→ Traduccions català suec 'PRESSUPOST GRATIS! Traducció del català al suec barat i bo\nTRADUCCIÓ DEL CATALÀ A L´ SUEC\nTraduccions i traductors català-suec\nELa nostra agència de traducció, amb més de 18 anys de trajectòria, compta amb traductors especialitzats del català a l’suec en textos jurats, tècnics, jurídics, científics, mèdics, financers, turístics, informàtics, econòmics, literaris, farmacèutics, químics, de publicitat, de pàgines web, per a hotels i restaurants, sobre alimentació i d’altres especialitats.\nEl que més aprecien els nostres clients del nostre servei de traducció professional del català a l’suec són la qualitat, el preu, la rapidesa, l’atenció al client, la disponibilitat i adaptació al client i la puntualitat en les nostres traduccions i interpretacions.\n¿Necessita traduccions del català a l`suec?\nEls preus de les nostres traduccions són molt competitius i sobre els mateixos realitzem grans descomptes per volum (en funció del nombre de paraules). Si necessita traduccions barates Català Suec, demani’ns informació sobre la nostra modalitat de traducció low cost per a textos no especialitzats.\nSi precisa traduccions urgents del català a l`suec, la nostra empresa de traducció també pot oferir-li aquest servei..\nLa nostra agència li ofereix traduccions català suec de qualitat\nEl nostre Sistema de Gestió de la Qualitat per a traduccions sobre la base de la normes de qualitat ISO 9001 i la norma europea de qualitat UNEIX EN 15038 garanteix el rigor i la precisió de les nostres traduccions de català a suec.\nTots els nostres traductors del català-suec (i viceversa) són natius de l’idioma de destinació, és a dir, que la seva llengua materna és el català o l´suec.\nEls nostres traductors natius català suec són professionals avalats amb una àmplia experiència, formació acadèmica i realitzen només traduccions de textos en els quals estiguin especialitzats.\nFormació dels nostres traductors de català a suec para que compleixin els nostres estàndards de qualitat.\nSi necessita servei de traduccions del català al suec nosaltres som la seva millor opció.\n¿On presta el seu servei la nostra agència de traduccions de català a suec?\nLa nostra empresa ofereix traduccions de català a suec a Madrid, Barcelona, Bilbao, València, Sevilla, Saragossa, Màlaga, Palma, Coruña, Las Palmas de Gran Canaria, Pamplona, Santa Cruz de Tenerife, Sant Sebastià / Donostia, Tarragona, Oviedo, Múrcia, Badajoz, Valladolid, Toledo, Santander, Logronyo, Granada, Navarra, Menorca, Alacant, Cantàbria, Guipúscoa, Pontevedra, Burgos, Almeria, La Rioja, Girona, Castelló, Gijón, Andorra, Lleida, Huelva, Guadalajara, Orense, Lanzarote, Granada, Salamanca, Segòvia, Àlaba, Lugo, Santiago de Compostel·la, Àvila, Melilla, Lleó, Ciudad Real, Lugo … (veure totes les províncies).\nServei d’intèrprets del català a l´suec\nLa nostra agència de traducció també compta amb servei d’interpretació del català al suec (traducció oral) en les seves 3 modalitats:\nInterpretacions simultànies del català a l´suec (traduccions per a congressos amb molts participants).\nIntèrprets de català a suec consecutius (traduccions per a esdeveniments, conferències i presentacions amb menys assistents).\nInterpretacions català suec d’enllaç (traduccions per a reunions de negoci amb poques persones, judicis, fires, etc.).\nTraduccions certificats low cost del català al romanès.\nInformació sobre el català i el suec\nEl suec és una llengua escandinava parlada per més de nou milions de persones, principalment a Suècia i parts de Finlàndia, especialment a la costa i a les illes Åland. És en gran part mútuament intel·ligible amb el noruec, i també però no tant amb el danès. Com les altres llengües escandinaves, el suec descendeix del nòrdic antic, el llenguatge comú dels germànics que vivien a Escandinàvia durant l’edat víking.


El Shenxin Xangai de Raúl Rodríguez, AE Josep Maria Gené i Talent Futbol, accedeix als quarts de la Copa de Xina\nEl futbolista format a l'Associació i representat per Josep Maria Gené va anotar un dels gols a la tanda de penals que va decidir l'accés\nDijous 29 de juny del 2017 | Talent Futbol\nEn una igualadíssima tanda de penals es va decidir l'accés als quarts de final del Shenxin Xangai a la Copa Xina on Raúl Rodríguez, ex AE Josep Maria Gené i un dels futbolistes representats per Talent Futbol, va ser protagonista de l'important pas del seu equip a la següent ronda de la competició després de superar al Hangzhou Greentown (1-1).\nContra pronòstics en el Yellow Dragon Sports Center, el conjunt de l'ex del RCD Espanyol i Houston Dinamo va aconseguir situar-se entre els vuit millors del torneig del KO. Malgrat que el Hangzhou Greentown va aconseguir avançar-se des del punt de penal per mediació de Luo Jing (37’) i va disposar d'ocasions per sentenciar, el Shenxin va igualar el partit en els últims minuts gràcies a Ji Jun (82’).\nEn el torn de penals, Raúl Rodríguez va transformar la seva pena màxima contribuint a la victòria del Shenxin (5-6), que en els quarts de final es mesurarà a doble partit al Jiangsu Suning dirigit per Fabio Capello i que compta en les seves files amb els internacionals brasilers Ramires, ex del Chelsea, i Alex Teixeira, ex del Shakhtar Donetsk.\nImatges: Arxiu Zimbio.com


Últims dies per poder entrar dins el Programa CLIMA BM-Cat – Associació Leader Ripollès Ges Bisaura\nÚltims dies per poder entrar dins el Programa CLIMA BM-Cat\nPublished by rse on 22 setembre 2017 22 setembre 2017\nHas realitzat o tens previst realitzar una inversió en una nova instal·lació de caldera de biomassa de més de 100 kW o un consum de biomassa superior a 15 tones, entre 1 d’abril de 2016 i el 31 de desembre de 2018?\nT’interessa aquesta ajuda!\nDes del passat 25 d’abril i fins aquest 29 de setembre, està oberta la inscripció per rebre una compensació econòmica per l’ús de biomassa en instal·lacions tèrmiques a través del projecte Clima BM-CAT, on es paga 9,7 euros per tona de CO2 reduïda durant un període de 4 anys.\nEl procediment és molt senzill i només cal omplir un formulari web amb la informació de la caldera de biomassa, amb el consum previst. L’Associació LEADER Ripollès Ges Bisaura s’encarregarà de tota la gestió de l’ajut.\nPer més informació podeu contactar amb l’Associació LEADER Ripollès Ges Bisaura a través del correu electrònic carles@ripollesgesbisaura.org, o visitar l’espai web: https://www.ripollesgesbisaura.org/clima/


