El Consell edita un conte escrit per una usuària del servei "Fem Companyia" i il·lustrat per mainada del Centre Obert > Consell Comarcal del Pla de l'Estany\nEl Consell edita un conte escrit per una usuària del servei "Fem Companyia" i il·lustrat per mainada del Centre Obert\n08, maig 2015 10:07\nDissabte vinent (11 h), al Casa de la gent gran de Serinyà (Can Xerric) es presentarà el conte El jardí dels tarongers. Es tracta d'una actuació intergeneracional del Servei de Prevenció de la Dependència Fem Companyia i del Centre Obert de l’Àrea de Benestar Social del Consell Comarcal del Pla de l’Estany ja que una usuària del servei és l'autora de la narració i la mainada ha fer les il•lustracions.\nLa narració original és de Sara Rubio Pombo, de 79 anys i veïna de Serinyà, que motivada pel taller de memòria va començar a escriure contes curts en les seves estones lliures. L’equip de professionals del Centre Obert va fer l’adaptació del text i el muntatge final. Els nens i les nenes del Centre Obert van ser els encarregats de les il•lustracions de la publicació.\nEl projecte es va iniciar amb la trobada entre la usuària del taller i els nens i nenes del servei. A partir d’aquí es van programar quatre sessions amb cadascun dels dos grups d’infants que atén el Centre Obert (d’edats compreses entre el 4 i els 12 anys). Durant aquestes sessions es van fer dibuixos, disfresses, fotografies i modelatge de plastilina. Es tractava d’anar incorporant els diferents personatges i paisatges que, finalment, han donat com a resultat aquest conte infantil. Durant aquest procés, Sara Rubio ha anat visitant el servei per conèixer el progrés dels nens i nenes en l’elaboració de les il•lustracions.\nSegons expliques els tècnics de l'àrea de Benestar Social del Consell Comarcal “a part de poder gaudir de la lectura del resultat final (el conte), la riquesa del projecte rau en el fet que s’ha estimulat la cooperació, la interculturalitat, el saber compartit i la creativitat de totes les persones que hi han participat. Alhora, implica un reconeixement per la Sara i pels nens i nenes de Centre Obert, una mostra de superació que recordarem sempre”.\nPer a més informació, Sílvia Mairal (àrea de Benestar Social – telèfon 972 58 03 88)


El primer equip femení del Bàsquet Ripollet guanya i mira cap a dalt a la classificació ·\nRedacció 4 Desembre 2018 2 min read\nEn tres jornades el Club Bàsquet Ripollet Sandacos ha aconseguit escalar cinc posicions en la classificació. Tres victòries consecutives que catapulten a les noies de Fran Veá a la cinquena posició de la taula i les deixa a quatre victòries del lideratge: la primera a casa del Granollers 2 (57-60), la següent contra el Club Natació Caldes (49-53) i la tercera aquesta última jornada al Mollet (70-62). Les ripolletenques van rebre al cuer de la classificació amb els ànims de les dues victòries anteriors. Les locals van dominar els quatre quarts i van saber anar per davant d’un equip que va abaixar els braços en els últims minuts.\nEn els primers instants del matx les molletanes es van avançar en el marcador amb un parcial de 4 a 7. Però va ser un miratge, dos triples consecutius de Glòria Oriol van posar per davant a les locals durant tot el primer quart (18-14). Al segon quart un altre bon parcial de les visitants les va posar per davant però un cop més Oriol des de la línia de 6,25 va capgirar el marcador i van arribar per davant a la mitja part (31-26).\nAmb la lliçó ben apresa van tornar del descans i durant tot el partit van aconseguir que les molletanes no es tornessin avançar en el marcador (70-62).\nEl masculí suma 10 de 10\nLa 10a consecutiva. Victòria del CB Ripollet Aíbaba Restaurant en un partit que no va començar bé. Els de Sant Cugat van fer 28 punts al primer quart (28 a 15) però al segon els ripolletencs ja li havien donat la volta. Espectacular segon periode (21 a 37). Després d’un tercer quart més fluix en anotació el Ripollet seguia per davant, amb vuit punts de renda i la va ampliar fins al 83 a 93 definitiu. Cal destacar en aquest partit els 21 punts d’Antonio Quirós, els mateixos que Roger Vilanova.\nImatge facilitada pel CB Ripollet\nPrevious: El Futbol Sala Femení empata a Sant Feliu i ocupa la 11a posició a la taula\nNext: Miquel Estapé parla dels personatges dolents en la presentació del seu primer llibre


