguts: recorregut curt 5 km i recorregut llarg 12 km. l'activitat es oberta a la participació de persones, entitats, clubs i associacions. A la sortida i arribada es desenvoluparan activitats complementaries i animació.\nRotaract Gaudí Mediterrània i Associació d'Estudiants de Ciències de la Salut-AECS\nPlaça davant centre comercial La Fira\nL'entitat informa: Els estudiants de medicina faran proves de la glucosa en relació al tema de la diabetis de la marató, pintarem cares per nens, donarem xocolata calenta amb coca i tindrem música en viu, com per exemple una batukada.\nTransparència Solidària Reus\nAl costat de l'antic hospital Sant Joan de Reus\nL'entitat informa: Recollida de donatius amb una pantalla per a posar imatges per a conscienciar a les persones\nPlaça Evarist Fàbregas: Centre Comercial El Pallol\nPlay-back infantil, caminada i esmorzar solidari\nL'entitat informa: Una tarda ben divertida veient un Play-back protagonitzat pels nens del poble.\nEns mourem tots junts per La Marató de TV3\nL'entitat informa: VI festival de la secció de patinatge artístic del CP. Riudoms, a favor de la marató de TV3.\nL'entitat informa: Caminada solidària pels carrers de la població\nL'entitat informa: Flashmob de la Marató\nVenda de diversos materials\nL'entitat informa: Venda de: motxilles, gorres, estoig, clauers, pins,... identificatius de la nostra escola\nL'entitat informa: Venem contes infantils a molt bon preu i el benefici es destina per La Marató\nCompra un Joc solidari per la Marató\nL'entitat informa: Les educadores confeccionarem un joc infantil amb materials reciclats i el vendrem a les famílies al preu de 2\nL'entitat informa: Sopar popular amb tómbola, rifes i espectacles de totes les entitats del poble i gent col·laboradora. A més d'altres actes al llarg de la setmana.\nBerenar popular i cinema infantil\nL'entitat informa: Organitzarem un berenar a les 6 de la tarda de xocolata i coca , desprès a les 7 veurem una pel·lícula que sigui divertida i per a tota la familia.\nVinyols per La Marató\nL'entitat informa: Festival de Nadal, amb la participació de totes les nenes de la activitat extra-escolar de l'escola Santa Caterina, amb sortejos de lots de Nadal i altres regals cedits pels comerços i empreses Altres entitats locals organitzen actes pro Marató com la sessió de cine o el Bingo popular\nMaster Class Body Combat, Body Pump, Sh'Bam\nCub Sport Centre\nL'entitat informa: Cub Sport Centre (Vinyols i els Arcs) y Lazio Fitness (Reus) unen sus fuerzas y socios para disfrutar de una mañana llena de fitness y solidaridad. Estrenando una nueva actividad de baile "Sh'Bam",junto con Body Pump, Body Combat, Cycling ,torneo de padel y mucho mas!


Barcelona sota les bombes: 2007\nEl 26 de gener del 1939 l'exèrcit espanyol entrava a per la diagonal. El règim feixista imposava el terror i s'iniciava una de les èpoques més fosques de la història de la nostra ciutat. Milers de veïns i veïnes de la Barcelona Vella patiren repressió, exili, presó o foren afusellats. Fa seixanta-vuit anys.\nPublicado por alex en 0:42 No hay comentarios:\n"Un vespre, sortint del curs de l'Institut de Cultura de la dona, en arribar a la plaça de Catalunya, van sonar les sirenes. Tots els que hi érem ens vam esporuguir i vam començar a córrer cap als refugis. Jo anava a agafar el Tren de Sarrià i vaig començar a córrer. Vaig trobar una noia que tenia més o menys la meva edat i amb tanta por com jo. Sense coneixe'ns, ens vam agafar del braç i vam córrer les dues juntes fins el tren. En arribar, ens vam acomiadar i mai més no ens hem vist ni he sabut qui era ... ", (Guillem Carbonell)\n"(Després del bombardeig), dins l'Escola Milà i Fontanals el silenci era impressionant. El sòcol de l'edifici apareixia com rosegat pels impactes de l'explosió. Al llarg d'aquest sòcol hi havia sis persones ajagudes: un noi i cinc cossos grans. Eren morts (…) L'enfollida mare d'aquell noi mort va comparèixer, i allà hauríeu vist la seva desesperada lluita, estiregassant ella el cos del fill que un home també estiregassava pel seu cantó, ben disposats a no deixar-se'l prendre. Fins que tots els esforços de la mare van ser inútils, i va haver de veure el cos del fill amuntegat damunt d'altres cadàvers en el camió que se'ls enduia tots cap al dipòsit del Clínic."\n(Josep Miracle, Barcelona).\nEren les 9.05 del matí del dimarts 31 de maig de 1938,en plena Guerra Civil espanyola, quan cinc avions italians,\nSavoia S-79, procedents de Mallorca, van deixar caure sobre el centre de Granollers 60 bombes de 750 quilos de\nmetralla. Era el moment de més moviment a la ciutat, els infants anant a l’escola i molta gent al carrer fent cua per\nobtenir menjar. Així que l’impacte del bombardeig, d’un sol minut de durada, va ser enorme, amb almenys 224\nmorts i 80 edificis sinistrats.\nCom cada matí, Dolors Traveria, que llavors tenia 10anys, es dirigia a l’escola de les Josefines. En el moment\ndel bombardeig, “era davant el quiosc, cada dia passàvem a veure el TBO. Quan vam arribar a l’escola, ens van fer\nestirar en un camp de cols de darrere amb una agulla imperdible a la boca per evitar que, per l’esclat, ens rebentéssim.\nQuan va haver passat el bombardeig, la mestra Agnès Vendrell ens va acompanyar a casa”, explica.\nEmili Ramon, que ja era un noi de 14 anys, va viure el bombardeig des de lluny, ja que “era a l’Ametlla, a casa\ndels meus avis. Estàvem llaurant una carena amb el meu avi i vam sentir com venien els avions, llavors hi va haver\nuna gran fumarada i molt soroll”, relata. L’avi el va enviara casa, al carrer de Corró -on regentaven una botiga de\ndespulles de be i vedella-, per veure si la família estava bé i tornar-lo a informar. Pel camí, en bicicleta, va trobar els enderrocs de diversos edificis, com ara el safareig, a Torrasi Bages, i va conèixer la mala sort de diversos veïns i coneguts, però la família estava bé. (Emili Ramon i Dolors Traveria )\nEls bombardeigs van provocar múltiples reaccions internacionals de rebuig, especialment quan es produïen sobre ciutats i nuclis habitats per població civil, lluny de qualsevol objectiu militar, com en el cas de Barcelona. Aquests fets van arribara l'opinió pública de tot el món. Malauradament , això no va servir per aturar-los.