Temàtiques - Free Culture Forum 2010\nCoordinat per Mayo Fuster Morell\nCoordinat per Exgae i YProductions\nCoordinat per Stefan Marsiske, Becky Hogge i Vera Franz\nCoordinat per la xarxa temàtica LAPSI i el grup d’investigació EVPSI\nLa col·laboració oberta en línia requereix certa infraestructura (una plataforma, servidors, URL, etc.). Diversos tipus de proveïdors i models de provisió per sostenir aquesta infraestructura ja existeixen: fundacions que representen els interessos de les comunitats, empreses o cooperatives entorn d’una missió social, l’autoprovisió assembleària, corporacions que donen serveis gratuïts i xarxes d’Universitat són els proveïdors de plataformes en línia més comuns. Hi ha una urgència per reflectir els pros i els contres de cada un dels models a través de comparacions rigoroses i per investigar solucions jurídiques innovadores, models de governança i fórmules de sostenibilitat econòmica que ens permetran posar en pràctica nous models més adaptats a la col·laboració en línia. Però sobretot necessitem nous models que no estiguin basats en lògiques d’antillibertat i d’antiautonomia de les grans corporacions (basats en programari propietari, en la no portabilitat de dades, en el control sobre participants, en el lucre sobre el valor creat col·laborativament, etc.) i al mateix temps que siguin econòmicament sostenibles individualment i col·lectivament. El pla d’aquesta línia de treball és reflectir i examinar experiències reeixides a diversos continents com també aquelles que han fracassat. Analitzarem experiències de provisió d’infraestructura no lucratives (per exemple, Wikipèdia), però també les que estan basades en principis d’economia social que combinen la provisió d’infraestructura basada en principis de xarxa amb fórmules que garanteixin la sostenibilitat econòmica de l’activitat (per exemple, cooperatives o experiències diverses a l’Argentina, les experiències d’Idèntica, Wikia, Wikitravel, Meetup o Wikihow). També reflexionarem a partir d’altres casos que no hagin funcionat però que estaven encaminats a crear nous models de sostenibilitat de la infraestructura de la col·laboració en línia.\nQuines són les estratègies d’organització de la provisió d’infraestructura de col·laboració en línia sostenibles econòmicament, basades en principis de llibertat i d’autonomia? Quines formes de governança de la infraestructura existeixen i quines formes de pertinença als grups que s’encarreguen de la provisió podrien funcionar per a les comunitats de col·laboració en línia? Quines fórmules estan en funcionament o s’estan experimentant tant des del punt de vista de la sostenibilitat individual com de la col·lectiva?\nEl pla és involucrar en el grup de treball perfils de persones lligades a experiències que ja funcionen i construir una discussió internacional (amb experiències basades als EUA, a Llatinoamèrica -com Argentina i el Brasil-, a l’Índia, a Europa i a l’Estat espanyol); i alhora també involucrar economistes especialitzats en aquesta matèria.\nEn posar-se en marxa els primers plans d’indústries creatives al Regne Unit cap a l’any 1997, es va establir que aquest sector emergent havia de generar “ocupació i riquesa a través de l’explotació dels drets de propietat intel·lectual”. Les indústries creatives estaven cridades a reemplaçar la indústria tradicional de les ciutats i van integrar artistes, dissenyadors gràfics i de moda, artesans, creatius, realitzadors audiovisuals, programadors web, etc. en un mateix sector al costat dels grans conglomerats verticals característics de les indústries culturals (discogràfiques, editorials, estudis cinematogràfics, empreses de teatre, etc.). Va ser en aquest moment quan es va produir un error que tindria conseqüències nefastes per al sector: es va pensar que el mateix model de producció de riquesa que havien seguit les indústries culturals (basades en la creació de petits monopolis, i fent servir per a aquest fi la propietat intel·lectual) serviria per a les microempreses i per als autònoms de la cultura. Això mai no va ser així.\nÉs un fet contrastable que la proporció de creatius (músics, artistes, dissenyadors, fotògrafs, escriptors, etc.), l’estabilitat econòmica dels quals es basa en els beneficis generats per l’explotació de drets d’autor, és mínima. Els treballadors i treballadores d’aquests sectors sempre han subsistit desenvolupant models d’economia mixta obtenint els beneficis a través de rendes salarials, venda directa de productes, prestació de serveis, actuacions en directe, impartint docència o ofertant xerrades, tallers o conferències. Davant la creixent empresarialització de la cultura impulsada pels plans d’indústries creatives, van ser molts els creatius que van començar a posicionar-se críticament, qüestionant els models empresarials existents basats a encerclar i valorar el coneixement comú o en la privatització de la cultura. D’altra banda, la seva experiència els servia per desconfiar de la idea que els drets de propietat intel·lectual podien arribar a constituir una font regular d’ingressos.\nPerò dins d’aquest procés, en molts contexts les entitats de gestió col·lectiva prometen beneficis derivats de l’explotació de la propietat intel·lectual. Creatius i creatives es van afiliar a aquestes entitats sota la promesa fallida de trobar un mitjà de subsistència econòmica. A aquesta situació cal sumar-hi el fet que quan els seus amics, veïns o familiars havien intentat accedir a les seves obres, s’havien trobat amb una entitat molt antipàtica que pretenia cobrar-los per fer ús de manifestacions culturals que en ocasions havien contribuït a crear.\nAmb l’arribada d’Internet i de totes les eines digitals, els costos de producció i distribució d’artefactes culturals va caure en picat. D’altra banda, grups de música, periodistes, escriptors, fotògrafs, dissenyadors…, tenien la possibilitat de tenir un tracte més directe amb els seus fans, clients, amics i veïns. Això va fer que les entitats intermediàries (discogràfiques, editorials, entitats de gestió, etc.) comencessin a semblar redundants. Al seu torn, el control sobre continguts digitalitzats es feia impossible i innecessari. Comunitats creatives del món van començar a compartir els seus arxius, a intercanviar les seves idees, a barrejar les seves cançons i a gaudir d’una font de recursos creatius sense parangó. Malgrat això, tant les institucions que promouen les indústries creatives com les entitats de gestió viuen entossudides a defensar a ultrança models de negoci basats en la restricció en els quals la propietat intel·lectual, en lloc de servir com a estímul a les comunitats creatives, es torna una mena d’encerclament virtual. Tot i així, els creatius i les creatives continuen buscant una fórmula que garanteixi el seu suport econòmic, els faciliti compartir i divulgar el seu treball i els permeti continuar desenvolupant la seva tasca. Per aquesta raó, l’experimentació en nous models d’organització i negoci en l’entorn cultural està en un moment àlgid i són nombrosos els creadors i les empreses culturals que, desafiant les idees canòniques establertes pels gurus de les indústries creatives, s’esforcen a constituir models de negoci oberts i sostenibles.\nEl moviment del programari lliure ha servit com a font important d’inspiració per a moltes d’aquestes iniciatives. Lluny de generar una economia del gratis total, el programari lliure ha estat capaç d’establir un model econòmic basat en una xarxa d’empreses no monopolistes (a diferència del programari propietari) que combinen la venda de productes amb la prestació de serveis. Aquesta realitat contrastada ha donat l’empenta necessària a l’entorn de la cultura, insatisfet amb la tasca de les entitats de gestió i desitjós de buscar formes més sostenibles de garantir rendes del seu treball. D’aquesta conjuntura neixen empreses i pràctiques culturals que no estan disposades a encerclar els coneixements i els sabers generats per les comunitats en les quals habiten. Iniciatives que han sabut trobar models de funcionament que els permeten continuar enriquint el procomú alhora que creen un suport per als seus treballadors. D’altra banda, les xarxes P2P són una tecnologia que permet pensar en la producció i cooperació entre iguals, i actualment a l’Estat espanyol continuen sent completament legals (com així ho ratifiquen diverses sentències favorables).\nEn definitiva, és el moment de fer atenció a tota aquesta realitat, i de posar de relleu les trampes discursives que fan de l’explotació de drets l’única manera de garantir un suport als creatius i les creatives.\nEn aquest plafó també es discutiran nous models d’ingressos directes per al sector.\nActualment, els que estan sorgint majoritàriament, a part dels models institucionals de patrocini públic i privat, són:\nSistemes de monitoratge i distribució a Internet (descàrregues i streaming) i vendes amb preus justos\nMaterial en venda sense llicències restrictives que, a més, està disponible gratuïtament i legalment\nSeguint l’equació de Mike Masnick “connectar-se amb els fans (CwF) + raó per comprar (RtB) = model de negoci”:\nCompartir còpies per construir reputació, basades en el que pots cobrar pels “serveis”; coses que no poden copiar-se com, per exemple, les actuacions en viu, la prestació de serveis i altres formes de màrqueting\nTarifa plana en la connexió a Internet\nLes tecnologies de la comunicació estan canviant la relació entre ciutadans i legisladors alhora que proporcionen noves oportunitats. Les ONG i les organitzacions d’activistes poden beneficiar-se de les innovacions en la comunicació, col·laboració i eines d’anàlisis que, juntament amb la disponibilitat dels registres electrònics del procés legislatiu, permeten portar la transparència legislativa i la promoció de reformes polítiques a un nivell completament nou.\nLes organitzacions no governamentals relacionades amb la tecnologia han demostrat estar en una òptima posició per desenvolupar, mantenir i emprar aquests instruments, que a la llarga estan destinades a tenir un impacte de gran abast sobre un ventall cada vegada més ample d’iniciatives de reformes polítiques. L’ús innovador de les tecnologies d’Internet ha permès ja que aquestes organitzacions no governamentals aprofitin l’energia massiva d’aquesta multitud de fonts, fent guanyar llocs a les seves causes en l’agenda dels legisladors i fent la seva defensa molt més efectiva.\nAquestes eines de base han permès fins ara crear un usuari amb un nivell de compromís molt alt i aquest taller planteja aprofitar aquesta situació. El seu propòsit és el de donar a conèixer les eines que hi ha a les organitzacions que no hi estiguin familiaritzades, i alhora facilitar el desenvolupament d’aquestes i d’altres eines a partir de l’experiència, les necessitats i les habilitats de les organitzacions, en particular les de la UE, fomentant el diàleg entre usuaris i proveïdors d’eines.\nLes eines que seran analitzades i discutides en el taller se centren en tres àrees principals:\nInterpretació de documents legislatius – per exemple, Tratten, Pippi Longstrings, Co-ción\nApropar els polítics i les seves activitats als ciutadans – per exemple, Memoria Políticos, ItsYourParliament, Agencia de Inteligencia Ciudadana, WriteToThem.com (Reino Unido)\nFacilitar la col·laboració – per exemple, Co-ción, Etherpad\nLa informació en poder del sector públic (PSI: Public Sector Information) pot ser percebuda com una gran mina d’or que conté informació, dades i continguts. Els organismes públics o organismes finançats amb fons públics adquireixen, organitzen i utilitzen informació relacionada amb les seves activitats mentre treballen en les seves funcions institucionals; de la mateixa manera que altres organismes generen informació a través de la seva activitat. Hi ha bones raons per no perdre les oportunitats que ofereix la PSI: no només perquè els contribuents ja han pagat per obtenir el mateix servei de dades de la selecció, recopilació o producció, sinó també perquè l’oferta d’opcions descentralitzades que permetin noves formes d’utilització de la PSI pot fomentar la creació o millora de serveis resultants de l’elaboració o agregació de dades.\nDonada la quantitat creixent d’informació que experimentem diàriament en l’era digital en què vivim, l’adequada explotació del potencial de les dades públiques pot representar oportunitats de mercat rendibles (en la seva majoria encara sense explorar). A més, la disponibilitat de la PSI contribuiria fortament a un procés participatiu més democràtic, fent que els ciutadans fossin més conscients de la realitat pública i política del seu entorn i obligant a una major trasparència en les actuacions i decisions polítiques.\nEn aquesta sessió es discutiran els diferents problemes jurídics, tecnològics i factuals que estan en el camp de la informació del sector públic en obert, no només en termes de disponibilitat d’aquesta informació, sinó també en termes de les seves possibilitats de utilització.\nDebatent sobre les diferents iniciatives europees de PSI de dimensió nacional i local (per exemple, data.gov.uk, the UK Government PSI repository; dati.piemonte.it l’última base de dades de PSI apareguda a Itàlia, a la Regió del Piemont), constituiran un punt de partida útil per reflexionar sobre el que que s’ha fet (o no s’ha fet) fins ara, què es podria haver fet millor, i el que s’ha de fer per tal que aquesta quantitat valuosa d’informació es posi a disposició de les entitats i dels ciutadans i, a continuació sigui utilitzable amb fins comercials o no comercials.


Joan Palou Redorta | Fundació Puigvert\nInici » Serveis i especialistes » Quadre facultatiu » Joan Palou Redorta\nDoctor en Medicina i Cirurgia, especialista en Urologia i professor associat d'Urologia de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nCap de la Unitat d'Urologia Oncològica de la Fundació Puigvert (2004 - 2017)\nEls seus interessos principals són la recerca clínica en oncologia (carcinoma de cèl·lules urotelials, sobretot el càncer de bufeta no múscul invasiu i tumors del tracte urinari superior), la cirurgia laparoscòpica i la robòtica.\nÉs membre de l'Asociación Española de Urología, de l'European Association of Urology, de l'American Urological Association, de la Société International d'Urologia i de l'American Association of Genitourinary Surgeons. També és membre de la junta de l'European School of Urology. I del grup encarregat de les guies de càncer de bufeta no múscul invasiu de l'European Association of Urology.\nHa publicat diversos capítols en llibres de medicina i urologia, i ha participat en múltiples publicacions en revistes urològiques indexades. També és membre del comitè de redacció de diverses revistes nacionals i internacionals.\nA més, ha fet diverses conferències en reunions nacionals i internacionals i, com a professor convidat, als hospitals universitaris d'arreu del món. I també ha dut a terme cirurgies laparoscòpiques i robòtiques en directe en fòrums nacionals i internacionals.


ROS Marcos | Taller i botiga d’enmarcació a València\n(+34) 963 74 44 49\nTaller y tienda de enmarcación en Valencia\nEstem tallant motlura des de 1980, al principi per a atendre les necessitats d’una secció més del comerç de mobles, fundat per la nostra família en els ’60, i convertint-ho a poc a poc en la nostra principal activitat.\nComençàrem emmarcant tot el que els nostres clients necessitaven per a decorar sa casa, la qual cosa continuem fent, però al mateix temps ens vam anar especialitzant en l’emmarcat per a museus, galeries d’art i artistes professionals, el que ha desembocat en quasi una obsessió per preservar del pas del temps, emmarcant-les adequadament, qualsevol obra, tant en paper com en qualsevol altre suport susceptible de ser emmarcat.\nDes de fa ja vint anys, de ROS ixen treballs que es troben en museus, institucions i col·leccions privades de tot el món.\nEMPRESA January 22nd, 2016rosmarcosadmin\nLOCAL January 22nd, 2016rosmarcosadmin\nHo emmarquem tot, des de la foto familiar o el títol universitari, fins al pòster o el record adquirit en un viatge. Per a això disposem d’una gran varietat de motlures, passepartouts etc., que permet aconseguir la relació qualitat – preu desitjada.\nEn cru, motlurades a partir d’una selecció de fustes naturals.\nDecorades, des d’un simple tenyit a l’acabat en pa d’or, pa de plata, lacats, etc.\nMetàl·liques, en alumini, del millor disseny que oferix el mercat.\nEMMARCAT DE CONSERVACIÓ\nA fi de garantir el nivell de qualitat i de protecció que tot emmarcat d’obres d’art exigix, en ROS equiparem la importància del resultat estètic final amb la conservació en el temps de les dites obres.\nPer a això usem i disposem dels millors materials i maquinària d’emmarcat que procuren un resultat que es manté intacte amb el pas dels anys:\nVidre amb filtre UV: Evita els efectes nocius de la llum com l’aspecte atenuat de la imatge o la pèrdua d’intensitat dels pigments en peces exposades a la llum durant un temps, ja que l’ultravioleta (UV) és la part més nociva de l’espectre de la llum.\nCartons de passepartout i fons de marc: L’obra d’art sobre paper, en contacte directe amb els materials de pH àcid, patix greus danys. Per a evitar-los utilitzem, per a les carpetes de conservació i els fons, passepartout lliures d’àcid i inclús amb una certa alcalinitat. La humitat també afecta el paper, provocant una dilatació i contracció de les seues fibres. Les obres d’art sobre paper poden adquirir un aspecte ondulat en la superfície que va canviant amb la humitat ambiental. Inclús pot arribar a produir-se floridura en cas de mala conservació. La utilització d’estos cartons de passepartout museu per a carpetes i com a fons ajuda a pal·liar estos danys amb les seues qualitats antihumitat i antifongs.\nSistemes de subjecció de l’obra inerta amb la mateixa, com el muntatge amb xarneres lliures d’àcid que permeten fixar l’obra sense limitar els seus moviments, etc.\nEl fet de treballar continuadament per a museus, artistes i galeries ens fa estar al dia de les últimes novetats del mercat i la seua utilització correcta. D’altra banda, este aprenentatge constant ens permet assessorar els nostres clients a l’hora d’emmarcar correctament, tant des del punt de vista estètic com del de la conservació.\nTambé produïm altres tipus de suports per a objectes, escultures, etc, com ara peanyes, urnes, etc., d’acord amb les característiques que ens siguen demandades, tractant sempre d’obtindre el continent més adequat per a cada contingut.\nMANTENIMENT DE COL·LECCIONS PARTICULARS\nEn este apartat recomanem anar renovant o condicionant els emmarcats de les seues obres d’art en els casos en els que la tècnica amb què estan executades així ho aconselle, ja que l’elecció dels materials idonis és decisiu a l’hora de conservar-les en el temps.\nD’esta manera s’aconseguix que el llegat d’estes peces entre generacions es produïsca en el millor estat de conservació possible, i per a això disposem de servicis de:\nEmmarcat de conservació.\nServici de restauració i catalogació.\nTransport i instal·lació.\nRESTAURACIÓ I CATALOGACIÓ\nDisposem d’un servici de restauració d’obres d’art i d’eixes altres peces que, no sols pel seu valor econòmic, sinó també per sentimental, mereixen ser recuperades.\nUn altre dels servicis que posem a la seua disposició és el de catalogació de peces per a poder tindre una referència del seu origen així com del valor aproximat de les mateixes.\nLa recuperació i restauració de marcs antics, que en molts casos tenen valor, és un altre apartat a tindre en compte.\nNo sempre es disposa del temps necessari per a portar una peça a emmarcar, ja siga per primera vegada o per a reemmarcar-la a fi de millorar les seues condicions de conservació.\nAçò no ha de suposar un problema perquè nosaltres ens traslladem per a arreplegar la peça i restaurar-la i/o emmarcar-la en el nostre taller, tant si es tracta d’una obra xicoteta com de grans dimensions.\nUna vegada acabat el treball, podem ocupar-nos també de tornar-la i instal·lar-la.\nSERVICIOS January 22nd, 2016rosmarcosadmin\nCLIENTS January 22nd, 2016rosmarcosadmin\nC / Sueca, 78 baix · 46006 València\nTel + Fax: (+34) 96 374 44 49\nHorari: Dilluns a Divendres de 09:30 a 13:30 i de 16:30 a 20:00 h.\nCONTACTE January 22nd, 2016rosmarcosadmin\nEste lloc web utilitza cookies per a millorar l'experiència de l'usuari. Si continua navegant considerem que accepta el seu ús, o si ho desitja, pot canviar la configuració del seu navegador.OKLlegir més