BARALLES ENTRE ELS CAPS\nTENSIONS i MAL AMBIENT DINS L’EQUIP DE CAPS\nA. Claus per mantenir un bon ambient dins l’equip: companyonia, respecte i diàleg\nViure la companyonia significa:\nSentir-se part del grup\nTenir consciència de què som un equip, i que hem d’actuar amb esperit de cooperació\nOblidar el jo per passar al nosaltres\nAmpliar els horitzons i els límits personals\nObrir pàgina a l’amistat\nCal aconseguir un ambient distés on tothom s’hi pugui trobar a gust.\nDesitgeu sempre el bé als companys, interesseu-vos per ells i demostreu-los la vostra estima.\nDescobriu les virtuts dels altres, fixeu-vos en les seves coses bones i gaudiu amb les qualitats i habilitats que us poden oferir.\nEn la relació amb els companys és necessari saber veure i apreciar les seves qualitats, per a potenciar-les, i acceptar també els seus defectes.\nCal preguntar-se cada dia: què puc aportar jo a l’equip? Tots tenim alguna cosa que pot ser útil als altres.\nHem d’estar disposats sempre a arremangar-nos i posar-nos a treballar. Repenjar-se en els altres, “escaquejar-se” de la feina, només servirà per girar-nos als companys en contra nostra.\nNingú no és perfecte, però tothom té dret a ser tractat amb respecte.\nSota cap circumstància desautoritzis al teu company/a davant dels nens; és humiliant. Cal saber-se mossegar la llengua. Si un dels monitors fa una cosa amb la que un altre no està d’acord, cal deixar que faci i comentar-ho més tard en privat. Tampoc aixequis un càstig imposat per un altre. Si tens dubtes, abans d’actuar consulta al teu company/a.\nEl pitjor exemple que podem donar als nens són les baralles entre adults. Això descol·loca molt als nens, que no saben què fer ni com comportar-se.\nImpliqueu-vos per igual. Tothom sap fer bé alguna cosa; valoreu positivament les iniciatives de cadascú.\nDelega les feines; no intentis fer-ho tu tot sol; el nostre objectiu no és ser perfectes sinó recolzar-nos mútuament per arribar a tot sense problemes.\nEviteu repartir-vos els papers (“jo sóc el bo i tu la dolenta”; “tu t’encarregues de la feina i jo dels jocs”). Compartiu les responsabilitats. Tothom ha de tenir l’oportunitat de gaudir dels nens, i tots hem de col·laborar amb les tasques.\nSigueu positius. Fugiu dels atacs personals, la ironia, el passotisme o les actituds defensives. Cooperar i treballar en equip us donarà els millors resultats.\nÉs molt important que els adults que tenim cura dels nens estiguem d’acord entre nosaltres.\nPoseu-vos d’acord sobre l’estil educatiu:\nEl nivell de responsabilitat que demanarem als nens\nEl tipus de límits que imposarem\nLa forma com farem valdre les normes (càstigs i premis)\nLes normes de convivència\nEls valors que volem transmetre\nEls objectius a assolir i les estratègies que seguirem per fer-ho\nSi teniu opinions molt diferents, cal dialogar i cedir. Busqueu els punts d’acord; no imposeu la vostra voluntat. No hi ha una sola manera de fer les coses.\nEls caps que teniu experiència heu de tenir en compte als caps nous: fer-los cas, motivar-los perquè aportin idees noves, i transmetre’ls la vostra experiència, perquè el dia de demà puguin prendre el relleu.\nAbans de començar el curs, els caps us hauríeu de reunir i parlar de la disponibilitat i les expectatives de cadascú de vosaltres, per així deixar les coses clares ja d’entrada.\nEstudieu o treballeu?\nDe quant temps lliure disposeu?\nCreieu que tindreu vacances a l’estiu per anar de campaments?\nCaldrà demanar reforços externs en època d’exàmens?\nTeniu altres responsabilitats en d’altres entitats?\nTeniu compromisos familiars o de parella?\nQue creieu que podeu oferir al cau?\nQue n’espereu obtenir?\nEsteu interessats en fer alguna formació o curs per a monitors?\nCom us agradaria que fos la relació entre vosaltres els caps?\nCada cap hauria de tenir el telèfon, mòbil i e-mail de tots els membres de l’equip.\nEls caps us hauríeu de reunir un cop per setmana per preparar les activitats i debatre els temes que afecten a la Unitat. Busqueu un dia que vagi bé a tothom. És ideal si podeu concretar un dia fix de reunió, així tothom el té reservat i no agafa altres compromisos, ni tampoc cal estar discutint cada setmana per saber quan es torna a quedar.\nNo espereu a l’últim dia per preparar el que fareu aquest dissabte, sinó que us heu de programar els caus amb molta antelació; d’aquesta manera treballareu molt més còmodes i relaxats. No cal que tota la feina es faci durant la reunió setmanal: hi ha moltes tasques que us podeu repartir i fer-les cadascú a casa amb tranquil·litat.\nSi a la reunió setmanal ha faltat un cap, cal trucar-lo i informar-lo de les decisions que s’han pres. Si un dia ets tu qui ha faltat a la reunió, no t’esperis a que truquin: truca tu als altres caps i interessa’t per saber el que s’ha dit.\nEn acabar el cau setmanal és bo que disposem d’uns minuts per parlar entre nosaltres, reflexionar sobre com van les coses, i expressar problemes i angoixes respecte al cau.\nEls Caps us hauríeu de plantejar uns objectius com a equip. Aquests us poden servir d’exemple:\nCoordinació i entesa: “Tots a una”.\nCohesionar l’Equip de Caps i crear un lloc bo per a treballar.\nFuncionar i sentir-nos com un equip.\nEntendre’ns bé i aprendre a parlar un mateix llenguatge.\nConsensuarem el que diem davant de les noies i els nois, i mai desautoritzarem un altre cap davant d’un nen.