\nLa des de l'inici, l'abril de 1937, la Societat de Nacions -precedent de les Nacions Unides- va condemnar els atacs aeris sobre Barcelona.\nEl Senat dels Estats Units va aprovar per unanimitat un text de protesta en el qual es condemnaven els bombardeig aeris sobre la població civil. El secretari d'Estat, Cordell Hull va escriure: “En aquesta ocasió, quan la pèrdua de vides humanes entre la població civil no combatent és potser més gran del que mai ho hagi estat a la història, crec que estic parlant en nom de tota la població nord-americana quan expresso un sentiment d'horror per tot el futur els centres de població civil no seran ja objecte de bombardeigs militars des de l'aire”.\nDiverses personalitats de tot el món van fer declaracions de condemna dels bombardeigs nacionals. La resolució final de la Conferència recalcava l'oposició total als atacs aeris contra ciutats i pobles indefensos.\nCom a prova del ressò que al seu dia van tenir els bombardeigs sobre Barcelona, citarem finalment el cas del primer ministre britànic Winston Churchill que, durant la segona guerra mundial, el 18 de juny de 1940, en plena batalla d'Anglaterra, quan el terror dels bombardeigs alemanys era també extrem, va declarar:” No vull menysprear la severitat del càstig que cau sobre nosaltres, però confio que els nostres conciutadans demostraran ser capaços de resistir com ho va fer el valent poble de Barcelona.\nEl mes de març va ser fatídic per la ciutat de Barcelona, hi van haver molts bombardejos i de molts seguits, però sobre tot molt intensos al llarg de la costa.\nEl bombardejos més fatídics de tota la guerra civil, van ser el 16, 17, i 18 de Març de 1938.\nFins el moment avien agut moltes destroces i morts. El primer cop van bombardejar la ciutat repetidament, i van deixar en sopols a tota la ciutat durant dos dies. Segons diverses fonts entre la nit del dia 16 i el migdia del dia 18, van haver uns 13 atacs aeris , amb destroces molt grans. Aquests atacs, van tenir una intensitat molt grossa, que junt amb la por que van posar al cos dels ciutadans, van caos demogràfic molt gran.\nPublicado por alex en 0:27 No hay comentarios:\nEl pronunciament va fracassar completament a Catalunya. Els militars revoltats (dirigits per Goded) van ser vençuts per les forces lleials a la Generalitat republicana: guàrdies d'assalt, guàrdia civil i, sobretot, milers d'obrers i militants d'esquerra, principalment de la CNT. Els enfrontaments van ser especialment durs a Barcelona, però els rebels es van acabar rendint.\nEl 19 de juliol el govern republicà va decidir lliurar armes als sindicats i als partits del Front Popular. Una bona part de l'exercit i de les forces de seguretat de la República i amplis sectors de les classes mitjanes compromeses amb la democratització i la modernització social de les classes mitjanes compromeses amb la democratització i la modernització social de la República també es mantingueren fidels al govern. Començava un enfrontament molt greu, una GUERRA CIVIL.\nEl 17 de juliol de 1936 a Melilla, Tetuan i Ceuta, i el 18 de juliol a la Península, una part de l'alta oficialitat de l'exercit (els generals Sanjurjo, Mola, Franco, Queipo de Llano, etc.), de tradicionalistes (carlins conservadors) i de falangistes van protagonitzar un cop d'estat. S'apoderaren dels òrgans del govern (governs civil, ajuntaments...) d'algunes ciutats i van constituir una junta militar amb la intenció de “restablir l'ordre” i fer fora al govern del Front Popular.\nEl moviment dels generals era producte dels desitjos dels sectors més conservadors de les classes dominants espanyoles, que no acceptaven que el govern d'esquerres de la Repúblic\nportés a terme unes reformes que “lesionaven” lleugerament els seus privilegis de sempre.\nPublicado por alex en 0:12 No hay comentarios:\nUn 13 de febrer de 1937, aquest dimarts fa 70 anys, el vaixell de guerra italià Eugeni de Saboya bombardejava Barcelona causant 18 morts i impactant la fàbrica Elizalde, situada al Passeig Sant Joan. Aquest va ser el primer d'una sèrie de bombardejos que van assetjar la ciutat durant gairebé dos anys.\nEls atacs aeris sobre Barcelona durant la guerra civil espanyola van iniciar una nova manera d'entendre les confrontacions militars. Amb base a Mallorca, l'aviació italiana (Aviazione Legionaria) i la Legió Condor van castigar la ciutat amb més de vint bombardejos durant dos anys, causant centenars de morts i destruint barris sencers com La Barceloneta.\nEs tractava d'un nou model de guerra, basat en la desmoralització de la població i en l'aniquilació dels seus recursos, que va tenir a Barcelona un dels seus primers exemples rellevants.\nEls barcelonins van reaccionar amb el que es va anomenar com resistència passivaque va tenir la seva materialització en la construcció d'uns 1.300 refugis antiaeris al llarg de la ciutat.


Fem millors entrenadors per formar millors esportistes\nL’objectiu és compartir espais de reflexió on es pugui transmetre els coneixements específics (competències tècniques professionals específiques de cada esport) i generals (competències personals i socials) d’una manera transversal als nostres tècnics, educadors, formadors i entorn dels esportistes (delegats, taxistes...) de les cinc seccions professionals del Club.\nEl servei detecta, valora i aglutina les necessitats de formació i les competències específiques que requereixen els tècnics i educadors a fi de poder acompanyar adequadament els seus esportistes. El servei busca l’organització de formacions que dotin els entrenadors de les eines més adients per aconseguir els millors resultats en la formació del talent dels joves que estan en el procés de formació esportiva i personal al nostre club.\nLes dues primeres formacions que s’han fet des de La Masia han estat l’FCBCoaches Academy (curs específic del FC Barcelona per a la selecció i la formació de tècnics de la Barça Escola) i la Formació en Prevenció de Situacions de Risc a l’Esport. Les properes accions del servei se centraran en la formació dels formadors en educació emocional, anglès per a scouters i en l’opció de poder continuar formant-se en l’àmbit esportiu i acadèmic per mitjà d’acords amb Universitats dels Estats Units.