Barri del Progrés del Badalona. itinerari per conèixer el passat industrial.\nrondaller / 20 maig 2022 / Leave a comment / Barcelonès, Itineraris urbans\nItinerari pel barri del Progrés de Badalona.\nEn primer lloc, deixem el vehicle a l’aparcament que hi ha a l’altra banda de l’estació del tren, origen de tot aquest rebombori el 1848 i preservada com un edifici històric.\nAnem passejant pel costat del mar en direcció a Barcelona. Primer trobem la fàbrica Anís del Mono, crec que l’única que funciona d’aquella època. Des de fa un segle i mig, aquesta destil·leria creada pels germans Bosch encara produeix el licor que la va fer famosa. Malgrat que no t’agradi l’anís, et recomano una visita guiada.\nDes d’aquí ja hauràs vist un llarguíssim espigó que s’endinsa al mar. És el Pont del Petroli, construït el 1965 per descarregar l’or negre des dels vaixells fins a la costa. A punt de ser enderrocat, es va “indultar” pel ric ecosistema submarí que s’hi va crear entre els seus pilars. Ara és tot un símbol de la ciutat.\nA l’entrada del pont hi ha una rèplica de l’estàtua d’Anís del Mono. Fixa’t en la remarcable similitud que té amb la cara de Darwin.\nAbans de creuar la via, para atenció al pont que la travessa. Una placa ens explica que el projectà el 1912 Juli Batllevell, autor de nombrosos edificis a Barcelona i Sabadell. Sospitosa la semblança amb el pont de les Peixateries Velles de Girona, construït per l’empresa de Gustave Eiffel 35 anys abans.\nPel que fa als dos relleus circulars que hi ha al damunt són l’escut de Badalona de fa un segle i l’anagrama format per les lletres M Z A (Ferrocarriles de Madrid, Zaragoza y Alicante).\nEl progrés del Progrés\nSeguidament, en el nostre itinerari pel barri del Progrés de Badalona, passem pel pont i entrem al barri que ens ocupa. Som a la plaça Vaixell Maria Assumpta un dels velers més antics del món que va naufragar als anys 90. A més a més, la seva silueta és el logotip d’Edicions Proa.\nNou ús a les indústries\nPel que fa als interessants mosaics, són obra de Lluís Brú, considerat el realitzador de tessel·les més important del modernisme a Barcelona. Va col·laborar amb Domènech i Montaner amb obres com el Palau de la Música o l’Institut Pere Mata. Poca broma. I aquí els tens, mig morts de pena.\nDesprés puja pel carrer de Sagunt perquè la façana principal, obra de Joan Amigó (anys 20) també és digne d’admiració.\nA continuació, seguim pel carrer de la Indústria on veuràs una altra xemeneia indultada.\nTomba per l’avinguda de Sant Ignasi de Loiola. No sé què pensar de l’edifici que fa cantonada amb una espantosa escultura i poemes de Joan Maragall a la façana. Més aviat sembla un mostrari de Porcelanosa.\nDes d’aquí ja pots veure la parròquia de Sant Josep, obra de l’arquitecte Joan Amigó, sorgida arran del creixement de la població de finals del segle XIX. Contradiccions de la vida, durant la guerra civil s’hi va instal·lar una metralladora al campanar.\nTot seguit, gira a la dreta pel carrer d’Enric Borràs i entra pel de Colom on descobriràs la magnífica façana modernista (1907) de Can Casacuberta. Aquesta important indústria tèxtil que no es va destacar precisament per les bones condicions laborals. Tanmateix, el producte estrella era el mantó de Manila. Ara és una biblioteca.\nA continuació, tombem pel carrer de Mossèn Antòn fins a l’avinguda de Martí Pujol. A la cantonada veiem la Casa Enric Pavillard, un referent del modernisme en aquesta ciutat. També projectada per Joan Amigó, va ser propietat del gerent de la fàbrica de tints Lorilleux.\nPer acabar aquest itinerari pel barri del Progrés del Badalona, només ens queda baixar pel pas sota la via per tornar a l’aparcament. O fer una cerveseta al passeig.\nEstació de trens: poblesdecatalunya.cat\nFàbrica Anís del Mono: museudebadalona.cat\nEstàtua Anís del Mono: investigacionyciencia.es\nFàbrica CACI: badalondia.com\nAntic escut de Badalona: bdnrecuerdos.blogspot.com.es\nVaixell Mariu Assumpta: elmareselcami.blogspot.com.es\nEdifici CatSalut: baas.cat\nFàbrica La Llauna: ca.wikipedia.org\nEsglésia de Sant Josep: ca.wikipedia.org\nCan Casacuberta: badalondia.com\nCasa Enric Pavillard: catalunya.com\nJoan Amigó Barriga: raco.cat


Abonats - Loteutaxi\nAbonats a Loteutaxi\nTant empreses com particulars es poden beneficiar d’aquests avantatges …\nParticulars, autònoms i pimes, grans corporacions i organismes públics se sumen als seveis com abonats.\nEls clients gaudeixen de grans avantatges i nosaltres millorem la qualitat dels nostres serveis, oferint productes a mida per a cada necessitat.\nSi té una necessitat només ha de plantejar-la, nosaltres li oferirem solucions.\nPot consultar les grans avantatges de ser Client abonat més avall.\nAVANTATGES EMPRESES ABONADES\nLoteutaxi ofrece la posibilidad de crear cuentas de empresas abonadas en régimen de facturación mensual. Esta oportunidad proporciona muchas ventajas, como:\nFactures mensuals i desglossades\nNúmero de telèfon preferent\nDisposar de factures mensuals i desglosades, amb la despesa detallat de tots els serveis i desplaçaments realitzats, deducció de l’IVA i exhaustiu control sobre el consum realitzat pel conjunt de l’empresa. A nivell de la informació i organització de les dades, Loteutaxi posa a disposició dels seus clients abonats la possibilitat de configurar tota la informació segons les necessitats d’aquests.\nComptar amb un número de telèfon preferent amb accés directe als nostres operadors.\nSón clients habituals de Loteutaxi petites i mitjanes empreses i grans corporacions i organismes públics que agraeixen l’alt nivell professional dels conductors i la gran varietat de serveis que Loteutaxi ofereix.\nAVANTATGES RESTAURANTS I HOTELS\nLoteutaxi ofereix la possibilitat de sol·licitar un taxi a la porta de l’restaurant o hotel per realitzar el servei, entenent que serà al comptat i ho pagarà el client amb targeta o efectiu.\nPreferència, rapidesa i efectivitat que sens dubte atorgarà un millor servei als seus clients.\nPot sol·licitar un enllaç d’accés i només fent un clic arribarà un taxi de la nostra companyia.\nEs poden sol·licitar fins a sis taxis a l’hora.\nHi ha la possibilitat d’introduir un comentari que el taxista pot veure abans de realitzar el servei.\nSens dubte aquest és el futur per disposar d’un taxi a la porta del seu establiment.\nLoteutaxi ofereix la possibilitat de crear comptes per a particulars en règim de facturació mensual. Aquesta oportunitat proporciona molts avantatges:\nDisposar de factures mensuals i desglossades, amb la despesa detallat de tots els serveis i desplaçaments realitzats. A nivell de la informació i organització de les dades, Loteutaxi posa a disposició dels seus clients abonats la possibilitat de configurar tota la informació segons les necessitats d’aquests. Comptar amb un número de telèfon preferent amb accés directe a les nostres operadores.\nTipus d'Abonat Tipus d'AbonatEmpresesParticularsRestaurants i Hotels\nEn activar el check de "Lectura i acceptació" de la nostra Política de Privacitat, vostè està indicant que ha llegit, entén, accepta i autoritza totes les clàusules especificades per a la recollida, emmagatzematge i el tractament de les seves dades personals. Política Privacitat


Cap farmàcia de guàrdia disposava ahir de mascaretes per a la població de no-risc | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, va reiterar en la roda de premsa d’ahir al migdia que un cop es retorni a l’activitat, “durant uns mesos tothom haurà d’anar amb mascaretes pel carrer”. D’aquesta manera, el titular de Salut va incidir en la necessitat que la distribució d’aquestes mascaretes es faci “de forma ordenada”.\nEn aquest sentit, va demanar als ciutadans que no es llancin a fer cues a les farmàcies, sinó que hi truquin i facin la seva reserva. També va assegurar que “a hores d’ara el país té prou mascaretes perquè tothom hi pugui anar”.\nEl cas és que de moment, almenys fins ahir a la tarda, les farmàcies de guàrdia del país no tenien mascaretes per a la població que no fos de risc. Sí que en tenien per a les persones de risc. És a dir, aquelles de més de 70 anys o bé les que tenen afeccions pulmonars greus. Només una de les farmàcies obertes al Pas de la Casa va assenyalar que li’n quedaven unes “de paper, molt fines”.\nA la majoria de farmàcies consultades la resposta a la demanda de mascaretes era que ni en tenien ni sabien quan en tindrien. En algun cas, suposaven que aquesta setmana “aniran arribant”. En altres casos, van afirmar que “estan esperant que el Govern els truqui o els enviï un comunicat per esclarir aquesta qüestió”. En un dels establiments sí que es va anunciar que els “caps” estaven quasi convençuts que aquesta setmana arribaria una comanda important i que totes les farmàcies del país en tindrien.\nPel que fa a la possiblitat de fer reserva de mascaretes a les farmàcies, un dels establiments va explicar que ara per ara no poden obrir una llista d’espera perquè no saben la quantitat de mascaretes que rebran.\nPrecisament ahir a la tarda una farmacèutica adreçava una petició al Govern a través de les xarxes socials que il·lustra la problemàtica. En concret, exposava que es feia càrrec que l’executiu volgués que la gent tingui la major informació possible, però com a farmacèutica agrairia que aviséssiu a la població general de la disponibilitat de mascaretes quan les farmàcies en disposin. I és que els ciutadans pensen que ja en tenim per a tothom i no paren de venir a demanar-les. D’aquesta manera, la farmacèutica feia notar que el flux de gent augmenta, fet que aconsegueix l’efecte contrari del que s’està buscant, que és el confinament de la gent a casa seva. La resposta del Govern a aquesta petició va ser que el ministre de Salut ja va informant que l’abastiment de mascaretes es farà progressivament els pròxims dies, però que intentarien precisar la informació.\nCal recordar que el ministre de Salut va anunciar divendres passat que aconsellava l’ús de les mascaretes per a tota la població i va anunciar que “d’aquí a molt poc” les farmàcies en distribuirien.