\nEvitar que cada cap agafi un rol específic de cara als nois.\nEns repartirem sempre els papers, tant en les activitats com a l’hora de renyar.\nAssumirem les responsabilitats i les decisions col·lectivament.\nAprofitar les diferents opinions per enriquir-nos i fer el treball més productiu, aportant el millor de cadascú a les activitats.\nEls caps que tenim experiència hem de tenir en compte als caps nous: fer-los cas, motivar-los perquè aportin idees noves, i transmetre’ls la nostra experiència, perquè el dia de demà puguin prendre el relleu.\nSepararem sempre els temes personals dels del Cau.\nCrear un ambient festiu treballador.\nPrendre consciència a l’hora de treballar.\nCrear un espai per parlar entre nosaltres, expressar problemes i angoixes respecte el cau.\nAconseguir un ambient distés on tothom s’hi pugui trobar a gust.\nCrear un ambient de confiança amb els nens.\nCrear un vincle afectiu amb els nens.\nSer un exemple pel nen.\nAconseguir un respecte dels nens vers el cap.\nPotenciar la formació de caps continuada.\nSer conscients dels valors i hàbits sobre els quals eduquem als nens i nenes.\nVetllar per l’educació amb els valors de l’Escoltisme.\nVetllar pel progrés personal dels nens.\nAcompanyar als nens en el seu creixement (físic, psicològic, afectiu i social).\nPotenciar la relació entre branques.\nPotenciar la relació amb altres Agrupaments.\nBuscar una bona relació amb els pares.\nMantenir els pares informats i aconseguir que s’impliquin en les coses del cau.\nMantenir un ordre i higiene al nostre local.\nB. Saber discutir: com mantenir una discussió sense enfadar-se\nD’entrada, és important acceptar les discussions com una cosa normal quan es viu en comunitat. Allà on convisqui un grup de persones sortiran els conflictes. Cadascú té els seus desigs, necessitats i opinions, que no sempre coincideixen amb els dels altres. Per solucionar-los, cal parlar-ne.\nPer tal que ningú se senti humiliat o ofès mentre es discuteix un conflicte, cal establir una sèrie de normes:\nTothom ha de tenir l’oportunitat d’exposar el seu punt de vista. Mentre un parli, els altres l’hauran d’escoltar amb atenció.\nÉs preferible tractar els temes un cop els ànims s’hagin refredat, quan l’empipament inicial hagi passat.\nCadascú hauria de poder explicar obertament perquè està enfadat o què és el que no li agrada. Per això és necessari que, d’entrada, ningú no s’ofengui ni passi al contraatac si se sent criticat.\nTots han de plantejar les seves propostes per solucionar el conflicte. Tothom ha d’estar disposat a cedir en alguna cosa per tal d’arribar a un acord.\nC. Mediació de conflictes\nEn determinats conflictes, pot ser necessària la mediació del Cap d’Agrupament perquè, actuant com a àrbitre imparcial, faciliti de poder arribar a una solució.\nLa mediació del conflicte es farà en tres parts:\n1. Anàlisi previ\nEl Cap d’Agrupament parlarà individualment i en privat amb cadascú dels caps de la Unitat i els demanarà la seva visió del conflicte. Així se’n podrà fer una idea general de com ha estat tot plegat.\nCal tenir en compte que la baralla possiblement s’ha iniciat entre dues persones, però que posteriorment la resta de caps es poden haver posicionat en favor d’un o altre, i així trobar-nos amb un Equip dividit.\nEn aquestes primeres converses el Cap d’Agrupament ha de fer dues coses:\na) Analitzar els fets\nb) Buscar les causes\nQuan algú està enfadat amb un altre, és fàcil que es fixi en totes les coses dolentes, tots els seus defectes. Segurament els caps deixaran anar multitud de retrets contra l’altra persona, però només uns pocs d’aquests retrets són els que han originat el problema, la resta serà “palla” afegida a posteriori.\nEl Cap d’Agrupament haurà de fer “de detectiu” per descobrir quines són les causes reals que han originat la baralla.\nVet aquí alguns exemples que recordo dels que m’he anat trobant al llarg dels anys:\nDos caps amb molta experiència, però que mai no havien treballat junts. Quan van coincidir en la mateixa Unitat, tots dos s’esforçaven per ser els líders del grup, i xocaven entre ells.\nUn cap molt “pencaire” que preparava multitud de coses, però que ho feia sense consultar als altres, per la qual cosa se sentien molestos.\nCaps que “s’escaquejen” de la feina (d’aquests n’he vist molts). Evidentment, això fa enfadar a la resta.\nUna monitora provinent d’un altre agrupament s’incorpora en un grup que ja feia anys que treballaven junts. Ells tenien la seva “manera” de fer les coses, i ella no aconseguia acabar-hi d’entrar.\nDues caps que li anaven al darrera al mateix noi. Com és lògic, no se suportaven.\nUn monitor enamorat d’una monitora del mateix equip. Com que ella no el corresponia, les relacions es van tornar molt tenses.