Nou projecte alternatiu a les residències centrat en la persona\nPublicat el 20 abril, 2019 27 novembre, 2020 per XarComFVT\nFundació Vella Terra presenta un projecte alternatiu a les residències per a Gent Gran centrat en la persona\nFundació Vella Terra, a través de Sergio Osuna, Director Executiu de l’entitat, ha coordinat un ambiciós grup de treball amb l’objectiu de dissenyar una proposta alternativa a l’actual model de residència assistida per a Gent Gran.\nEl model proposat parteix de desenvolupar conceptes com la possibilitat de conviure en habitatges compartits, pensats per a totes les persones (al marge del seu nivell de dependència), fomentar la intervenció comunitària, proporcionar serveis de suport en funció a les necessitats i comptar amb una tecnologia no invasiva (amb sistemes de monitoratge geolocalització que aportin seguretat a les persones sense perjudici per la seva intimitat). Segons els autors de l’estudi, es tracta d’un model inclusiu, comunitari, que no exclou a les persones amb alta dependència i que és assumible econòmicament. Sergio Osuna manifesta: “Hem de destacar que moltes residències ja tenen en compte l’organització de tots els seus serveis al voltant de la persona. No obstant, en molts casos, l’opció de la residència és la única possibilitat tot i no ser una alternativa desitjada. És imprescindible dissenyar i posar en marxa mecanismes que facilitin la cobertura de les necessitats de totes les persones tenint en compte la seva voluntat”.\nEn aquest grup de treball han participat professionals i experts en diferents matèries (dret, arquitectura, economia, models d’atenció, infermeria, psicologia, sociologia…) per validar i subscriure els resultats de l’estudi: Ajuntaments (Terrassa, Mataró…); Fundacions i Associacions (Alzheimer Catalunya, EIMA, Fundació Suport); Universitats (Fundació Salut i Envelliment-UAB, UOC); despatxos d’advocats (Escura); estudis d’arquitectes (Batllori&Trepat, Arquetica); experts en ajudes tècniques (Centre de Vida Independent); empreses tecnològiques (Westpoint Solution, Xarcom), i fins i tot la principal federació d’associacions de persones grans a Catalunya, la FATEC.\nSegons manifesten en el propi document (https://fundaciovellaterra.org/wp-content/uploads/2019/04/Nou_model_de_RGG-GT-FVT-v11.pdf), la posada en marxa no és possible des de la normativa vigent i requereix obrir la porta a nous serveis fins ara no contemplats en el SAAD (Sistema per a l’Autonomia i Atenció a la Dependència).


La temporada de cuinar amb tòfona | Consumer\nLa temporada de cuinar amb tòfona\nAquest fong, de sabor delicat, pot transformar la recepta més senzilla en el plat més exquisit\nPer maitezudaire 2 de gener de 2009\nEn aquests moments el consum de tòfona està més estès que fa uns anys, encara que segueix sent habitual acudir a un restaurant de prestigi per degustar-la o a una tenda de productes selectes per adquirir-la. El seu preu segueix sent elevat, però com a condiment es precisa molt poca quantitat i es poden aprofitar les fires en què es promociona per adquirir-la a un preu més rebaixat.\nLa tòfona negra és un fong amb molta història. Va ser molt apreciada pels egipcis dels faraons i pels grecs i els romans clàssics, encara que aquestes dues cultures la consideraven com una essència afrodisíaca més que com un ingredient gastronòmic.En aquells temps, i durant els segles següents, la tòfona negra només va ser consumida per les classes pudientes. El seu preu la feia inassolible per a la resta de la població que, si ben podia accedir a ella, doncs es tracta d’un producte silvestre, preferia comercialitzar-la a menjar-la.\nCuriós i saborós fong\nLa tòfona és un fong subterrani que viu associat a les arrels de certs arbres de fulla caduca, principalment alzines, roures, castanyers, i nogueres, amb els quals estableixen una simbiosi, denominat micorriza, que produeix un benefici mutu, tant per al fong com per a la planta.\nAquests fongs són impossibles de recollir si no és mitjançant un gos ensinistrat que, gràcies al seu olfacte, indica el lloc exacte on creixen. Abans s’utilitzaven porcs que, proveïts d’un instint especial, les localitzen fàcilment. Però transportar i manejar aquests animals no és tasca fàcil, per la qual cosa s’han ensinistrat a gossos per a aquesta funció.\nAlguns recol·lectors més experts les poden localitzar gràcies a la mosca de la tòfona (Suilla gigantea), que durant els dies assolellats d’hivern se situen sobre el sòl marcant exactament el punt on es troben les tòfones. A Europa s’han trobat més de 20 espècies diferents del gènere Tuber, encara que solament unes poques són, des del punt de vista comestible, benvolgudes.\nTuber nigrum. Coneguda també com a tòfona de Perigord i és la més benvolguda a Espanya i França. Mesura de 3 a 7 centímetres -de vegades es recullen de 10 cm- i el seu pes pot oscil·lar entre els 20 i els 200 grams, encara que excepcionalment poden superar els 600 grams. Per fora és de color negre o gris-violáceo, de forma irregular semblada a un tros de carbó, i està solcada de venes blanques i molt ramificades. La seva carn és compacta, més blanquecina prop de la pell, grisenca cap al centre i acaba en un color marró violáceo. És característic la seva olor forta i picante, i el seu sabor agradable, encara que lleugerament amarg.\nTuber brumale Vitt. És una tòfona negra molt similar a l’anterior però d’inferior qualitat i preu. Es recol·lecta al costat de la tòfona negra en els boscos espanyols.