Poble de la Joncosa del Montmell - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nDivendres, 03 de desembre de 2021 ON MENJAR AQUESTA SETMANA...\nDivendres, 03 de desembre de 2021\nInici > Visita Catalunya > Baix Penedès > El Montmell\nPoble de la Joncosa del Montmell\nLa Joncosa del Montmell és el poble més gran del Montmell i el que fa de cap de municipi. Està situat a 430 m. d'altitud, a la vall formada per la mateixa serra del Montmell i la serra de la Montjoia, al peu del puig de les Forques, del puig del Castellot i de la Creu. Les tres primeres cases que es van construir a la Joncosa són: Cal Cintet, Cal Ventosa, on hi ha l'Ajuntament, i cal Papiol. De la font de la Joncosa ja se’n parla l'any 1011.\nMontmell, El - Ajuntament a cal Ventosa\nCal Ventosa, una de les tres primeres cases d’aquest nucli, és un edifici tancat per un baluard amb portal d’arc escarser. La façana, restaurada, té portal adovellat de punt rodó i galeria de solana. La casa data de 1877. Actualment és la seu de l’Ajuntament.\nElements com una premsa de vi o la tipologia de les seves cases ràpidament en transporten a una de les seves principals activitats econòmiques, la vinya i el vi en particular i per descomptat al món agrícola en general.\nMontmell, El - Manso Vidal o cal Cintet\nUn element arquitectònic diferenciat d’entre els seus edificis és el Sindicat Agrícola, no sols pel que representa a l’economia de la població sinó també per la seva arquitectura, que encara que modesta e respecte a altres instal·lacions d’aquest tipus, també incorpora elements propis del modernisme a la seva estructura com són les columnes helicoidals utilitzant el maó o el remat del capcer de la façana principal.\nMontmell, El - Sindicat Agrícola de la Joncosa\nA Cal Ventosa, casa de que hem parlat, hi trobem un dels molts rellotges de sol que hi ha al Montmell. El rellotge de sol de Cal Ventosa és un rellotge de sol pintat, de tipus vertical declinant, de forma rectangular. Les línies horàries van de 5 a 4, amb senyals per les mitges hores. Presenta la campana de l'àngelus a la línia del migdia. El gnòmon és de vareta. Presenta il·lustracions de la vida de l'època amb personatges dansant, a la part superior, i els motius florals al voltant del quadrant, a la part inferior.\nMontmell, El - Poble de la Joncosa\nEl rellotge de sol de Cal Cintet, pintat al fresc, és rectangular i es troba emmarcat. Les línies horàries van de 5 a 2 del migdia, amb marques a les mitges hores. La numeració és aràbiga. Al pol hi ha representat un gira-sol amb la tija que s’inclina per la part central del quadrant. El gnòmon és de vareta.\nEl mas Vidal o Cal Cintet, al carrer Major de la Juncosa, és la casa més antiga de les tres cases històriques d’aquest nucli i data del 1600. La casa de Cal Cintet fou comprada pels pares dels actuals amos al voltant de 1920, juntament amb totes les propietats. Els nous propietaris foren els autors de la gran portalada d’accés, d’arc de mig punt, que tanca un petit pati i una escala que porta a la vertadera porta de la casa.\nLa façana presenta en el seu cos central la porta d'entrada, dos balcons a la part central i a la part superior tres petites finestres d'arc de mig punt que corresponen a les golfes. A la part esquerra del cos central de l'edifici hi ha una torre, que és la part més modificada de la casa, on també podem veure unes finestres d'arc de mig punt. A l'interior de la casa es troben nombroses espitlleres, una gruta i una presó.\nCom arribar a Poble de la Joncosa del Montmell ?\nPoblació: El Montmell


DENUNCIES CONTRA VILAJOANA PER TRUCADES IRREGULARS - El triangle\nDENUNCIES CONTRA VILAJOANA PER TRUCADES IRREGULARS\nXavier Vilajoana ha estat objecte de diferents reclamacions via email a la Junta Electoral de socis del FC Barcelona que han estat trucats als seus números de telèfon fixos completament segurs de no haver facilitat aquesta informació a ningú o, en qualsevol cas només al FC Barcelona en un marc d’estricte confidencialitat.\nEls fets denunciats es van produir la nit del dissabte passat quan desenes de socis van rebre la trucada de personal de la candidatura de Vilajoana en un desplegament calculat a partir de que el Barça va guanyar el seu partit de Lliga davant el Granada.\nSocis d’una mateixa família, amb domicili a Barcelona i d’altres demarcacions, van ser localitzats amb una precisió infal·lible malgrat que algunes trucades van fe passar-se per persones que trucaven a l’atzar.\nProu indicis per imaginar que la precandidatura de Xavier Vilajoana podria estar fent servir un llistat de socis sospitosament exacte al qual ve tenir accés quan només restaven menys de dos dies per a presentar les signatures.\nQuan alguns dels socis van repreguntar com era possible que Vilajoana hagués tingut accés al seu número privat la resposta va ser confosa, insuficient i gens convincent. Per aquesta raó socis molestos i estranyats van posar en coneixement del Síndic del Soci els fets amb la finalitat de que, si fos necessari, intervingui la Junta Electoral. Es tracte d’un fet greu des del punt de vista d’una possible infracció electoral i penal donat el caràcter privat i protegit de les dades personals dels socis.\nFa què pensar que l’onada de trucades hagi coincidit a molt poc temps del límit per presentar les butlletes com si el llistat hagués arribat a última hora en una acció de risc i de desesperació del candidat.\nPrevNERVIS, REVENDES I MOLTES SOSPITES


Àlex Corretja serà el nou capità de l'equip espanyol de Copa Davis per dues temporades - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nÀlex Corretja serà el nou capità de l'equip espanyol de Copa Davis per dues temporades\nL'extenista català Àlex Corretja serà el nou capità de l'equip espanyol de Copa Davis després d'arribar a un acord amb el president de la Federació Espanyola de Tenis, José Luis Escañuela. El compromís serà per dues temporades, tal com volia Corretja, que dimecres a les 11 del migdia serà presentat oficialment en un acte a l'Estadi Olímpic Lluís Companys.\n27/12/2011 - 18.17\nDesprés que Espanya es va proclamar per cinquena vegada aquest any campiona de la Copa Davis, el fins ara capità, el lleidatà Albert Costa, no va renovar el seu compromís, cosa que va obrir una sèrie d'opcions que s'han tancat aquest dimarts amb l'acord per a la contractació de Corretja.\nL'acord l'han firmat el nou capità i el president de la Federació Espanyola de Tenis, José Luis Escañuela, que compareixeran aquest dimecres davant els mitjans per a l'acte protocol·lari de la presentació en societat del nou capità.\n"Estic plenament convençut que hem arribat a un gran acord per al tenis espanyol. Vull agrair a Álex Corretja el seu entusiasme i il·lusió per afrontar aquest repte al costat de l'RFET. Unir la seva capacitat tècnica i humana a la dels nostres jugadors és, sens dubte, un gran pas per a l'èxit de l'equip", ha subratllat José Luis Escañuela en declaracions difoses per la Federació.\nEl nou capità ha agraït al president l'oferiment, "que suposa un orgull i una enorme responsabilitat. És un privilegi capitanejar el millor equip de jugadors del món".


Castellers dels Minyons de Terrassa impulsen una colla a la Terra Alta | Diari de Tarragona\nEl documental "A les fosques" guanya el V Premi Terres de l’Ebre de Periodisme\nCastellers dels Minyons de Terrassa impulsen una colla a la Terra Alta\nEls promotors, que tenen arrels familiars a la comarca ebrenca, han iniciat una campanya de promoció per captar futurs castellers i patrocinadors dels Minyons Terra Alta\n17 de Agosto de 2017 - 11:56 hs\nUn dels espectaculars castells dels Minyons de Terrassa, que apadrinen la formació d’una colla a la Terra Alta. Foto: DT\nUn grup de castellers dels Minyons de Terrassa amb arrels a la Terra Alta impulsen la creació d’una colla castellera en aquesta comarca ebrenca, on actualment no n’hi ha cap ni tampoc tradició del fet casteller.\nEls promotors han batejat el projecte com a Minyons Terra Alta, un nom que no ha de ser definitiu, i han iniciat una campanya de promoció de la iniciativa per les xarxes socials, on compten per exemple amb un perfil de Twitter propi.\nEl dia 6 d’agost, al Pinell de Brai, van mantenir una primera reunió per unir esforços amb la presència del president de la colla castellera terrassenca, Jordi Juanico.\nEls promotors són una desena de persones, la majoria castellers dels Minyons però també d’altres colles tarragonines i ebrenques. El seu portaveu, Jordi Piñol, els avis del qual eren de Corbera d’Ebre, explica al Diari que el projecte es troba encara en una fase de gestació il·lusionant.«La resposta, fins ara, és molt positiva. Hem detectat que hi ha interès a crear una colla».\nLa idea és promoure una colla amb castellers residents a la Terra Alta, que assumeixin el control i direcció del projecte, i comptin, si ho desitgen, amb l’assessorament i suport tècnic dels Minyons de Terrassa, una de les millors colles del panorama casteller.\nL’entitat, un cop reunit el capital humà necessari, haurà de reunir-se en una assemblea, organisme on es prendran les decisions fundacionals, entre elles l’aprovació d’uns estatuts, el nom i el color de la camisa. La voluntat és aconseguir un local on poder assajar a la capital de la comarca, Gandesa, per ser municipi equidistant entre les diverses poblacions terraltenques.\nEn aquests moments, els promotors divulguen la idea per captar futurs castellers i difonen la iniciativa entre les associacions i empreses de la comarca. Si el projecte es consolida, el presentaran als ajuntaments i el consell comarcal i demanaran ajut. «Hem de buscar capital humà, patrocinadors, un local... hi ha molta feina a fer», admet Piñol.\nImpuls a la comarca\nPiñol explica que els mou la voluntat d’ajudar la comarca, de difondre els seus valors i promocionar els seus productes. «Molta gent de la Terra Alta va marxar dècades enrera de la seva terra. Aquesta gent ha tingut fills, nets i besnets. Amb aquesta iniciativa volem agrair i donar resposta, encara que sigui en part, a l’esforç que van haver de fer els nostres avis i ho fem ensenyant a fer castells, que és el que sabem fer», detalla Piñol.\nEls promotors esperen que la iniciativa ajudi a difondre el nom de la Terra Alta i se sumi al seguit d’iniciatives de promoció de la comarca. «Ens agradaria que a la comarca ens generessin prou llocs de treball perquè el jovent pogués continuar vivint a la seva població d’origen».\nAfició creixent a les Terres de l’Ebre\nSi el projecte Minyons Terra Alta fructifica, seria la quarta colla castellera a les Terres de l’Ebre, un territori amb molt poca o, fins i tot, nul·la tradició castellera fins fa uns anys quan es van crear dues colles castelleres avui consolidades, els Xics Caleros de l’Ametlla de Mar, creada el 2012, i els Xiqüelos i Xiqüeles del Delta, la colla castellera del delta de l’Ebre, creada tot seguit.\nL’any 2016 va arribar el torn de la tercera colla ebrenca, amb el bateig dels Castellers de Tortosa, una colla que, per cert, celebra la seva gran diada el dia 3 de setembre amb motiu de les festes de la Cinta en una diada on estarà acompanyada de la Colla Joves Xiquets de Valls i dels Castellers de Castellar del Vallès.\nD’aquesta manera, la Ribera d’Ebre és l’única comarca ebrenca on no ha sorgit encara una iniciativa per formar una colla castellera.\nDesaconsellen la navegació a motor aquests dies pel baix cabal de riu Ebre\nProblemes en municipis costaners per cobrir les plantilles dels socorristes


Cinema de Butxaca |\nActualment, les noves tecnologies són presents en la nostra vida quotidiana i gairebé tots els mòbils tenen l’opció de fer gravacions curtes. Com que volem que el català sigui present en tots els àmbits, el Centre aposta també per les noves tecnologies.\nD’aquesta manera, el cinema de butxaca pretén fer entendre als joves que l’ús de la llengua catalana també és vàlid en les seves creacions. Al mateix temps també s’aposta per les idees i la voluntat artística.\nPer participar en aquest concurs cal fer un vídeo amb el mòbil amb uns 5 minuts de durada a tot estirar. Lògicament l’argument ha de ser en català. Es premia els tres curtmetratges més creatius.\nEl Centre de la Cultura Catalana prepara des de ja fa dos anys el Concurs de Cinema de Butxaca, un certamen obert a la participació popular. Per participar-hi només cal un telèfon mòbil amb càmera i capaç d’enregistrar vídeo, una mica d’imaginació i capacitat de síntesi per explicar una història en un minut.\nÉs un concurs de pel·lícules diferent. Històries amb dos requisits, que durin un màxim d’un minut i que estiguin gravades amb la càmera de vídeo d’un telèfon mòbil. La qualitat no és el més important: compten les idees, el sentit de l’humor, la creativitat, la imaginació… El Centre de la Cultura Catalana camina i creix al ritme de la societat. Les noves tecnologies ens fan la vida més senzilla i l’entreteniment experimenta als darrers temps importants canvis. Convençuts que cada usuari de telefonia mòbil porta a la butxaca una màquina capaç d’enregistrar quelcom més que records turístics o instants fugaços de la nostra existència, apostem per un tipus d’experiment que ja ha captivat importants directors de cinema tradicional de tot el món.\nAbans del premi, el taller “Com sobreviure a la jungla audiovisual” impartit per Ferran Marín, va explicar a una vintena d’assistents durant un parell de dies, com es realitzaba, grabava i produïa un curtmetratge per a telèfon mòbil. Es van presentar al concurs, fet durant el més d’abril del 2009, 25 pel·lícules diferents. Les pel·lícules, de caire molt difetent i que es poden veure al canal de vídeos de la web del Centre van tenir com a guanyadores Campanya Electoral, Shrek i Quina vida més Gossa. L’entrega de premis es va fer al Cinema Modern, on es va veure les pel·lícules guanyadores. Col·laboren amb el premi Som Telecom, el Govern d’Andorra, la Generalitat i els Comuns d’Andorra la Vella i Escaldes-Engordany.