\nUn cap que contínuament estava fotent crits als nens. A la resta de monitors això no els semblava bé, i es van posar en contra seva.\nUn cap sense experiència prèvia en l’escoltisme, arribat per substituir un altre durant un parell de mesos, i que es dedicava a “lligar” amb les Caravel·les. La resta de caps van demanar que el fessin fora.\nUna monitora amb una forma de ser grollera, parlava despectivament als nens, i sempre deia paraulotes. No va congeniar amb la resta del grup.\n2. Anàlisi conjunt\nL’anàlisi conjunt consisteix en reunir a tot l’Equip i debatre tots plegats el problema, amb el Cap d’Agrupament actuant de moderador imparcial.\nEl debat seguirà les normes que he exposat en un apartat anterior: “B. Saber discutir: com mantenir una discussió sense enfadar-se”.\nDurant el debat cadascú individualment, per torns, hem de parlar de les següents coses:\nb) Buscar les causes (reals)\nc) Expressió dels pensaments de cada part (Què penso jo del tema? Què crec que pensen els altres?)\nd) Expressió dels sentiments de cada part (Cóm em sento jo? Cóm crec que se senten els altres?)\ne) Possibles solucions\nNo es pot interrompre. Si algú te una cosa a dir, que se l’apunti en un paper per dir-la després.\n3. El procés de negociació\nUn cop cadascú ha exposat els seus arguments, el debat continua amb una nova fase, que anomenem “procés de negociació”:\na) No hauria de passar, però si durant el debat la gent s’ha escalfat, abans que res caldrà recuperar la calma, refredar la situació. Feu que posin per escrit com se senten o què pensen; o sortiu tots una estona a prendre l’aire.\nb) El segon pas és expressar les intencions cooperatives. Els tornem a ajuntar i fem que vulguin resoldre el conflicte.\nc) Cal fer una definició conjunta del conflicte com a problema mutu. Delimitar exactament quin és el problema, en què consisteix el conflicte (si hi ha moltes causes o fets, s’han de tractar d’un en un).\nd) Intercanvi de les raons de cada part:\n· Exposar les meves raons i emocions.\n· Escoltar les de l’altre. No és pot interrompre; allò que vulguin replicar s’ho han d’apuntar en un paper per dir-ho quan sigui el seu torn de paraula.\n· Concentrar-se en les emocions i els sentiments que ha sentit cadascú, i no pas en els fets concrets.\ne) Comprendre la perspectiva de l’altre:\n· Escoltar activament el que l’altre expressa\n· Explicar com creus que s’ha sentit l’altra persona, sense entrar en judicis\nf) Redefinir el conflicte a partir de la informació recollida en el procés (quina és l’autèntica arrel del problema).\ng) Crear solucions o opcions en benefici mutu. Podeu fer una pluja d’idees. Cerqueu opcions creatives. Eviteu els obstacles. Són ells mateixos els qui han de buscar i proposar solucions que beneficiïn a totes dues parts; nosaltres no els hi podem donar. Per ser vàlida, la solució haurà de ser acceptada per les dues parts.\nh) Que la solució triada sigui sensata i sostenible (que es pugui dur a terme i que no generi nous conflictes).\nPer al procés de negociació heu de tenir en compte els següents punts:\nÉs necessari negociar de bona fe\nCal saber negar-se\nSi no funciona, el Cap d’Agrupament haurà d’arbitrar\nSi no som capaços de asseure’ls a resoldre el conflicte de bon principi, els podem fer negociar el procés: "Us sembla bé que intentem resoldre-ho d’aquesta manera?"\nNo busqueu el culpable ni qui va començar primer. Això no s’ha de fer mai. L’únic important és el futur; demana’ls quin futur volen: "Voleu que tanquem la Unitat, o us voleu esforçar per treballar plegats?"\nFes que es posin en el lloc de l’altre: "Com et sentiries tu en el seu lloc?"\nFes que reflexionin sobre com han percebut els nens el conflicte dels caps, i quins sentiments deuen haver experimentat.


Tot a punt per a la 5ª Marxa Popular del Segrià (14 d’abril) | TRENCA\nTrenca hi participa enguany a la 5ª Marxa Popular del Segrià, que tindrà lloc aquest proper diumenge. Un recorregut de 20 km ple de natura, per a caminants i corredors de totes les edats. Encara sou a temps d’apuntar-vos-hi!\nNo és una marxa competitiva. Tenim temps de sobres per fer-la amb tranquil·litat i poder gaudir de la natura. És una bona ocasió per portar la càmera de fotos o uns prismàtics.\nAl primer tram del recorregut, a la passarel·la del camí verd i al xoperal (o pollancreda) del Tòfol, hi haurà voluntaris amb un parell d’ulleres de llarga vista, per si voleu veure de prop els ànecs i altres ocells del Segre.\nAl llarg del recorregut hi trobareu punts d’avituallament amb aigua i refrigeris, amb llocs on podreu deixar la brossa.\nTinguem especial cura durant el tram de la marxa que passa per l’espai protegit d’Alfés. Molts ocells estaran criant i,encara que potser no els veiem, tindran nius a prop. És una norma d’aquesta marxa que cap persona no pugui sortir for a del camí que va vorejant la timoneda d’Alfés ni endinsar-s’hi.