\nTuber magnatum, Tuber album. Són les conegudes com a tòfones blanques d’Itàlia, regió on més abunden i aconsegueixen els preus més elevats al mercat, entre 2.000 i 3.000 euros per quilo, principalment la primera. El seu pes és variable, d’uns 40 fins a uns 300 grams. Tenen formes irregulars, una pell fina i lleugerament aterciopelada, de color ocre pàl·lid, blancuzco o groguenc a l’interior, i una olor intensa, molt pronunciat. Per a molts entesos és el manjar per excel·lència en gastronomia. La seva època de creixement és molt curta i depèn del clima, entre el final d’estiu i l’entrada de l’hivern.\nTuber aestivum Vitt. La tòfona estival o d’estiu, al contrari que les anteriors, té la seva època de creixement a l’estiu fins a principis de tardor. Aquest fong té forma irregular rodona i està recoberta íntegrament de berrugues piramidals anguloses, que les diferència de les altres. Es caracteritza pel seu color marró negruzco i la seva carn compacta, olor intensa i aromàtic i peculiar sabor que recorda a nous. La tòfona estival es considera de bona qualitat i és també apta per als mateixos usos que les anteriors, però amb la diferència que aquesta es ven fora de temporada, durant pràcticament tot l’any, confitada amb algun licor o amb el seu propi suc de conservació, i el seu preu ni s’apropa al de les altres anteriors.\nHi ha altres espècies de qualitat que també són comestibles i que poden comercialitzar-se com Tuber mesentericum Vitt., Tuber albidum Bec, Tuber uncinatum Chatin, entre unes altres.. No cal confondre les tòfones amb altres fongs arrodonits subterranis que no són comestibles o no tenen la qualitat de les tòfones (Terfezia, Choiromyces, o Elaphomyces).\nEn general, la temporada de recol·lecció de les tòfones abasta els mesos de finals de novembre fins a mitjan març. La possibilitat d’emprar la tòfona amb èxit en la cuina és relativament senzilla. N’hi ha prou amb netejar-la bé i animar-se a provar alguna recepta. Una elaboració molt popular són els ous trufados. Consisteix a introduir un pedacito de tòfona juntament amb una dotzena d’ous frescos dins d’un recipient de tancament hermètic en el frigorífic i mantenir-los així durant 48 hores. D’aquesta manera els ous queden impregnats de l’aroma del fong, per aquest motiu es cridin trufados, i la tòfona queda intacta i llista per emprar-la en qualsevol altra elaboració.\nLa tòfona negra transforma els canapès en plats de luxe. Una fórmula és afegir la tòfona rallada sobre una torrada de pa amb formatge. Una altra opció és tallar-la en làmines molt fines, disposades sobre unes rodanxes d’un pernil ibèric o de gla, col·locades sobre una llesca de pa cruixent amanit amb una mica d’oli d’oliva verge extra.\nEl toc especial de la tòfona també se li pot donar a receptes senzilles elaborades amb aliments quotidians com el llobarro rostit amb verdures o uns macarrons amb salsa de tòfones i cebollino.\nFONG AMB HISTÒRIA\nEls egipcis ja coneixien i apreciaven les tòfones pel seu ús culinari. Segons la literatura, les menjaven arrebossades en greix i cuites en papillote. Els grecs i els romans les atribuïen virtuts afrodisíaques més que gastronòmiques. En l’Edat Mitjana eren vistes com una manifestació del dimoni a causa del seu color negre i al seu aspecte amorf, al lloc on es trobaven (boscos de “bruixes i hechiceros”) i al fet de ser afrodisíaques. Raons de pes perquè caiguessin en l’oblit, prova que queda patent en els llibres de cuina de l’època, on no apareix com a ingredient de cap recepta.\nNo obstant això, les tòfones tornen a ressorgir en el Renaixement per perdre’s en l’oblit fins a principis del segle XVIII, època en la qual es busquen, localitzen i cullen amb l’ajuda de porcs i gossos. Les tòfones llavors eren objecte de luxe i se servien exclusivament en les taules de poderosos senyors. A partir d’aquesta data recuperen el favor gràcies als cuiners reals de l’època.\nLes tòfones, avui dia, són considerades com l’aromatizante per excel·lència per condimentar o perfumar varietat de plats exquisits, i donar-los un toc de distinció personal.\nhongo-ca precio-ca sabor tòfona tuber


Escola de Futbol Prat Blaugrana - WikiPrat\nEscola de Futbol Prat Blaugrana\nLa redacció d'aquest article (o d'aquesta secció) no és pròpia d'una enciclopèdia. (Col·laboreu!)\nEls errors més freqüents podrien ser l'ús de la primera persona verbal —del singular o del plural— o bé una redacció poc seriosa, informal o subjectiva en lloc de descriptiva.\nAquest article no segueix els criteris generals de notabilitat.\nAjudeu a millorar aquest article afegint les referències de terceres parts independents que facilitin la verificació de la seva notabilitat. En cas contrari la part afectada podria entrar en un procés d'esborrament o fusió amb un article principal.\nLa Terlenka és avui dia l' ESCOLA DE FUTBOL PRAT BLAUGRANA\nEscut Prat Blaugrana\nTot va començar el 1956, quan un equip amateur del Prat anomenat Centre Cultural Recreatiu La Seda va començar a jugar la Lliga d'Empreses. Tres persones portarien les regnes: Josep Perez Giralt, Salvador Egea i Juan Molina. Dos anys després van decidir ampliar-lo amb un equip infantil per disputar una lliga CADECA, on jugarien contra Barcelona i Espanyol entre d'altres, ocupant la segona posició. Aquests xavals, ja com juvenils, van jugar tres temporades, van aconseguir el campionat de Lliga al tercer any. A més, van guanyar la Copa Amateur l'any siguiente.En 1963, es va inscriure l'equip en la Federació Catalana, jugant a Tercera Regional i aconseguint l'ascens a Segona.