La Diputació anticiparà 30 milions d’euros als municipis valencians perquè puguen executar obres\nAquesta bestreta suposa el 60% de la partida global de diferents plans provincials (PPOS, Pla de Camins i IFS) i arribarà als ajuntaments en les pròximes setmanes per a donar-los liquiditat\nLa Diputació de València ha decidit avançar el 60% dels Plans Provincials d’Obres i Serveis (PPOS), el Pla de Camins i Vials (PCV) i el Pla d’Inversions Sostenibles de 2016 (PIFS) als municipis valencians, amb la intenció que disposen de liquiditat per a escometre les obres. En total, 30 milions d’euros que arribaran als ajuntaments entre desembre i gener, després de l’aprovació de la mesura en el ple d’aquest mes.\nLa iniciativa parteix de l’àrea d’Hisenda que dirigeix el diputat Toni Gaspar, qui treballa en la modificació de les bases d'aquests plans provincials per a “no augmentar la burocràcia i facilitar la liquiditat dels ajuntaments”. El responsable d’Hisenda, que desenvolupa aquesta mesura d’alleujament econòmic conjuntament amb les àrees de Cooperació i Carreteres, ha explicat que l’objectiu és “avançar els diners als municipis sense complicar als ajuntaments amb les gestions, ja que la Diputació transferirà directament els diners”.\nEn paraules de Jorge Rodríguez, president de la Diputació, “en el nostre ADN està l’aposta decidida pel municipalisme, amb accions com aquesta en què no ens limitem a concedir les ajudes als municipis, que enguany suposen 52 milions d’euros a través d'aquests tres plans, sinó en què eixos diners arriben com més prompte millor als ajuntaments i servisca per a engegar les obres alleugerint el procés administratiu”. La mesura es portarà a terme mitjançant la inclusió d’una clàusula en les bases reguladores dels tres plans esmentats, on s’explicita que la Diputació anticiparà el 60% de l’import assignat a cada beneficiari.\n“Tots els que formem part del govern provincial estem també en els ajuntaments i coneixem molt bé allò que suposen les tensions de liquiditat, que és el que tractem d’alleujar amb aquesta mesura”, ha insistit el diputat d’Hisenda, en referència als diners que han d'avançar els consistoris per a justificar i pagar les obres que posteriorment subvenciona la Diputació.\nEl PPOS d'enguany inclou com a novetat respecte a plans anteriors que els municipis podien sol·licitar un avançament de fins al 80% de l'assignació que els haja correspost. No obstant açò, el diputat d’Hisenda ha decidit no esperar a eixes sol·licituds per part dels ajuntaments i transferir directament el 60% de les ajudes tant del PPOS com del PCV i el PIFS 2016 als municipis, amb el consegüent alleujament per a la seua tresoreria.\nEls 30 milions que avançarà la Diputació de València als ajuntaments de la província són el 60% del total dels tres plans provincials: 34 milions del PPOS; 12 milions del Pla d’Inversions Sostenibles d’enguany, dirigit a municipis de menys de 5.000 habitants, i els 6 milions d’un pla bianual de Camins i Vials, que té una dotació global de 12 milions d'euros.\nDeclaracions del president Jorge Rodríguez i el diputat Toni Gaspar


El secretari general de l'Esport, Gerard Figueras, ha defensat avui, en el transcurs d'una taula rodona amb 80 professors d'educació física danesos, el paper clau de l'esport en la construcció nacional i ha assegurat que "seria un dels símbols principals per mostrar-nos al món com un estat propi" en cas que Catalunya esdevingui un país independent.\nLa jornada, celebrada a l'Auditori Rafael Nebot del Consell Català de l'Esport, a Esplugues de Llobregat, sota el títol "El paper de l'esport en la construcció nacional", ha comptat amb la participació també de Francesc Serra, coordinador de la Plataforma Proseleccions Esportives Catalanes, que ha explicat el treball de l'entitat per al reconeixement internacional de l'esport català, i de Mònica Piosa, directora tècnica de la Federació Catalana de Patinatge, que ha exposat el potencial de l'hoquei patins català, la base de les seleccions estatals.\nGerard Figueras ha detallat el funcionament del sistema esportiu català, fonamentat en el treball d'un teixit associatiu privat, format per 73 federacions esportives, 45 Consells Esportius i 18.393 clubs, que treballa en col·laboració amb les institucions públiques per portar a terme una política esportiva encaminada a promoure la pràctica de l'activitat física i esportiva, que situï Catalunya en la centralitat política, social i econòmica.\nEl secretari general de l'Esport també ha fet èmfasi en el potencial de l'alt rendiment català, fruit de l'entesa entre les federacions i el Govern i la tasca dels centres de tecnificació catalans, cosa que, com ha recordat, ha permès que un terç de la delegació estatal als Jocs Olímpics de Rio estigués formada per esportistes formats a Catalunya i que aquests participessin en la meitat de les medalles obtingudes per Espanya i en un terç de les medalles paralímpiques.\nEls assistents, que han mostrat molt interès en tractar el possible desenllaç del procés polític en què està immers el país i les conseqüències derivades per a l'esport català, han pogut conèixer també els orígens i els objectius de la Plataforma Proseleccions Esportives Catalanes, que reivindica el dret a tenir seleccions esportives pròpies. Francesc Serra ha afirmat que "l'esport ajuda a construir la idea de la nació" i ha lamentat que la "manca de diners i de poder polític" dificulten el progrés i la projecció de l'esport català.\nPer la seva banda, Mònica Piosa ha parlat del reconeixement fallit de la Federació Catalana de Patinatge dins la Federació Internacional arran dels fets ocorreguts a l'assemblea de Fresno el 2004, així com del potencial de l'hoquei patins català, un dels esports més practicats al nostre país. Piosa ha deixat clar que sense els jugadors i jugadores catalans, que formen la base de les seleccions estatals, Espanya no optaria als títols que acumula en els últims anys.\nEl grup de professors danesos pertanyen a una xarxa d'ensenyament per adults amb molta tradició a Dinamarca, anomenada Folkehøjskoler (escoles superiors populars), i la taula rodona s'emmarcava en la visita que estan fent aquests dies a Catalunya, durant la qual participen en visites a instal·lacions i trobades amb altres entitats esportives catalanes.\nFont: Gabinet de Comunicació i premsa de la Secretaria General de l'Esport de la Generalitat de Catalunya


El SIEI del S'Agulla (Blanes): 2013\nHem creat dues felicitacions de Nadal diferents, hem votat i aquesta és la que ens ha agradat més.\nLa colla de la USEE del S'Agulla us desitja BONES FESTES:\nPublicat per Cristina Tallada a 12:46 4 comentaris:\nPROBLEMA 3. Desembre 13\nIdentifica els nombres:\nSaps quins nombres són?\nLA SOLUCIÓ ÉS: 58 i 407\nQuè ha passat? sols ha encertat en Joan i amb ajuda... uf! a veure si el proper problema és més fàcil i l'encerteu tots! ànims!\nPublicat per Cristina Tallada a 19:09 3 comentaris:\nENDEVINALLA 3. Desembre 13\nVisc al bosc,\nSense tenir ales,\nsembla que voli com els avions.\nLA SOLUCIÓ DE L'ENDEVINALLA ÉS: L'ESQUIROL.\nOh! tothom ha encertat! enhorabona: Mònica, David L., Lasana, Òscar i Sambou, molt bé!\nPublicat per Cristina Tallada a 18:43 5 comentaris:\nAvui és l'aniversari d'en DANIEL i ens ha portat una pastissos molt bons. Ha estat un esmorzar molt dolç.\nFELIÇOS 14 ANYS DANIEL!\nPublicat per Cristina Tallada a 13:33 3 comentaris:\nHem treballat amb l'eina JIG SAW PLANET, hem creat uns puzzles preciosos. T'animes a fer-ne? fixa't en el personatge, els colors, la quantitat i la forma de les peces del puzzle, decideix-te i... a jugar!\nPublicat per Cristina Tallada a 6:28 7 comentaris:\nPROBLEMA 2. Novembre 13\nEscriu el nom de cada cos geomètric:\nLA SOLUCIÓ ÉS: 30. prisma, 31. cilindre, 32. con, 33. esfera i 34. piràmide.\nHeu encertat: Victor Turculeti, Júlia i Carles, molt bé!\nEndavant amb el següent problema!\nPublicat per Cristina Tallada a 11:10 6 comentaris:\nENDEVINALLA 2. Novembre 13\nEm despullo quan el fred és viu\ni em vesteixo a l'estiu,\nLA SOLUCIÓ DE L'ENDEVINALLA ÉS: EL BOSC (o bé ELS ARBRES).\nOh! no ha encertat ningú... a veure si encerteu la propera...\nPublicat per Cristina Tallada a 11:05 2 comentaris:\nPublicat per Cristina Tallada a 17:45 Cap comentari:\nÉs per això que cadascú vol desitjar BON ESTIU a la seva manera:\nDani: quiero que lo pasen muy bien.\nÒscar: que tinguin bon estiu.\nDavid L.: que ho passeu bé i moltes festes.\nMarta: que us ho passeu bé i després de l'estiu a ficar-se les piles.\nMònica: que ho passeu bé i feu moltes coses.\nJoan: happy holidays.\nSalim: bones festes amics meus.\nEric: bon estiu amics meus.\nDavid G.: bon estiu a tots!\nMolts i bons desitjos per a tothom. Ens retrobem el curs vinent!\nPublicat per Cristina Tallada a 14:45 Cap comentari:\nFESTA- ESMORZAR DE LES CULTURES\nAvui hem pogut compartir la Festa- esmorzar de les cultures amb els alumnes de l'aula d'acollida. Cadascú ha elaborat un power point sobre el seu país: mapa, bandera, capital, llengua, costums, menjars típics... Una vegada els hem vist i comentat, hem passat a tastar els diferents menjars: Que bons! hem passat un matí molt animat i en bona companyia.\nPublicat per Cristina Tallada a 17:49 5 comentaris:\nPROBLEMA 10. Juny 13\nSi compro 10 entrepans\n5 de formatge que valen 1€ cadascun i\n5 de pernil salat que valen 2 € cadascun.\nQuant em costaran en total?\nLA SOLUCIÓ ÉS: 15 €.\nHeu encertat: Salim, Joan, David G. MOLT BÉ!\nPublicat per Cristina Tallada a 13:38 9 comentaris:\nENDEVINALLA 10. Juny 13\nEn un arbre hi ha 12 branques,\na cada branca hi ha 4 nius i\na cada niu 30 ocellets. Què és?\nENIGMA 10. Juny 13\nQuants llumins hi ha?\nLA SOLUCIÓ DE L'ENDEVINALLA ÉS: EL CALENDARI o L'ANY (mesos, setmanes, dies).\nLA SOLUCIÓ DE L'ENGMA ÉS: 6 LLUMINS.\nHEU ENCERTAT: Salim, David G., Haji, David L., Òscar i Mònica. MOLT BÉ!\nPublicat per Cristina Tallada a 13:38 10 comentaris:\nCom cada any hem celebrat Sant Jordi realitzant tallers, entregant els premis dels diferents concursos: fotografia, còmic, narració... i compartint l'aperitiu. A més, avui hem gravat el libdup de l'institut S'Agulla que ha anat molt bé, tothom ha col·laborat i s'ha engrescat molt: GRÀCIES!\nPublicat per Cristina Tallada a 15:25 1 comentari:\nHEM FET FLIP BOOKS\nRepetim la tasca que el curs passat va agradar molt: la realització d'un Flip Book.\nUna vegada cadascú ha confeccionat el seu, l'hem desat en format PDF, l'hem imprès i l'hem retallat: Que divertit que és passar els fulls!\nPublicat per Cristina Tallada a 20:35 1 comentari:\nPROBLEMA 8. Abril 13\nLa Sílvia vol comprar una ensaïmada. Val 1,10 €.\nPorta aquestes monedes a la butxaca:\nEn tindrà prou per comprar-la?\nLA SOLUCIÓ ÉS: NO.\nDels 12 que heu contestat sols heu encertat 4 persones: Salim, David G., Haji i Mamadou Tourai. MOLT BÉ!\nPublicat per Cristina Tallada a 10:48 12 comentaris:


Poesia, vida i mort a la Mar d'en Manassa\nPoesia, vida i mort a la Mar d’en Manassa\nL’Escala anuncia la Vila del Llibre 2021 amb un homenatge a Bartomeu Rosselló-Pòrcel, Joan Salvat-Papasseit, Màrius Torres i Perenya i Blai Bonet i Rigo, poetes colpits per la tuberculosi\nActualització: 04.07.2021 - 18:41\nLa Mar d’en Manassa és un d’aquests topònims locals tan específics que omplen el litoral català i que estan arrelats a la memòria ancestral dels habitants d’un indret –en aquest cas dels escalencs– de la mateixa manera que determinats versos estan arrelats a la memòria poètica del país, com per exemple el sensacional dístic: “Tota la meva vida es lliga a tu / com en la nit les flames a la fosca”, de Bartomeu Rosselló-Pòrcel (Palma, 1913 – el Brull, 1938).\nL’esment al malaguanyat poeta mallorquí i a l’indret costaner no són debades, ja que el passat dissabte aquesta mar va ser l’escenari on es va retre homenatge a quatre poetes que van haver d’enfrontar-se a una altra pandèmia: la tuberculosi. Tres van morir a causa de la malaltia. Els finats van ser Bartomeu Rosselló-Pòrcel; Joan Salvat-Papasseit (Barcelona, 1894-1924) i Màrius Torres i Perenya (Lleida, 1910 – Sant Quirze Safaja, 1942). Blai Bonet i Rigo, el més tardà en el temps (Santanyí, 1926-1997) va sobreviure a la malaltia.\nClara Centenera, Ivan Joanals i quatre cadires van ser prou per fer presents els quatre poetes el capvespre del dissabte. Centenera va recitar durant una hora llarga i Joanals l’acompanyà amb el teclat i sobretot amb el fiscorn, amb què va aconseguir moments de sonoritat ben especials que acompanyaven la remor de la mar, el batec d’ales de les gavines i la fressa del vent, elements naturals d’aquest indret de l’Escala i que a la vegada són ben presents en bona part dels poemes de tots quatre autors. L’espectacle va ser concebut per Edicions Tremendes i creat a propòsit per a l’Escala per encàrrec de la xarxa de Viles del Llibre.\nDe fet, amb aquest homenatge l’Escala inaugura els actes de la Vila del Llibre 2021, que enguany s’han traslladat al cap de setmana del 15, 16 i 17 d’octubre a causa de la covid. En aquesta ocasió, Mallorca serà la cultura convidada d’honor, tot obrint un cicle de tres presentacions del festival en què cada any es convidarà una cultura de parla catalana. Així, el febrer del 2022 (la vila del llibre recuperarà les seves dates habituals i se celebrarà el darrer cap de setmana de febrer) la cultura convidada serà el País Valencià, i el 2023 les convidades d’honor seran l’Alguer i Catalunya Nord.\nEl diàleg entre els autors insulars i els catalans va ser un dels jocs possibles que es van oferir al llarg d’un vespre en què els poemes es van anar agrupant per diferents temàtiques: la mar, la mort, la guerra, l’amor, en un entorn absolutament idíl·lic, amb un llaüt recollint els ormeigs de pesca, caps d’infants capbussant-se a la platja de Riells i el dia morint-se lentament mentre al fons de la badia s’encenien els llums de Roses i l’aire traslladava efluvis grecs i romans des d’Empúries tot just albirada.\nUn dels moments àlgids va arribar amb la recitació de “Ronda amb fantasmes”, de Rosselló-Pòrcel, tot un desafiament perquè dins la memòria col·lectiva hi ha la versió de Maria del Mar Bonet. Però rapsoda i músic passaren amb nota la prova i ens van acostar el poeta que havia publicat el sonet pòstumament al recull Imitació del foc (1938):\nestèrils –arbres lívids de la tardor!– viuré\nCom bé és sabuda la història, Bartomeu Rosselló-Pòrcel va ser un dels poetes més influents de la literatura catalana amb tan sols tres llibres publicats. Especialment tràgica va ser la circumstància d’aquest darrer llibre que el poeta ja no arribà a veure publicat i que confegí sobretot el seu gran amic Salvador Espriu, amb texts introductoris de qui va ser un dels seus professors més estimats, Gabriel Alomar.\nTambé tenia molt de sentit que el poemari inclogués peces de Salvat-Papasseit, no tan sols per la seva pertinença de ple dret a aquest grup de poetes malalts de tuberculosi, sinó perquè enguany es compleixen cent anys de la publicació del poemari L’irradiador del port i les gavines. I precisament d’aquest llibre és el poema “Dona’m la mà”, que va ser ovacionat pel públic, entre el qual hi havia el batlle de l’Escala, Víctor Puga, i el regidor de Cultura, Rafel López. Tant és així que al final del recital el van haver de repetir:\nDona’m la mà i arrecera ta galta\nCom ja s’ha esmentat, Blai Bonet va ser l’únic de tots quatre poetes homenatjats que va aconseguir sobreviure a la malaltia. El mallorquí va viure fins a setanta-un anys, però, com els seus companys, va haver de passar també llargues temporades en sanatoris. En el seu cas va ser a Calbet, prop de Bunyola, un dels escenaris de la seva novel·la El mar. El 1987, va donar a conèixer el poemari El jove, on s’inclou un poema bellíssim d’elogi a la natura i a la vegada a la llengua i que va ser un dels envits interpretatius per a Clara Centenera. El poema es diu “Lo pus bell catalanesc del món”, i tota la complexitat del paisatge de Santanyí reverberava perfectament a L’Escala:\nroques brescades, conques salineres…\nMàrius Torres va ser, dels tres poetes morts a causa de la tuberculosi, potser qui va tenir més mala sort. Nascut el 1910 a la ciutat de Lleida, va viure tota la guerra i la va sobreviure, i no va morir fins el 1942 després d’una llarga estada al sanatori de Puig d’Olena, on va conèixer el seu gran amor platònic, Mercè Figueras, que inspirarà les Cancons a Mahalta. El darrer poema del recital a la Mar d’en Manassas va ser el seu “Aniversari”, que evidentment expressa el desig de tots quatre i el sentit d’aquest recital d’homenatge que obre la Vila del Llibre d’enguany:


Tercera edició del Mercat d'Escapades - Sant Cugat Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » Tercera edició del Mercat d’Escapades\n25 Maig 2017 a 15:00\nTercera edició del Mercat d’Escapades\nDel 26 al 28 de maig al passeig Lluís Companys de Barcelona\nJoan Aregio, i Xavier Espasa, inauguraran el proper divendres a les 15.30 hores la tercera edició del Mercat d’Escapades, que se celebrarà del 26 al 28 de maig al passeig Lluís Companys de Barcelona (al costat de l’Arc de Triomf). Enguany, la mostra reuneix unes 120 empreses i entitats catalanes que convertiran aquest passeig de la ciutat comtal en un veritable mercat d’experiències.\nA més, el Mercat d’Escapades comptarà també amb una Àrea Gastronòmica on es podran degustar les receptes dels xefs dels hotels gastronòmics i els col·lectius de cuina de Catalunya en forma de tapa. L’espai estarà habilitat especialment per promocionar la gastronomia catalana, ja que Catalunya va ser declarada l’any passat Regió Europea de la Gastronomia 2016.\n#benvinguts a pages #escapades #turisme


ELS GATUBERS: CARNESTOLTES\nLa setmana del 13 al 17 de febrer tingué lloc la celebració de la festa de Carnestoltes al nostre centre. La reina Carnestoltes i el seu bufó vingueren per la nostra classe i ens donaren les indicacions de com anar vestits durant aquells dies.\nEl primer dia varem dur una sabata de cada i els mitjons per fora dels pantalons, el segon dia el pijama, el tercer dia portarem roba dels nostres pares i l'ultim dia ens varem disfressar com vam voler.\nEl dia 17 varem celebrar la rua pels voltants de l'escola acompanyats d'una batucada a càrrec de tres components de l'agrupació es Mals Esperits i en Jaume i en Jero els van acompanyar amb altres instruments.\nAqui teniu les fotos d'aquella setmana\nPublicado por Betty en 13:36\nEtiquetas: FESTES, SORTIDES


Diumenge VIII (A) de durant l'any\nText de l'Evangeli (Mt 6,24-34): En aquell temps, Jesús digué als seus deixebles: «Ningú no pot servir dos senyors, perquè si estima l'un, avorrirà l'altre, i si fa cas de l'un, no en farà de l'altre. No podeu servir alhora Déu i el diner.\n»Per això us dic: No us preocupeu per la vostra vida, pensant què menjareu o què beureu, ni pel vostre cos, pensant com us vestireu. ¿No val més la vida que el menjar, i el cos més que el vestit? Mireu els ocells del cel: no sembren, ni seguen, ni recullen en graners, i el vostre Pare celestial els alimenta. ¿No valeu més vosaltres que no pas ells? ¿Qui de vosaltres, per més que s'hi esforci, pot allargar d'un sol instant la seva vida?\n»I del vestit, per què us en preocupeu? Fixeu-vos com creixen les flors del camp: no treballen ni filen, però us asseguro que ni Salomó, amb tota la seva magnificència, no anava vestit com cap d'elles. I si l'herba del camp, que avui és i demà la tiren al foc, Déu la vesteix així, ¿no farà més per vosaltres, gent de poca fe? Per tant, no us preocupeu, pensant què menjareu, o què beureu, o com us vestireu. Tot això, els pagans ho busquen amb neguit, però el vostre Pare celestial ja sap prou que en teniu necessitat. Vosaltres, busqueu primer el Regne de Déu i fer el que Ell vol, i tot això us ho donarà de més a més. No us preocupeu, doncs, pel demà, que el demà ja s'ocuparà d'ell mateix. Cada dia en té prou amb els seus maldecaps».\n«No us preocupeu per la vostra vida»\nAvui, Jesús, tot usant metàfores preses de la natura pròpia del seu entorn a les més fèrtils terres de la Galilea, on passà la seva infantesa i adolescència —els lliris del camp i els ocells del cel—, ens recorda que Déu Pare és provident i que, si vetlla per les seves criatures més dèbils, molt més ho farà per als éssers humans, les seves creatures predilectes (cf. Mt 6,26.30).\nEl text de Mateu és d'un tarannà alegre i optimista, on trobem un Fill molt orgullós del seu Pare perquè aquest és provident i vetlla constantment pel benestar de la seva creació. Aquest optimisme de Jesús no solament ha de ser el nostre per tal que ens mantinguem ferms en l'esperança —«No us preocupeu» (Mt 6,31)— quan sorgeixen les situacions dures en les nostres vides. També ha de ser un incentiu per a què nosaltres siguem providents en un món que necessita viure el que és la veritable caritat, és a dir, la vivència de l'amor en acció.\nSovint se'ns diu que hem de ser els peus, les mans, els ulls, les oïdes, la boca de Jesús en mig del món, però, en el sentit de la caritat, la situació és encara més profunda: hem de ser això mateix, però del Pare provident dels cels. Els éssers humans estem cridats a fer realitat aquesta Providència de Déu, sent sensibles i auxiliant els més necessitats.\nEn paraules de Benet XVI, «els homes destinataris de l'amor de Déu, esdevenen subjectes de la caritat, cridats a fer-se ells mateixos instruments de la gràcia per a difondre la caritat de Déu i per a teixir xarxes de caritat». Però també ens recordà el Sant Pare que la caritat ha d'anar acompanyada de la Veritat que és el Crist, per tal que no esdevingui un mer acte de filantropia, nu de tot sentit espiritual cristià, propi dels qui viuen segons ens ensenyà el Mestre.