\nEn arribar al final, a la vora del riu, és més fàcil que hi hagi acumulació de deixalles (entrepans, begudes… que ofereix l’organització). Donem un cop de mà o facilitem la recollida selectiva de plàstic, paper i matèria orgànica a les persones que col·laboren amb l’organització.\nDivendres dia 12, un grup de voluntaris vam fer una neteja d’alguns punts del recorregut. El contenidor se’n va anar carregat amb més de 2 000 kg de runa i deixalles.\nAnima’t a descobrir l’entorn natural de la Marxa Popular del Segrià! A la web de Trenca hi podeu trobar més informació general sobre aquesta marxa. També a la web de la pròpia Marxa Popular del Segrià: http://www.km0.cat/marxa/.\nPodeu recollir la vostra acreditació, el got i la guia de la marxa aquest dissabte dia 13 a la plaça Sant Joan de 17:00 h a 20:00 h o diumenge dia 14 a la sortida des de les 7:00 a les 8:30 h.\n31 de març: PAS d'Isona i Conca Dellà Reintroducció del voltor negre als Pirineus / març de 2013


Informació de l'activitat: Examen Francès B1 ACLES\nLa Universitat de Girona, a través del Servei de Llengües Modernes, ha estat acreditada per ACLES (Associació de Centres de Llengües d’Ensenyament Superior) per elaborar i administrar els exàmens CertAcles de l'idioma francès (B1). Consulta'n la Guia del candidat.\nValidesa i reconeixement\nEls certificats emesos sota l'acreditació ACLES tenen validesa a les universitats espanyoles membres d’ACLES (60 universitats, públiques i privades) i, a més, estan reconeguts per CercleS (Confederació Europea de Centres de Llengües a l’Ensenyament Superior) i per la CRUE (Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles).\nL’objectiu de la prova d’acreditació és certificar que el candidat té les habilitats descrites per al nivell B1 de francès al Marc europeu comú de referència per a les llengües:\nÉs capaç de comprendre els punts principals de textos clars escrits en llengua estàndard si tracten sobre qüestions que el candidat coneix, sigui en situacions de treball, d’estudi o d’oci. Sap sortir-se’n en la major part de les situacions que poden sorgir durant un viatge per zones on s’utilitza la llengua d’estudi. És capaç de produir textos senzills i coherents sobre temes que li són familiars o en què té un interès personal. Pot descriure experiències, esdeveniments, desitjos i aspiracions, així com justificar breument les seves opinions o explicar els seus plans.\nS’avaluaran les destreses de comprensió lectora, comprensió auditiva, expressió i interacció oral i expressió i interacció escrita.\nLa durada total serà de 160-200 minuts. Les parts escrites (comprensió lectora, comprensió auditiva i expressió i interacció escrita) es faran en una única sessió. La prova d’expressió i interacció oral es farà en una sessió diferent, que pot tenir lloc fins i tot un altre dia.\nCadascuna de les parts de l’examen suposa un 25 % de la qualificació total. La qualificació global de l’examen serà d’APTE / NO APTE. Per aprovar cada part s’haurà d’obtenir una qualificació de 5, com a mínim. Per obtenir l’APTE global a l’examen caldrà superar totes les proves i obtenir una mitjana superior a 6.\nExamen ACLES Francès B1 (juny 2022)\nData: 2a quinzena de juny (per determinar); prova escrita, de 9.30h a 12.00h; prova oral: 12.30h\nPublicació de notes: per determinar\nRevisió d'exàmens: per determinar\nCertificats: per determinar\nDel 23/5/2022 0:00:00 fins al 10/6/2022 23:55:00\nExamen oficial de francès B1 (ACLES)\nAccés: convocatòria oberta a tothom\nInformació de l'examen: Estructura de la prova i Guia del candidat\n--Matrícula en línia. Cal clicar la pestanya "Matricula't" i seguir les instruccions del programa.\n--Matrícula de persones externes a la UdG: cal donar-se d'alta com a usuari extern en aquest enllaç.\nSistema de pagament de les taxes:\n--Es fa per ingrés bancari en el període de matrícula.\n--Les condicions de pagament es notifiquen en el correu automàtic de confirmació de la inscripció.\n--En cas d'impagament s'anul·la la inscripció. En cap cas no es retorna l’import abonat si la persona inscrita decideix no fer l'examen.\n30 Places ofertades\nALUMNES 75,00 €\nPAC 75,00 €\nPAS 75,00 €\nALUMNI 105,00 €\nEXTERNS 150,00 €\nGrup UdG 105,00 €


Hotel Garni Liberia Oberstdorf Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAlpenrosenstr.3, Oberstdorf City Center, Oberstdorf, Alemanya, 87561 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Garni Liberia\nAl visitar Oberstdorf, vosté es sentirà com a casa a Hotel Garni Liberia, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Garni Liberia asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, despertador per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna, camp de golf (a 3 km), piscina coberta, esquí, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Oberstdorf, faci de Hotel Garni Liberia la vostra llar.