\nEl 1965 es va crear un segon amateur. Llavors van entrar a la directiva dues persones més per col · laborar, Alfredo Marcos i el holandès Floris C. Van Berkel i després de diverses converses amb l'empresa tèxtil pratenca Terlenka, els equips van adquirir aquest nom a canvi d'una subvenció econòmica. Amb aquest nom jugarien durant tres temporades. Des de 1952, al Prat jugava la Penya Miro Sans, dirigida pel Sr. Roman Farreres. Després de diversos contactes entre els dos clubs es va arribar a un acord de fusió i des de 1968 el club es cridaria Penya Barcelonista TERLENKA. D'aquesta manera, el club comptaria amb un amateur a Segona Regional, dos juvenils i dos infantils.\nEls èxits van començar a arribar. Als 70, va aconseguir el seu primer torneig important, el Trofeu Pau Porta de juvenils. A més un dels porters de l'equip Albert Balimañas, va ser reclamat pel Barça, camí que també van seguir Quique Salvador, José Álvarez "Pepin", José Luis Ruiz "Majara" o Luis Blanco.\nA partir del 1975 el Terlenka es va centrar exclusivament en el futbol base, d'on van sortir jugadors pel Barça com Juan Carlos Sirvent, Javier Doblado, Toni Manzanares, Francisco Martínez, David Fonts o Francisco Manuel Lara.También van sortir del club molts futbolistes que després van triomfar al futbol català com Manolo Blanco, Ballesteros, Angel Dolz o Pedro Dólera. El 1979 es va iniciar l'Escola de futbol. Al club també va jugar l'actual capità del CF.Numancia Juan Carlos Moreno, que feia més de deu anys en el FC.Barcelona i debutar amb el primer equip en Lliga.\nEl 1987, i després de molts anys jugant al Fondo d'en Peixo, el club es trasllada al Complex Municipal CEM Estruch.\nA la dècada dels noranta els problemes de l'empresa tèxtil repercutir al club, que es va veure obligat a canviar el nom pel de Club ESCOLA DE FUTBOL PRAT BLAUGRANA, nom actual d'una entitat que defensen aquesta temporada 17 equips, distribuïts en dues juvenils, dos cadets, dos infantils, tres alevins, quatre benjamins, tres preguntes benjamins y1 mini-benjamins.\nEn total, el club reuneix aquest any a més de 300 nois. Ja com Escola nostres èxits no han estat inferiors a èpoques anteriors, ja que en categoria de juvenils hem jugat diversos anys a Lliga Nacional, no havent ascendit a Divisió d'Honor per average. També tenim l'orgull de dir que vam perdre la final del Mundialet de Palamós contra la Selecció del Brasil en la categoria de Juvenils.\nHistòria Prat Blaugrana\nObtingut de «http://www.wikiprat.cat/index.php?title=Escola_de_Futbol_Prat_Blaugrana&oldid=5553»\nText no enciclopèdic\nArticles mancats de referències sobre la seva rellevància\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 jul 2017 a les 11:31.


Llorenç Valverde: 'Ara sí que podem parlar d'un llibre digital de debò' - Opinió contundent - VilaWeb\nLlorenç Valverde: 'Ara sí que podem parlar d'un llibre digital de debò'\nL'iBook Author és una autèntica meravella, si realment fa tot allò que diuen que fa --i no hi ha cap raó per a dubtar-ne. És un salt qualitatiu molt important en el llibre digital, que deixa de ser això que és ara: un llibre de paper que es pot llegir en una pantalla. Ara es converteix, fàcilment i a l'abast de tothom, en una autèntica eina de manipulació multimèdia. Jo no sé de cap eina com aquesta. Tot i que sabíem que es podia fer, ningú no havia aconseguit de fer una integració completa de tants formats diferents.\nNo em satisfà tant que únicament es pugui gestionar des de l'iBook 2 i que les exportacions que permet siguin molt limitades. En aquest sentit, el nou llibre digital d'Apple és segrestat pel seu propi sistema.\nDes del punt de vista de la utilitat escolar i universitària, és francament sensacional. Seria perfecte en aquella situació en què tots els alumnes tinguessin l'iPad. I també és una bona notícia que es pugui marcar el preu del llibre i, si vols, puguis publicar-ne de gratuïts.\nNo cal ser gaire espavilat per a veure que és el mateix model i procediment que Apple va seguir amb la música, els iPods, i l'iTunes Store… Però tinc els meus dubtes que aquest model es pugui reproduir en la indústria dels llibres de text. Doncs perquè, per exemple, en un sistema públic d'ensenyament no hi ha diners, ni n'hi haurà durant molt de temps, per a pagar que tots els estudiants vagin amb iPads. I, si no hi ha diners, tampoc no es pot exigir als estudiants que se'l comprin.\nEm sorprèn positivament --i demostra l'habilitat d'Apple, amb Steve Jobs o sense-- que hagin aconseguit d'involucrar-hi les empreses editores més importants dels EUA. És una lliçó que devien treure de la seva experiència en el terreny de la música. Els editors deuen haver valorat molt què ha passat en la indústria de la música.\nEl principal temor que tinc és que no es produeixi una fractura entre l'ensenyament públic i el privat. En un país com els Estats Units, on l'ensenyament privat universitari és majoritari, la incidència potser no serà tan gran. Però a casa nostra, on les universitats són majoritàriament públiques, la impossibilitat de costejar la despesa d'aquestes eines pot ser insalvable. Caldrà fer un gran esforç per evitar aquesta fractura i s'haurà d'estudiar com fer arribar totes aquestes eines als que no se les podran pagar.\nnou llibre digital d'Apple és segrestat pel seu propi sistema.\nEl principal temor que tinc és que no es produeixi una fractura entre l'ensenyament públic i el privat.