Consells per tenir cura de les mascotes durant el fred - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes baixes temperatures suposen un desafiament per a la supervivència de molts animals\nredacció 14.01.2021 | 13:34\nConsells per tenir cura de les mascotes durant el fred | Shutterstock\nEls animals, igual que els humans, també poden patir problemes relacionats amb el fred extrem i la neu. Els experts de KIWOKO i KIVET posen a la disposició de la població informació útil a tindre en compte per a cuidar de les mascotes aquest hivern.\nLa borrasca Filomena ha deixat el seu pas neu i temperatures gèlides al llarg de moltes zones del país. En aquesta època de temps tan advers, no només les persones han de cuidar-se, sinó que és fonamental no oblidar que els animals també poden patir les conseqüències del temporal. Perquè aquests membres tan importants de la família gaudeixin de l'hivern sense problemes, existeixen una sèrie de recomanacions a tindre en compte a l'hora de protegir a tota mena de mascotes. Ana Ramírez, veterinària de Kivet, té les claus:\nQuines famílies d'animals conviuen millor amb el fred extrem?\nEl fred extrem suposa un desafiament per a la supervivència de molts animals. Alguns d'ells s'han adaptat de manera natural per a sobreviure a les baixes temperatures. Un exemple d'açò són els óssos polars que sobreviuen a aquestes temperatures a causa del seu dens pelatge, la seva pell densa i una capa de greix que presenten baix la pell. Un altre exemple d'animals que s'han adaptat a sobreviure al fred extrem són les foques, els rens, els pingüins, la balena o la morsa.\nTanmateix, quan es tracta de mascotes, aquelles que presenten doble capa de pèl solen suportar millor les baixes temperatures (Pastor Alemany, Samoiede, Terranova, Border Collie, Pastor dels Pirineus, etc.).\nAquests animals estan seleccionats per a treballar baix temperatures extremadament baixes. Les mascotes pitjor preparades per al fred són els animals de pèl curt, gats i gossos cadells o els més ancians. Igualment, si la mascota no està habituada o està exposada de forma perllongada a les baixes temperatures també és més vulnerable a patir més durament els efectes del fred.\nQuè fer en cas que un gos mostri signes d'hipotèrmia?\nLes hipotèrmies en animals, igual que en els humans, són causades per la baixada en la temperatura corporal, per això, aquest tipus de problemes es podrien evitar amb un bon aïllament per a evitar la pèrdua de calor. Cal tindre en compte que no tots els animals reaccionen igual al fred.\nEls signes més comuns de la hipotèrmia són tremolors, cansament, extremitats rígides, pal·lidesa de genives, respiració superficial, pupil·les dilatades o estupor. Si la mascota presenta qualsevol d'aquests signes després d'haver estat exposat al fred es deu:\n- Protegir-los en un lloc càlid i sec.\n- Aplicar sobre el tronc fonts de calor (borses d'aigua calenta, borsa de llavors, assecador del pèl, etc.). S'ha de protegir la pell de la mascota en aplicar calor amb una manta o tovalla.\n- Acudir quan sigui possible al veterinari.\n"Les visites al veterinari durant èpoques de fred són habituals per hipotèrmia, traumatismes després de caigudes o esvarades, i ferides en coixinets per l'exposició al fred", assegura Ana Ramírez.\nCures bàsiques davant un temporal de fred\n"Una mascota que no estigui acostumada a les baixes temperatures i aquelles més sensibles al fred, no haurien d'estar exposades a passejos perllongats durant dies de temperatures extremes".\nEs pot protegir les mascotes enfront del fred amb roba d'abrigar quan surtin al carrer tenint en compte si són animals especialment sensibles al fred. Igualment s'ha de protegir els coixinets dels gossos aplicant una cera per a coixinets per a prevenir que es clivellen o cremen a causa de les gelades.\nIgual d'important és mantenir una alimentació adequada i equilibrada perquè puguin produir l'energia necessària per a protegir-se del fred i mantenir una salut òptima.\nConsells per a altres grups de mascotes\nEls signes lleus més comuns d'hipotèrmia en rosegadors o conills són tremolors, rigidesa en les extremitats, inactivitat, morros i orelles fredes. En casos més greus solen presentar pèrdua d'apetit, depressió, desorientació o pèrdua de consciència.\nPer a evitar això és molt important:\n- Mantenir a les mascotes allunyades dels corrents d'aire.\n- Tapar la gàbia a la nit amb una manta o tovalla per a protegir-li durant la baixada de temperatures.\n- Mantenir la higiene de les gàbies, ja que el fenàs s'humiteja més en condicions de fred.\n- Proporcionar sempre una casa de fusta o plàstic amb fenàs perquè la mascota pugui protegir-se del fred.\nAixí mateix, una baixada brusca de la temperatura pot afectar aquaris i peixeres. Per a protegir una peixera o aquari del fred és molt important que estigui situada en una habitació en la qual la temperatura es mantingui estable i allunyada de corrents d'aire. L'ús d'un calfador i un termòmetre per a l'aigua ajudarà a mantenir la temperatura ideal per als peixos.\nÉs molt important usar un bon sistema de filtratge en l'aquari i assegurar-se que la circulació de l'aigua sigui adequada. Finalment, realitzar test a l'aigua amb major freqüència, ja que els canvis de temperatura poden alterar les condicions de la mateixa i propiciar l'aparició de malalties en els peixos.\nEncara queden molts mesos de fred i des de Kiwoko i Kivet, recomanen seguir tots aquests consells per a gaudir de l'hivern al costat de les mascotes, sense descurar la seva salut i benestar.


Rumba Team: Serra de Busa: Via: Ments Perturbades.\nSerra de Busa: Via: Ments Perturbades.\nDe vegades no sabem com n'hi perque! anem a parar a recons que un queda flipat, o simplement el pot enamorar a simple vista. En el meu cas quan vaig veure Busa per primer cop (No fa gaire) vaig tenir ben clar que hi tornaria per obrir una via, de moment ha estat la meva única escalada, ja que el prmer intent va ser frustat per la pluja pero ben aprofitat per fer una pasejada per peu de paret de punta a punta!! quin recó...\nquines Xemeneies ombrívoles esperen algun agoserat i amant del vegetal-totterreny, quins murs per els artificieros o sharmas del moment!! en fin.. aqui us deixo amb la meva i d'en Noel petita-gran escalada a la part dreta de la paret.\nUn tipus de roca que en molts moments es de dificil protecció i ben curiosa i en molts moments tampoc d'una calitat gaire homologada... pero en conjunt una via molt variada d'on passarem per placa dificil i xemeneia agraïda i diedre desplomadillo...Com sempre la ressenya ja diu moltes coses.\nDedicada a totes aquelles Ments, perturbades o no, que d'onguin un valor afegit o els ompli l'escalada com a forma de viure i no només com un esport envoltat de numeros i resseguir unes "Xapas"...\nDurant l'obertura en un pas mmm i diedre d'entrada.\nPenúltim i últim llarg\nPer cert, felicitats a la primera Repetició per part d'Àdria Chueca i company pocs dies després de l'obertura. Salut i bones escalades.\nPublicat per RUMBA TEAM a 7:29\nJa està...ja en tenim una altre per anar a tatxar!!!, si més no per anar a intentar-ho.\nFelcititas per l'apertura!!!\n31 de gener de 2013, a les 8:17\nei molt bé, ja sona la rumba també per busa! sembla a l'esquerra de la jardí botànic, al diedre vertical amb un parell de megasabines a la dreta de la foto\ndoncs això, anar-se més perturbant! busa és molt.\n31 de gener de 2013, a les 10:28\nVia variada, 1er llarg prou dificil, 2on, tram crunxi..però protegible, xemeneies agradables i guays, i últim bo!! de roca curiosa!\nEn resum, que ens va agradà!\nBUSA IS GOOD!\n1 de febrer de 2013, a les 10:49\nBloc: merci tio, ara que aqui tampoc hi trobaràs pot (A partir d'ara ja serà l'última), m'encanta a mi també el rollo del pot i més quan hi tornes al temps.\nEnduz: Si per allà hi pasa una via, no se si es la jardi, si busa serà molt!\nRatpe: vas fer cordada amb el Chueca? Felicitats i m'alegro que us agradés!\n3 de febrer de 2013, a les 1:31\nVia Enric Comellas i Llinares, La Castellassa. (1ª...


Mentre duri la pandèmia (David Abril)\n5 min. Professor de la UIB 26/03/2020 19:30\nA Mientras dure la guerra, Amenábar retrata un Unamuno nostàlgic de l’ordre i les tradicions, qui, enfadat amb una II República que venia a qüestionar massa coses, acaba per donar cobertura als colpistes del juliol del 36. És massa tard quan el vell professor s’adona que Franco i els feixistes no dubtaran a allargar la guerra fins que ells vulguin –de fet, va durar quatre dècades– per justificar el seu nou 'ordre' a través de la repressió i l’autoritarisme. La qüestió ara és si nosaltres aprendrem alguna cosa, mentre duri la pandèmia. Jo, de moment, ja duc un parell de lliçons apuntades en aquests primers deu dies de confinament, una per dia.\nPrimera: en un món globalitzat no es pot mirar cap a una altre costat, perquè no hi ha un altre costat on mirar. Molt de parlar de globalització, però fa només un parell de mesos contemplàvem les imatges de la Xina i els seus contagis i mesures d’excepció com si això no anàs amb nosaltres. Ni tu ni jo ni els experts ni els governants. Error que tanta sort també apliqui per a altres xacres de tota mena, especialment a l’Àfrica, que tot i que tenir-la aquí devora, ens fan restar impassibles.\nSegona: prenem consciència de la nostra fragilitat. Tot i la normalització de la mort dels altres gràcies a Hollywood i el cinema i les sèries d’acció i de terror, no és el mateix quan resulta que els de la pel·lícula som nosaltres. Quan et pot tocar de veres a tu, o a un dels éssers estimats. Quan tu pots ser contagiat o contagiós. Pedagogia de la condició humana en vena, avesats a dominar els altres i la natura en nom del 'progrés'.\nTercera: no sols no ens reconeixíem fràgils, també ens pensàvem que la nostra individualitat podria triomfar sense tenir en compte ningú més que un mateix. Que no havíem de menester ningú que ens protegís (i molt menys, un estat). Que, emprenedors en potència tots, podíem muntar una empresa capitalista només amb una bona idea. Aquests dies aprenem amb humilitat que si vàrem poder sortir de la cova és perquè vàrem cooperar amb els altres, i ens miràvem als ulls. El millor coaching d’aquests dies: cremar els llibres d’autoajuda.\nQuarta: el camp es diu sector primari perquè si no menjam, morim. Valor d’ús versus valor de canvi, que deien els clàssics. Ja en poden venir, de turistes, que si la terra no es treballa, aquí o allà on sigui, no hi ha res a fer. Si a més entenem això com un simulacre del nostre aïllament efectiu en cas de desconnexió, hauríem d’aprendre a valorar més que mai la feina dels pagesos i pageses.\nCinquena: retallar serveis públics com la sanitat, mata. Per contra, continuar finançant inversió militar i armamentística (que vés a saber si té alguna cosa a veure amb la gènesi del virus) no ens salva de res, per molta campanya de desinfecció amb lleixiu i comunicats de guerra que ens llegeixi cada dia el general de torn. Els primers herois de tot això són els professionals de la sanitat, per això els aplaudim cada dia.\nSisena: el feminisme tenia raó. El treball de cures que aguanta la societat i les llars confinades, i que en la majoria dels casos continuen fent les dones, és tan invisible com impagable. Aquesta crisi hauria de servir per capgirar la lògica d’un sistema que, com bé sosté Silvia Federici, s’aguanta sobretot sobre aquesta invisibilització. D’aquí ve també la vergonyosa criminalització del 8-M pels contagis a Madrid, com si el metro de la capital i el tren de rodalies no el fessin servir milions de persones cada dia.\nSetena: una persona gran val tant com qualsevol altra. Els africans sembla que ho tenen més clar que nosaltres, quan diuen que quan mor una persona gran és com si s’hagués calat foc a una biblioteca. Hauríem de repensar el respecte i les cures cap als nostres majors, i desterrar el llenguatge utilitarista sobre la vida humana d’aquests dies en funció de l’edat.\nVuitena: als multimilionaris –com Trump i els seus amics– els importa ben poc qui mori, mentre això no afecti el seu capital, i ho han fet ben explícit. Són ells que pressionen els governs del món perquè, com en el cas d’Espanya –veurem fins quin dia– no s’aturi la màquina de fer diners. Aquesta gent no pot ser referent de res ni de ningú. Mai més.\nNovena: l’extrema dreta no té escrúpols. Ja sabíem que es mouen com peix dins l’aigua en temps de desesperació i incertitud, i aquest dia ho comprovam amb la seva campanya d’assetjament al govern de l’Estat, i l’odi que continuen sembrant contra les persones migrants, les feministes i els intel·lectuals. En la línia dura de Millán-Astray. I que no enganin ningú: els seus referents continuen essent governants com Trump o Bolsonaro, alineats indubtablement amb el capital contra la vida.\nDesena: mai no perdem la nostra capacitat d’aprendre. Ni que sigui dels errors que cometem, mentre duri la pandèmia.


Camós instal·la àrees tancades d'aportació de residus per evitar actes incívics - Ràdio Banyoles\nCamós instal·la àrees tancades d'aportació de residus per evitar actes incívics\nDijous 31 de desembre 2020 · 13:51\nEl municipi preveu ampliar la recollida porta a porta de cara a la primavera que ve a 100 habitatges més, i s’habilitaran àrees tancades per als nuclis disseminats.\nL’Ajuntament de Camós està construint àrees tancades d'aportació de residus a diversos punts del municipi. L'objectiu és que se n'instal·lin al trencant de la carretera de Corts, el costat del pavelló i el veïnat de la Perpinyana.\nLa mesura s’emmarca en el canvi de model de recollida que es preveu aplicar de cara a la primavera que ve. La voluntat és ampliar la recollida porta a porta a uns 100 habitatges més, que s’afegiran al centenar de domicilis de la zona més urbana que ja utilitzen aquest sistema actualment. Pel que fa als habitatges restants, una vuitantena de cases de nuclis disseminats, podran fer ús de les àrees tancades, que només es podran obrir amb la clau que tindran els veïns de la zona.\nL’alcalde de Camós, Josep Jordi, ha detallat que s’ha destinat una partida inicial de 25.000 euros per dur a terme el tancament de les àrees d’aportació.\nAcabar amb l'incivisme\nEl tancament de les àrees d’aportació de residus té com a objectiu evitar els abocaments incontrolats de deixalles, que els últims anys han augmentat notablement al municipi. Segons l’alcalde, amb els contenidors controlats es minimitzarà aquest incivisme que dona una mala imatge al municipi.\nEn aquests moments s’està acabant de redactar el plec de clàusules del concurs per a la recollida de deixalles als diferents municipis de la comarca, amb la previsió que pugui entrar en funcionament a la primavera vinent.