Perduda Magic Online - és un nou joc de navegador multijugador per al seu ús en la manera en línia\nEl seu principal avantatge és el fet que és completament lliure, el que significa que per jugar el joc en línia màgica perduda pot, sense fer cap subscripció, per pagar amb regularitat. El món d'aquest joc es basa mans dels desenvolupadors qualificats, de manera que més que mai guanya fantàstics gràfics i animacions de qualitat de joc. Joc Lost Magic és un nou món que estava ple de milers de poderosa màgia, que per a molts s'ha convertit en habitual. La gent fins i tot va deixar de moure les cames, ja que això no era possible, ja que a l'habitació del costat sempre es pot aconseguir mitjançant l'ús d'un encanteri especial. Ara ningú estava interessat en el desenvolupament científic, de manera que el nivell del món estava en algun lloc en l'Edat Mitjana. Màgia perduda sempre ha estat un lloc tranquil per al temps que no fes un cataclisme terrible. Aquest cataclisme convertit en la causa, el comportament imprudent amb la màgia d'un grup de mags poderosos. Ara, des del món de Lost Magik tota la màgia s'havia anat, sinó una mena de connexió mental establerta amb el món dels humans moderns. No obstant això, no tota la màgia s'havia anat, les seves petites motes eren uns éssers que senten, així com artefactes antics, és poderós. En el món de l'enorme multitud es va precipitar a les persones comunes i corrents que estan visiblement alterat l'equilibri, va establir per primera vegada. Ara diversos tipus de criatures màgiques com elfs, orcs i dracs, van ser d'alguna manera conviuen amb la gent, i per a això van haver d'aprendre a sobreviure en el llarg un món utòpic on estava abans. Juga màgia perduda és molt simple. Només ha de seleccionar una de les parts en conflicte i unir-se a ella, i llavors vostè pot començar a ser comparat pel poble o monstres. Participa en el joc Magic va perdre permet que cada un submergir-se en el món d'aventures úniques i sorprenents. Durant el joc, els usuaris hauran de lluitar per l'esquena màgia es perd el que significaria que el món torni a l'harmonia. Aquests treballs consisteixen sovint en la lluita amb algunes criatures que han penetrat les partícules residuals de màgia, el que fa que s'enfadi i perillós. Si en l'espai de joc, el jugador descobreix llavors de la màgia bona, sempre es pot intercanviar amb altres criatures màgiques que habiten al món, per a això el gra - Aquesta és l'única oportunitat de recuperar la seva vida anterior. Perdut registre Màgia garanteix la qualitat de tots els usuaris en tots els sentits de navegador basat en joc en línia multijugador. El joc va funcionar molt bé la manera de creació de personatges. El procés de desenvolupament dels personatges està directament relacionat amb els seus èxits, així com els resultats de la batalla amb els altres jugadors. Per al desenvolupament del seu caràcter, l'usuari haurà de fer un munt de treballs interessants que es troben en interacció amb altres jugadors o personatges normals que poblen el món del joc. Aquest joc no és espai de joc molt gran, però tota la situació existent dibuixat perfectament. Els personatges en el joc no són del mateix tipus, i les converses que té moltes ramificacions i les opcions realitzades. La història del món màgic d'aquest joc és molt interessant, i tot el que succeeix en els esdeveniments de joc sempre van acompanyats d'humor discret, que només demostra el fet que el joc és molt interessant i mereix atenció. JugarMàgia Perduda


Entre la Cultura Popular Tradicional Catalana de Rubí: de maig 2015\nJosep Clavé - 150 anys de Cant Claverià a Rubí - Unió Rubinenca\nCelebrem els 150 anys de cant claverià a la nostra ciutat de Rubí, alhora que serveix per retre homenatge a la figura de Josep Anselm Clavé i la importància que va tenir a mitjan segle XIX entre el món obrer per la seva visió progressista, compromès amb la llibertat i la justícia social.\nJosep Anselm Clavé va crear el 1850 “La Fraternidad”, la primera coral d’Espanya formada per classe obrera.\n. Rubí va ser sensible a la crida de Josep Anselm Clavé “llibertat, igualtat i fraternitat” i l’any 1860 va néixer la primera coral amb l nom d’El Laurel Florido” al cafè del Cal Boniquet, el carrer de Sant Joan.\n. El 6 de novembre de l’any 1863 es fundà “El Parnaso Rubinense”, format al cafè “El Jardin, actual Casino Espanyol, que fou inaugurat oficialment l’any 1864, any en què “El Laurel Florido” s’hi va fusionar. Aquesta coral es va mantenir activa fins el 1970.\n. El 1883, el Centre Democràtic Republicà, es va formar “Los Obreros Rubinenses”.\n. El 1903 la “Coral Antigua Amistad” també fa la seva presencia a Rubí.\n. Entre els anys 1945 i 1946 surt a cantar caramelles “La Colla de la Punxa”, que destaca pels seus popurris sobre l’actualitat Rubinenca.