El 24 de Setembre és la festivitat de la Mare de Déu de la Mercè copatrona, juntament amb Santa Eulàlia, de la ciutat de Barcelona. El dia de la Mercè és quan es celebra la Festa major a la ciutat. A Barcelona serà festiu el dilluns dia 25 ja que al caure la festivitat en diumenge es traspasa la festa al dilluns.\nEl dia de la festivitat de la Mare de Déu de la Mercè és el 24 de setembre.\nSegons la tradició la Mare de Déu s’aparegué simultàniament, una nit d’agost de 1218, a sant Pere Nolasc, sant Ramon de Penyafort i al rei Jaume el Conqueridor. Volia instar-los a la fundació d’un orde per a la redempció de captius cristians en mans de musulmans. Van fundarl’Orde de la Mercè, els membres de la qual s’anomenen popularment mercedaris. Hi ha constància de l’advocació el 1230 i el primer temple que li fou dedicat ja existia entre 1249 i 1267. Els Goigs més populars que se li canten comencen així: “Dels captius Mare i Patrona…”\nLa Mare de Déu de la Mercè és una advocació de la Mare de Déu originària de Barcelona i lligada a la fundació de l’orde de la Mercè el 1218. La imatge actual es venera a la basílica de la Mare de Déu de la Mercè. És una talla de fusta d’estil gòtic del segle XIV, atribuïda a Pere Moragues. El nen Jesús que té a la falda és d’un o dos segles després. Des del 1637 és copatrona de la ciutat de Barcelona, per un vot que va fer el Consell de Cent si alliberava la ciutat d’una plaga de llagostes. També és patrona de la diòcesi de Barcelona. Durant l’Exposició Universal de Barcelona (1888) fou coronada canònicament com a patrona de la diòcesi.\nDifusió del culte\nEl culte es va difondre durant l’edat mitjana pel Mediterrani. Durant els segles XVI a XVIII, arran de la tasca d’evangelització que van dur a terme els frares mercedaris en terres hispàniques i americanes, es van crear nombrosos convents de l’orde que van convertir la Mare de Déu de la Mercè en una advocació popular.\nAquest orde religiós es va fundar el 1218 a Barcelona de la mà de Sant Pere Nolasc, un jove mercader de teles, amb el suport de Jaume I el Conqueridor i el bisbe Berenguer II de Palou, amb l’objectiu de redimir els cristians captius dels musulmans.\nSant Pere Nolasc, fundador dels pares mercedaris\nEls mercedaris es dediquen a assistir els més necessitats a les parròquies, amb l’assistència com a capellans a les presons, a l’acció educativa i assistencial en favor dels joves abandonats, marginats o desafavorits i a les missions.\nL’advocació de Maria de la Mercè està lligada a la tasca carismàtica de l’orde mercedària, nascuda a Barcelona amb sant Pere Nolasc, el seu fundador, mercader original, naturalitzat ciutadà barceloní. Va saber descobrir el patiment dels cristians captius en poder de musulmans, i es va obstinar, amb un grup de companys, primer amb el seu personal patrimoni, i després recol·lectant almoines, en exercir el ministeri de la caritat exímia: ajudar, visitar i redimir captius.\nQuan faltaven diners per comprar la llibertat dels captius, s’obligaven tots a quedar en ostatges, esperant que arribessin els seus companys amb els diners pactats. Si això no succeïa al seu temps, estaven disposats a lliurar la seva pròpia vida. Aquesta caritat suprema va ser una gran novetat i una gran mercè, un gest de misericòrdia. A partir d’aquesta experiència, s’arriba a l’acte fundacional a la catedral de Barcelona -amb la presència de Nolasc i els seus, el jove rei Jaume I i el bisbe Palou- el 10 d’agost de 1218.\nSignificat de Mercè\nÉs inseparable, en la vida de sant Pere Nolasc, la profunda experiència de Déu i el seu entranyable amor a Maria: d’aquesta conjunció neix l’Ordre de la Mercè per a la redempció dels captius.\nLa paraula mercè era sinònim, per als medievals, de misericòrdia. La misericòrdia especial de redimir al captiu, gest gratuït ple de compassió cap als privats de llibertat en les masmorres sarraïnes. Aquest terme superava el sentit estrictament «piadós». El fundador, profundament devot de Maria, ha tingut un moment transcendental d’inspiració divina que el va impulsar a fundar l’ordre.\nLa devoció mariana de Nolasc es tradueix en la seva missió d’actualitzar l’obra de la Redempció. Maria està sempre al costat del Redemptor. La devoció, doncs, a Maria de la Mercè ha nascut a l’Església arran de la missió redemptora dels mercedaris. Es distingeix, certament, en l’experiència fundacional un doble camí: és camí redemptor, per ell s’actua i realitza l’obra d’ajudar, visitar i redimir; i, a la vegada, és camí marià, el mercedari se sap enviat per Maria a oferir la mercè-misericòrdia de la llibertat.\nMaria de la Mercè és misericòrdia i alliberament. Aquest és el missatge més profund d’aquesta advocació. Maria s’uneix, d’una manera íntima i visible, a l’obra redemptora del seu fill: ha cooperat, des d’abans de la redempció, amb el seu sí integral, i ha ofert la seva vida sencera perquè el Fill de Déu pogués encarnar i lliurar-se per la reconciliació de la humanitat.\nTagsBarcelonaFesta majorLibrería Paulinas BarcelonaMaríaMercèmercedariosmercedarisMercedesPaulinesSeptiembreSetembre


ARRIBADA A BUDAPEST\nDilluns, 25 de març de 2019Ja ha començat l’aventura a Budapest! El viatge ha anat fantàstic i ja estem instal•lats a l’alberg. Amb moltes ganes de conèixer avui la ciutat. ...Més informació\nPRIMER DIA A BUDAPEST\nDilluns, 25 de març de 2019Avui ha estat un dia intens a Budapest. Hem tingut un primer contacte amb la capital d’Hongria: passeig pel carrer Andrasy i carrer Vaci, carrers amb molt ambient comercial; el mercat, la Ciudadela, el Pont de les Cadenes i la catedral de Sant Este ...Més informació\nDijous, 21 de març de 2019Els alumnes de Biologia de 4t vam anar a la FIRA RECERCA EN DIRECTA 19 al CosmoCaixa. Tot i que el museu estava en obres i la sala principal roman buida sense poder-se visitar, vam poder començar la sortida posant-nos a la pell d'uns científics mol ...Més informació\nCURSA D'ORIENTACIÓ A LA TOSSA\nDiumenge, 17 de març de 2019L'alumnat de 2n d'ESO va gaudir d'un sol esplèndid durant la sortida programada per donar fi al segon trimestre: la cursa d'orientació a La Tossa de Montbui. La cursa va començar un cop arribat al peu de la muntanya, on els diferents grups, amb l' ...Més informació\nSORTIDA A LES MINES DE SAL DE CARDONA\nDivendres, 22 de febrer de 2019El 6 de febrer l'alumnat de 1r d'ESO va visitar les Mines de sal de Cardona. ...Més informació\nSEGON DIA D’ESQUÍ\nDimecres, 20 de febrer de 2019Segon dia