Guàrdia Civil al Port de Tarragona: La gran sorpresa que han trobat en un vaixell\nInterceptada una partida de tabac de contraban | Guàrdia Civil\nS'han intervingut 7.200 paquets de tabac de contraban\nper Albert Fuertes 03/08/2021 14:30h\nEl Port de Tarragona ha estat escenari d'un operatiu de la Guàrdia Civil, conjuntament amb l'Agència Tributària. S'ha intervingut una partida de tabac de contraban composta per més de 7.200 paquets de tabac que s'havien descarregat d'un vaixell de mercaderies.\nLes investigacions van començar a principis d'any, quan la Guàrdia Civil va tenir coneixement de l'existència d'una possible activitat irregular a Tarragona. Aquesta la farien tripulants de vaixells que feien transports regulars de gas GLP des d'Algèria a Espanya.\nSembla que alguns membres, durant les estances al Port de Tarragona per procedir a l'operatiu de descàrrega, aprofitaven les hores nocturnes i desembarcaven mercaderies de contraban.\nPer aquest motiu, la Guàrdia Civil va establir diversos operatius de vigilància discreta als voltants de les tasques de descàrrega dels bucs.\nDurant la nit del passat dimarts, quan un vaixell amb bandera algerina estava fent treballa de descàrrega de gas al moll de Química A del Port de Tarragona, els agents van detectar una activitat inusual de la tripulació.\nGràcies al dispositiu de vigilància, es va comprovar que agafaven bosses de grans dimensions i les descarregaven al moll. Tot seguit, un vehicle arribava a la zona i carregaven les bosses que s'havien agafat i anava fins a una empresa ubicada dins del Port.\nEn aquest sentit, es va procedir a la identificació del conductor del vehicle i van inspeccionar el vehicle. Després d'obrir les portes, van trobar-hi capses de cartó, bosses de brossa i altres que amagaven un important nombre de paquets de tabac.\nEls investigadors van portar al conductor i el gènere intervengut fins a les dependències del Port de Tarragona. Van comptar que el valor del tabac superava els 15.000 euros i van procedir a la imputació del conductor per un presumpte delicte de contraban.\nDesprés de les primeres actuacions, es va identificar a tots els tripulants del vaixell i es van detenir dos tripulants, assenyalats com els autors de la descàrrega.\nEn aquest sentit, es va informar la Direcció Adjunta de Vigilància Duanera (DAVA) dels fets. D'aquesta forma es va inspecció a fons el vaixell, però no es va trobar ca altre producte.\nEs va informar dels fets a l'Autoritat Portuària del Port de Tarragona i del Jutjat d'Instrucció de Guàrdia de Tarragona.\nS'incendia un cotxe en plena C-51 i causa cues quilomètriques\nLa banda criminal europea liderada per una àvia de 79 anys de Catalunya\nPort de Tarragona detenció


Davant el moment de crisi sanitària i socioeconòmica que pateix actualment la nostra societat, des de l’equip de govern hem apostat per adoptar un paper actiu i reforçar l’estat de benestar i l’atenció a la ciutadania, mitjançant un pressupost social de 6,5 milions (+6,2%).\nAixí mateix, el consistori mantindrà les inversions previstes per a la millora de la ciutat, mitjançant una partida de 6,6 milions d’euros (+30%), com a eina per a dinamitzar l’economia local.\nL’Ajuntament no apujarà els impostos als ciutadans i ciutadanes de Maó, tot i la previsió de la disminució d’una part dels ingressos.\nReforç de l’àrea de Medi Ambient\nDurant la presentació, la primera tinent d’Alcaldia de Cultura i Medi Ambient, Conxa Juanola, ha explicat que “el pressupost que fa aquest Ajuntament i aquest equip de govern respon als Objectius de Desenvolupament Sostenibles de l’Agenda 2030, amb l’objectiu de fer front als grans reptes que tenim com a societat i avançar cap a model de vida sostenible”.\nJuanola també ha destacat que l’apartat de l’àrea de Medi Ambient, que gestiona Ara Maó, és un dels que creix més, per tal d’avançar en algunes de les nostres prioritats, com solucionar la falta de sanejament d’alguns nuclis o el gran repte de tenir l’aigua en les condicions que marca la normativa. En aquest sentit, Juanola ha recordat que la primera desnitrificadora ja està en fase de proves i es preveu la redacció del projecte de la segona.\nEn total, l’àrea de Medi Ambient comptarà amb un pressupost de 6,5 milions d’euros. Cal destacar l’impuls del nou contracte de recollida de residus urbans porta a porta (2.800.000 euros) i el nou contracte de neteja viària (1.102.500 euros), així com el nou contracte de tractament de residus (593.090 euros), entre d’altres.\nAquí podeu veure la presentació del pressupost.\nAquí podeu visualitzar el pressupost detalladament.\nAquí podeu escoltar les declaracions de na Conxa Juanola.


És relativament nou en l’espai criptogràfic i estàs fent els deures? Bé per tu. Heu arribat al lloc adequat per aprendre una mica més. Avui parlarem d’interessants monedes criptogràfiques amb les quals podeu participar. Sens dubte, un dels primers conceptes que trobareu a l’ecosistema és la idea de mineria de criptomonedes. I després la mineria us condueix pel forat del conill cap a conceptes més tècnics, com ara les idees de prova de treball (PoW) i prova de joc (PoS).\nTot pot semblar força dens al principi, però en realitat és bastant senzill pel que fa a la facilitat d’obtenir una alfabetització funcional dels conceptes en qüestió..\nPoS és particularment interessant perquè una part creixent de l’àmbit de les criptomonedes està tendint cap a ella actualment. Fins i tot la imminent actualització de Lightning Network de Bitcoin sembla presagiar un sistema semblant a PoS, tot i que la cadena principal de Bitcoin continuarà confiant en PoW.\nPer tant, primer anem a fer un breu resum de què és exactament Proof-of-Stake abans de passar a discutir quins són alguns dels projectes PoS més prometedors fins ara..\n2 Ethereum (es pot participar aviat)\nEl concepte de prova de treball aplicat a les criptomonedes va ser desenvolupat pels primers innovadors de l’espai com Hal Finney i Adam Back.\nPer traduir en termes simples, PoW és una manera d’aconseguir consens entre les parts distribuïdes de la xarxa Bitcoin. La viabilitat del nework està garantida, doncs, pels miners de Bitcoin que presten grans quantitats de potència informàtica (i electricitat, en extensió) per resoldre trencaclosques criptogràfics difícils..\nLa prova d’aposta és una metodologia proposada molt més recent per aconseguir un consens distribuït. La viabilitat de la confiança de la xarxa en PoS no s’aconsegueix amb la mineria, sinó amb la participació. L’aposta, simplement dit, és quan els usuaris mantenen les seves criptomonedes compatibles amb PoS en una cartera d’aposta especialitzada.\nLa participació aconsegueix el mateix efecte de la mineria (consens distribuït) sense necessitat de gastar quantitats exorbitants de potència i energia de càlcul.\nI si “aposteu” per les vostres monedes, se us recompensarà amb pagaments criptogràfics de manera continuada, com si fos una mineria que “guanyaria” un bloc.\nPoS evita tenir centralitzat el poder hash en mans d’uns pocs conglomerats de mineria, en la mesura que a qualsevol se li permetria “apostar” les seves monedes criptogràfiques teòricament mitjançant la participació de X quantitats de monedes o prestant tot allò que vulgueu a piscina d’aposta més gran.\nLes 100 criptomonedes principals (per capitalització de mercat) que actualment depenen de PoS inclouen:\nMoneda d’E / S\nMonedes PoS entre les 100 millors: imatge mitjançant csreport\nEls jugadors poden esperar entre un i un cinc per cent de rendibilitats en un període de diversos mesos, per exemple, anualment, sobre les seves monedes apostades.\nAprofundim una mica més en alguns dels projectes PoS més aviat interessants o els futurs PoS.\nEthereum (es pot participar aviat)\nCal esmentar primer Ethereum perquè, tot i que encara és un projecte PoW per ara, canviarà imminentment a PoS, que serà una fita important per a l’ecosistema tenint en compte com l’ETH és actualment la criptomoneda número dos segons la capitalització del mercat.\nPer desgràcia, si la criptografia número dos utilitza PoS, se’n seguiran més. De fet, molts més. Molts projectes ja s’estan avançant cap a PoS, tot i que es tracta d’una metodologia de consens distribuït que encara no ha estat provada àmpliament.\nSi el canvi d’Ethereum a Proof-of-Stake es produeix sense problemes i resulta satisfactori, la dinàmica de les monedes PoS amb una petita part general de les 100 criptomonedes principals per capitalització de mercat en contrast amb les monedes PoW hauria de canviar per sempre, fins al punt “Esqueix” hauria de ser quelcom més gran.\nL’anomenada actualització “Casper” d’ETH és la que iniciarà l’evolució de la criptografia a PoS. Un cop acabat, els titulars de l’ETH podran participar en els seus fons per a “dividends” recurrents d’èter.\nEn aquest moment, definitivament no es calcula quants èters hauran d’estacar. De fet, hi ha hagut diverses xifres llançades casualment a la comunitat durant les darreres setmanes, però, per ser clar, encara no hi ha res oficial.\nAlgunes d’aquestes xifres han estat tan elevades com necessitar 1.000 ETH per participar. Algunes projeccions són tan baixes com 10 ETH. Un altre número que se sent molt és el 32.\nPerò no us preocupeu si no sou una balena èter. Finalment, hauríeu de poder incloure fins i tot petites quantitats d’èter a piscines de jocs per participar en el nou model.\nNEO és interessant perquè utilitza una cosa anomenada tolerància a falles bizantina delegada (dBFT). No tingueu en compte el confús que pot semblar a primera vista i penseu en dBFT com un sistema optimitzat de prova d’estaca.\nI, a diferència d’Ethereum, el projecte NEO ja té aquest sistema d’aposta.\nPotser l’aspecte més interessant del sistema d’aposta NEO és que rebeu una criptomoneda diferent com a recompensa pel vostre servei a la xarxa. Concretament, guanyeu “GAS”.\nEn el moment de la premsa, GAS és la 63a criptografia més gran per capitalització de mercat i val aproximadament 18,50 dòlars. No està malament!\nIgual que NEO, Lisk utilitza un tipus de PoS diferent. La metodologia de consens distribuït de Lisk s’anomena ProF-of-Stake delegat, o DPoS en definitiva.\nAixò vol dir que, tot i que la participació és possible amb Lisk, només és possible que els 101 “delegats” més importants siguin votats i acordats de manera continuada per la comunitat..\nPer tant, no tothom pot jugar amb Lisk. Haureu d’esquivar els 101 principals delegats per això. Però el projecte encara utilitza un model PoS increïblement interessant.\nStratis és un projecte de criptografia basat en C # que va explotar el seu primer bloc PoS a principis d’aquest any al maig.\nCom va declarar triomfant aquell moment l’equip de Stratis:\n“Aquesta és la primera instància documentada i provada d’un bloc de blocs de prova d’estaca extret a C #. Ara, els desenvolupadors combinaran el node complet amb la capa de cartera desenvolupada per a Breeze; el nostre node complet amb PoS estarà llest per a la versió de prova d’aquí a una setmana aproximadament “.\nPIVX és un projecte que va sortir de la cadena de blocs DASH l’any passat i, a diferència de DASH, ha completat la transició cap al sistema de consens distribuït PoS.\nEls titulars de PIVX també tenen l’avantatge de no tenir cap límit mínim o màxim per apostar, de manera que podeu jugar qualsevol quantitat de monedes que vulgueu. Amb aquest objectiu, adopten un enfocament contrari a Lisk: tothom i tothom pot apostar.\nEls Stakers obtenen un retorn anual d’aproximadament el 4,8% amb PIVX.\nOKCash és un projecte de criptomoneda més antic, que es va iniciar el 2014. Són un dels “OG” de PoS, per dir-ho així, i el projecte està orientat a ser un procés de micro-transaccions.\nTenen un retorn anual de participació força impressionant d’aproximadament un 10%. Aquest és un dels millors rendiments anuals que trobareu entre qualsevol moneda PoS ara mateix.\nTot el que heu de fer és moure el vostre OKCash necessari a una cartera especialitzada.\nHi ha molts altres projectes PoS ordenats a l’horitzó, de manera que tots haurem de mantenir els ulls oberts.\nAlguns equips simbòlics ERC-20 com OmiseGo (OMG) i ChainLink (LINK) estan treballant en mecanismes de participació que semblen bastant genials. Sembla que hi ha un munt de coses interessants per a tot l’ecosistema!