\n. El mateix any 1946 van néixer les corals “Coral Sant Pere i La Lira Rubinense”\n. L’any 1949 antics cantaires de l’extinguída “Los Obreros Rubinenses”, comptant amb altres cantaires d’una clara opció claveriana de les corals “ La Colla de la Punxa” i “La Lira Rubinense”, van decidir construir-ne una que reflectís de forma inequívoca l’obra de Josep Anselm Clavé amb el nom “Coral Unió Rubinenca”.\nFins aquí, un petit itinerari dels 150 anys del Cant Claverià a Rubí.\nBall de Gitanes - Esbart Dansaire de Rubí - Balls Tradicionals\nEl Ball de Gitanes més que una dansa era tota una festa i des del seu origen com a dansa ballada pels gitanos quan celebraven els seus casaments fins a la seva incorporació al patrimoni popular de la nostra gent, la dansa va passar una colla de vicissituds. Va incorporar músiques i personatges, va servir per organitzar concursos i encara avui és el document de dansa més festiu de la nostra tradició. Així el trobem en el record d’alguna gent (Mollet, 1887), en les ballades de les colles de les comarques vallesanes i en els documents dels folkloristes (Maspons i Labros, Amades, Capmany).\nA Rubí es ballen Gitanes des d’abans de la fundació de l’ Esbart, el 1923, i consten en programa de les seves actuacions de la festa major dés del 1927. És, però, a partir de la versió coreogràfica que en fa Albert Sans, l’any 1970, que el Ball de Gitanes de Rubí adquireix una nova personalitat artística i una molt mes gran difusió arreu, al costat d’un marcat arrelament a la ciutat que s’identifica amb la dansa fins a fer-la representativa.\nTenim doncs dos moments del mateix Ball de Gitanes, la tradicional ballada a la plaça, amb la força de la participació, i la seva presentació com a espectacle, amb tots els recursos de l’element escènic.\nDe tot això, el 2007, Rubí en fa aniversari: són vuitanta anys de ballar-les, 37 anys de la seva recreació escènica i 25 d’ençà que la gent de Rubí va voler tornar-les a treure al carrer cada any, per la Festa Major.\nPer la seva vinculació a tants i tants pobles hem de dir que aquesta és una dansa de Carnestoltes i de Festa Major i una dansa per a viure-la i no només per presenciar-la. I afegiríem encara que a les comarques dels dos Vallès no hi ha unes soles “Gitanes” sinó tantes com pobles que les ballen: és per això que nosaltres estimem, a l’escenari i a la plaça, el Ball de Gitanes de Rubí.\nTextos facilitats per l'Esbart Dansaire de Rubí\nFotografies Jordi Garcia @localpres\nActivitats - Aplec de Primavera i Festes dels Xatos 2015 - Festes Populars\nL’Ermita de Sant Muç, ubicada als afores del nucli urbà de la ciutat de Rubí, custodia la capella del seu patró, Sant Muç, venerat a les contrades ja des de principi del segle XIV. D’aquesta devoció, en són testimonis els nombrosos exvots pintats en fusta com a agraïment pels miracles realitzats pel sant i que s’han conservat fins a data d’avui. Alhora, les colles dels Xatos que, des del segle XIX, per les festes de Pasqua Granada venien en romiatge des de Barcelona armats amb culleres, forquilles i ganivets de fusta gegants, van contribuir a fer de l’Ermita una de les més populars d’aquests voltants.\nEls nous temps i els canvis de costums van anar desdibuixant la Festa dels Xatos i aquesta va acabar per desaparèixer. En va restar només un aplec d’ermita, l’Aplec de Primavera, organitzat per la Parròquia de Sant Pere de Rubí i el Foment de la Sardana e Rubí. L’any 1986, arran de la celebració del Mil·lenari, la ciutat va recuperar la Festa dels Xatos gràcies a l’Esbart Dansaire i la col·laboració i el patrocini de l’Ajuntament de Rubí.\n18.00 h Plaça del Dr. Guardiet .\nIII Trobada Infantil de Dansa Tradicional de Rubí. Amb la participació de:\nEsbart Egarenc del Social de Terrassa.\nEscola de dansa de l'Esbart Dansaire de Mollet del Vallès\nEsbart Dansaire de Granollers.\nI l ‘Escola de l’Esbart Dansaire de Rubí\nDiumenge 31 de maig de 2015\n9.00 h Plaça Dr. Guardiet. Concentració per anar a l’ermita de Sant Muç. Xocolata amb melindros per a tothom.\n9.30 h Sortida dels Xatos en cercavila cap a Sant Muç, amb l’acompanyament dels gegants, gegantons, grallers i tabalers.\n10.00h Masia de Can Ramoneda. Refrigeri pels Xatos\n10.30h Sant Muç. Missa a l’ermita.\nA continuació Ballada de Gegants i gegantons. Actuació castellera. Encesa del foc amb la Colla de Diables de Rubí , Rubeo Diablorum i de la Riera, les espurnes i els trons. Ball dels “Xatos”, creació de l’Albert Sans, i sardanes amb la cobla LA PRINCIPAL DEL LLOBREGAT, que interpretarà:\nBALL DELS XATOS Josep Serra / Pere Burés\nAMB L’ESPERIT VIBRANT Montserrat Pujolar\nL’ANELL DE PROMETATGE Vicenç Bou\nEL CASTELL DE RUBÍ Francesc Camps\nSANT MIQUEL DE CUIXÀ A PAU CASALS René Picamal\nL’ENRENOU DE 2014 Jordi Paulí\nEL BOSC DE CAN DEU Francesc Mas Ros\nSARDANES AL CASINO Martirià Font\n14.00 h Arròs per a tothom a càrrec de la Unión Extremeña de Rubí. Preu del tiquet: 6 €.\n15.30 h Danses participatives a càrrec de l’ Esbart Dansaire de Rubí\n17.00 h Tornada cap a Rubí\nEsbart Dansaire de Rubí, Foment de la Sardana de Rubí, Parròquia de Sant Pere de Rubí i Ajuntament de Rubí.