d’esquí on els esquiadors ja van millorant i experimentant noves sensacions. El temps assoleiat també ajuda a gaudir més d’aquesta activitat Després de l’esquí hem anat a fer una petita visita a Puigcedà. I a la nit, a la discot ...Més informació\nÚLTIM DIA A LA MASELLA\nDimecres, 20 de febrer de 2019El sol i la bona neu han acompanyat als alumnes de 3r d’ESO a La Masella. Tots han millorat molt el seu nivell d’esquí.Més informació\nDilluns, 18 de febrer de 2019Avui ha estat el primer dia de l'esquiada. Hem arribat aviat a l'estació de La Masella i, després d'esmorzar, han començat els cursets. El dia ha estat fantàstic i els alumnes han après molt. Tot una experiència a la neu. Demà més!Més informació\nVISITA AL CAMPUS UNIVERSITARI D'IGUALADA\nDimecres, 30 de gener de 2019Avui, 30 de gener de 2019, l’alumnat del batxillerat científic i tecnològic ha visitat el Campus Universitari d’Igualada, com ja va sent una tradició. Hem estat rebuts per la Mireia Cobos i la Rosa Cuadros, que ens han explicat els estudis que ...Més informació\n2ª SORTIDA CLUB BTT\nDimecres, 05 de desembre de 2018Dimarts va tenir lloc la 2ª sortida del Club BTT INS Pla de les Moreres. La plantilla va augmentant! No faltis a la propera!Demana informació als professors d'Educació Física.Més informació


Mireia Redondo: «La qüestió no és respondre a agressions, sinó que l'objectiu final és aconseguir-ne zero» - Empordà\nMireia Redondo: «La qüestió no és respondre a agressions, sinó que l'objectiu final és aconseguir-ne zero»\nAutora del llibre «Defensant l'autodefensa», que es presenta aquest dissabte al Casal Cívic de Figueres\nPAOLA GARCÍA 20.02.2020 | 10:00\n«Sense una consciència col·lectiva, és molt difícil que una dona surti d'una relació tòxica»\nAutodefensa feminista a Figueres. El 22 de febrer, el Casal Cívic, acull una jornada d'autodefensa feminista organitzada pel col·lectiu Les Garotes. A les 12 hores, es presentarà el llibre de Mireia Redondo i, a partir de les quatre de la tarda, l'autora impartirà un taller d'autodefensa feminista combinant part física i de debat.\nMireia Redondo (Barcelona, 1982) es considera obrera i anarcofeminista. Va sobreviure a una relació de violència masclista i el camí del feminisme li va donar l'energia per sortir-se'n. A més, ha escrit dos llibres i és tallerista d'autodefensa feminista.\n- Quan comences a escriure llibres i a professionalitzar-te?\n- Començo a impartir tallers quan estic sortint d'una relació de violència masclista, a més de seguir la meva teràpia personal, conec la disciplina d'autodefensa feminista, em va semblar una idea meravellosa i la vaig continuar. Pel que fa a l'escriptura, sempre m'ha agradat. Soc bastant autodidacta en la història del moviment de dones, reivindico bastant l'autodidactisme com una altra manera d'aprenentatge. El primer llibre (Tal com Raja, reflexions anarcofeministes), és una recopilació dels articles que he anat escrivint a mitjans de comunicació i guions de tallers. El Defensant l'autodefensa està enquadrat en el debat entre el feminisme punitivista i l'antipunitivista i l'autodefensa, que és un debat que s'està donant bastant.\n- Què és el feminisme punitivista i antipunitivista?\n- L'antipunitivista és de caire llibertari, el que planteja és que les solucions als problemes del patriarcat han d'anar enfocades, entre altres coses, a una combinació de l'autodefensa davant de les agressions patriarcals i també a fer pedagogia, prevenció i sensibilització, perquè la qüestió no és respondre a agressions sinó que l'objectiu final és zero agressions i que el camí per arribar-hi sigui basat en l'autogestió. El feminisme punitivista és aquell que se centra a posar solucions de dret penal, per exemple, en les violències masclistes. El problema és que s'està confonent -confiem que sigui per confusió- el nostre dret d'autodefensa amb el fet que s'està exercint de policies injustament.\n- I per quina et decantes més?\n- Com a anarcofeminista, que és on m'enquadro dins del feminisme, no contemplo les vies penals com a centrals de la meva acció. Sóc d'encarar totes i cadascuna de les actituds patriarcals enquistades arreu. És a dir, incidir en una educació social i fer pedagogia general i construir espais autònoms a les institucions. No em posaré a qüestionar, ni ho faré mai, a qualsevol dona que vulgui fer servir les eines penals, només faltaria, amb les poques que tenim, però aposto per centrar les nostres energies en no haver de demanar les molles a cap tutor o tutora, individual (pare, mare...) o legal (Estat, Administració, Justícia...). Per mi, crear espais autònoms de defensa i construcció de xarxes de suport per no haver de dependre de ningú és el punt, que és l'arrel de l'anarcofeminisme i de l'antipunitivista real.\n- Pensant en els lectors, com explicaries l'anarcofeminisme?\n- És la suma dels principis anarquistes i feministes. A grans trets, la lluita per l'emancipació i la realització individual de les dones fora d'un context capitalista, de tota forma de govern i de relació de poder entre les persones.\n- Quan parlem d'autodefensa, què estem dient?\n- L'autodefensa feminista és tot allò que el col·lectiu que sofrim l'opressió fem per respondre a les agressions. Això pot ser un entrenament físic, que per mi és el menys important perquè mentalment hi ha d'haver una preparació, i un entrenament emocional per saber identificar les violències i posar límits. Però també és saber respondre a totes les agressions que des del sistema patriarcal ens estan fotent a sobre i que sigui una reacció col·lectiva. Al final és fer aquesta xarxa de suport que permeti a l'agredida respondre a l'agressió i a nosaltres establir llaços per començar a caminar cap aquesta organització col·lectiva de canvi real.\n- Això de la xarxa de suport té relació amb el concepte de sororitat?\n- Sí. Jo estableixo bastants paral·lelismes entre termes anarquistes i termes feministes. Acció directa ho comparo amb autodefensa feminista i sororitat amb el concepte de suport mutu anarquista, al final és no deixar als teus iguals penjats. I no només demanar algú que faci aquest canvi, sino fer-lo nosaltres.\n- Per definir el concepte, neix Defensant l'autodefensa?\n- El llibre sorgeix precisament de dir «ep!», una cosa és que busquem una solució integral i no només mesures de xoc, i una altra és que ens vinguin a dir que, com a dones, quan ens autodefensem ho estem fent malament. Al contrari, estem utilitzant una eina que se'ns ha tret al llarg de la història i ja era hora que la féssim servir.\n- Al llibre parles de la invisibilització de les violències en les relacions afectives i sexuals, com ens autodefensem d'això?\n- Primer, saber identificar els estereotips i rols en els quals ens eduquen i que fomenten que, a vegades, estiguem atrapades en relacions tòxiques o masclistes, i treballar-los per evitar-ho. D'altra banda, encara que no ho estiguis patint, si veus alguna companya que sí, saber quin és el millor moment per intervenir i dir «tia, surt d'aquí», i acompanyar-la sempre. Però, crec que sense una consciència col·lectiva d'acompanyament, d'estar atentes a què li passa, a la companya, no dubtar d'ella i brindar-li tot el suport, és molt difícil que una dona se'n surti perquè la sensació de solitud, d'incomprensió i de culpa a vegades pot ser molt gran. Però si saps que tens un grup de dones que està allà, t'és molt més fàcil.\n- Veiem constantment com es dubta de la persona agredida, som una societat misògina?\n- Profundament misògina. Fins i tot en els ambients més d'esquerres i més llibertaris hi ha agressions, i costa molt fer-les sortir a la llum i que la gent cregui de veritat la companya que ho està anunciant. És molt important deixar de banda creences socials que perquè som demòcrates, d'esquerres o llibertàries som els bons. Això s'ha de deixar aparcat perquè ens fa cegues i cecs. És més interessant partir que som una societat masclista, que tenim moltes actituds enquistades i que volem un món millor.\n- De fet, el llibre fa referència a «mètode de denúncia a les agressions dins els nostres espais», quan dius «nostres espais» et refereixes a aquests espais d'esquerres, aparentment segurs, que s'autodefineixen feministes?\n- En efecte. A més, és un tema que em toca molt a nivell personal. El meu agressor, que va ser una relació de violència psicològica molt bèstia i en alguna ocasió física durant dos anys, era un company de militància i a l'entorn li va costar moltíssim assumir el que estava passant. Evidentment el meu cas va quedar a l'aire, i continua, ho tinc assumit, no passa res. Però vull una capacitat pràctica, no discursiva, d'encarar aquests casos més enllà de «per què no denuncies». Ho trobo especialment greu perquè se suposa que tots aquests moviments tenen un discurs i una manera de funcionar que no estan posant en practica. Jo interpreto que no es posen en practica per -els que se m'acudeixen per experiència- mandra, por i corporativisme, bàsicament. Ens hem de posar les piles perquè igual ens agrada molt anar a xerrades sobre els comitès de defensa de dones del Kurdistan i la revolució de Rojava, i al·lucinem, però després no volem posar en practica la nostra realitat, i si no la posem en pràctica, no evolucionarem mai.\n- Quan ens allunyem d'una relació com la teva, d'un company de militància, i es trenca amb la violència que es pateix com a solució individual, el fet que el grup no t'aculli, soluciona res?\n- No, al contrari, empitjora la situació. Et sents doblement agredida, molt més sola i molt més culpable. A mi, personalment, em va fer molt mal i afectar molt que un espai que jo considerava segur, pel discurs de societat alternativa que proposen, estava actuant de la mateixa forma que qualsevol «hijo de vecino». Va ser un xoc brutal amb la realitat, aquí hi ha moltes expectatives que no són reals i aquesta sensació em va fer plantejar moltes coses al llarg dels anys. Durant tres anys vaig estar recuperant-me a nivell psicològic i emocional, tant de la relació de maltractament com d'aquesta rancúnia i rabia cap aquests espais. Després vaig reprendre la militància. Però, ostres, amb una violència tan absolutament evident i no m'heu acollit. Al final he hagut de sortir jo d'aquest espai i l'agressor i la gent que sabia què estava passant, segueix allà. De fet, amb el pas dels anys, alguna persona m'ha reconegut que se sabia què passava i no van fer res. Això sana bastant però la relació amb les persones en concret, amb el barri o amb els espais, mai torna a ser la mateixa. És molt complicat.\n- I com ho combatem?\n- Jo sóc molt tossuda i insistent en continuar obrint bretxa amb les propostes del feminisme autònom llibertari, que suposa la creació de grups de dones, no només per fer activitats, xerrades, manifestacions pel 8M, que està super bé perquè visualitzen molt, sinó que, a la pràctica, es facin xarxes de suport. Avançar, per una banda nosaltres, i, per una altra, en aquests espais que se suposen els capdavanters d'alguna cosa diferent, fer coses com, per exemple, el que s'anomena l'autogestió de les agressions dins dels moviments socials.\n- Es tracta de fer treballar al col·lectiu cada vegada que hi ha una agressió perquè hi hagi una reparació a la víctima, una responsabilització individual i col·lectiva, i, a poc a poc, hi hagi cada vegada menys agressions. Crec que aquesta és l'única via perquè sino el que fas és oblidar que hi ha agressions, perpetuar-les i confiar que algun dia hi haurà un canvi en el sistema que farà que això ja no passi, i això és bastant d'anar amb el lliri a la mà.\n- Imagino que l'anarcofeminisme t'ha ajudat molt.\n- És el que més em va ajudar, la teràpia també em va ajudar moltíssim. Jo ja estava dins dels moviments socials però l'anarcofeminisme em va obrir tot un món que, si no l'hagués descobert, encara estaria en altres postures, com d'insistir molt en el perdó, fer-li pedagogia als nois, «pobrets», «no els deixem plorar», «el patriarcat també els fa patir», etc. Des de l'anarcofeminisme, el tema de l'autodefensa, de ser autònoma, de no tenir tutors, d'anar per feina, està tant clar que et dóna una energia tremenda.\nMujeres Libres i Emma Goldman, per mi són la clau. També hi ha altres que m'agraden molt com Teresa Claramunt.\n- Què ens trobarem a la jornada que farà a Figueres?\n- Hi ha un factor sorpresa que no explicaré, i una part d'autodefensa física. La clau del taller és que jo no vinc a explicar res sinó a plantejar unes preguntes per mitjà de les quals, entre totes, definirem aquells conceptes que pensem que sabem molt bé però potser no tant. Per exemple, saber definir violència, violència domèstica i violència masclista; definir límits; la diferència entre consentiment i desig; etc. I tot això, com ho portem a la vida quotidiana i com pensem que podem millorar o com aplicar la teoria a la pràctica.\nEl Carnaval de Castelló d'Empúries alça la veu contra les actituds sexistes.