\nCastellers de Rubí, Colla de Diables de Rubí, Colla d’Espurnes i Trons de la Colla de Diables de la Riera de Rubí, Colla de Diables de la Riera de Rubí, Colla de Diables Rubeo Diablorum, Colla de Geganters del Barri del Pinar, Colla de Geganters de Rubí, Escola de Sardanes Flor de Neu, Masia de Can Ramoneda, Unión Extremeña de Rubí i Masoveria de Sant Muç.\nPublicat per Jaume Comas Pallarès a 8:49 Cap comentari:\nColla Geganters de Rubí - Bateig de'n Roc i la Paula - Gegants\nDesprés dels primers quatre anys d’Ajuntaments democràtics, a finals de 1983, l’equip de govern municipal decidí reformar els gegants, tot conferint-los una nova fisonomia. A tal afecte es convocaren diverses reunions amb representants d’entitats, artistes, particulars, etc .., a les quals van assistir, entre d’altres, Isidre Rubio (Esbart Dansaire), Miquel Rufé (Museu Rubí), Maria Carbonell (Figurinista), Miquel Mas (Pintor), i el regidor de Cultura Pere Jacas. En aquestes reunions es va estudiar la transformació i la nova imatge dels gegants, D’aquestes reunions va sorgir la idea de crear una parella de <<Catalans benestants>> de principis de segle, els quals com era costum, anaven vestits de negre.\nEl disseny dels vestits fou encarregat a la Rubinenca Maria Carbonell, figurinista de l’Esbart Dansaire, i la seva confecció al taller del sastre <<Llorenç>> de Barcelona, menys les gandalles (red), que foren muntades per la senyora concepció Muntanyola de Casal d’Avis de Rubí (avui Casal de la Gent Gran).\nLa Geganta porta doble faldilla, davantal, brusa de coll tancat, mantellina, mocador d’espatlla, gandalla, in llaç que subjecta la mantellina, un mocador de mà, una Toia, i diverses punyetes, que rodegen els punys, els colzes i el coll, així com arrecades i dos camafeus. Ell porta faldó, gambeto, faixa, armilla, gandalla, llaç de coll amb joia, una ruixa damunt l0armilla, punyetes als punys, barret de copa amb sivella, un penjoll subjectat a la faixa, i un pergamí a la mà esquerra. Els cost de la confecció dels vestits fou de 600.000 pta.\nLes joies foren realitzades al taller del sastre Llorenç de Barcelona, i el barret de copa al taller de Ma. Àngels Mercader, d’arenys de Munt. Fou en aquest taller, on es construïren les bases metàl·liques d’alumini que suprimirien les de fusta. S’efectuà el repintat dels gegants, segons informacions de Ma Àngels Mercader, aprofitant els anteriors gegants Isabel i Fernando. Al Llibre Registre de Manaments de Pagaments de l’Ajuntament de l’any 1984, vàrem trobar una referencia que diu: 28-07-1984, expdiente 2.938, a Maria Àngels Mercader, 190.000 pts, en concepte restauració gegants.\nTotes aquestes actuacions succeïren a principis de 1984. Els gegants van ser acabats de guarnir a les antigues dependències de la pista rubinenca, Joan Vallvé i Fornós se’n carrega de les tasques de preparació.\nEl 27 de Juny d’aquell any, a les vuit del vespre, foren presentats duran el pregó de Festa Major. Actuaren com a padrins els gegants de Sabadell, i els posaren els noms de Roc i Paula.\nEn Miquel LLugany i Paredes, aleshores alcalde de Rubí va fer referencia aquest acte, tot dient:\n".../... Enguany, però, ens retrobarem amb dos personatges molt nostres que, desprès d’un llarg viatge, han retornat a Rubí. Pel camí han deixat l’avorriment, l’hermetisme, les connotacions i els noms d’un passat, afortunadament oblidat. Els Gegants estaran amb nosaltres, passejant i dansant pels carrers de la Vila. Abans, però, caldrà que tots plegats els donem la benvinguda i els posem els seus noms, que hauran triat els seus padrins, els nens i nenes de Rubí.\nElls amb nosaltres, ballaran gitanes, passejaran, jugaran, participaran al a Festa.\nI veuran, un cop mes, com aquest poble solidari, patidor, integrador, però també esperançat, fa palès el seu desig i voluntat de seguir endavant. .../...\nAixí doncs, la Festa és a punt. El bateig dels gegants també, tots hi sou convidats. Bona Festa”.\nTextos, extrets del llibre, Gegants Capgrossos i altres entremesos de Rubí\nFotografies Jordi Garcia, @Localpres\nExposició - 25è Aniversari Colla de Diables de la Riera de Rubí (Audiovisual de la Crestavisual) - Diables\nSi us vàreu perdre l’exposició que sobre els seus 25 anys de Historia, la Colla de Diables de la Riera de Rubí va muntar el passat mes de Març a l’antiga estació de FGC, aquí en teniu un tast amb aquest audiovisual de la Crestavisual. La Colla de Diables va comptar amb la col·laboració de la Colla de Diables de Rubí i la Colla de Diables Rubeo Diablorum i un munt d’amics sense els quals no hagués estat possible.\nPublicat per Jaume Comas Pallarès a 18:40 Cap comentari:\nActivitats - XXI Trobada comarcal de Gegants del Vallès - Gegants i Capgrossos\nEl passat diumenge 17 de maig, La colla Gegantera Teresa Altet i la colla de Geganters de Rubí, van participar en la XXI Trobada Comarcal de Gegants celebrada a la veïna població de Matadepera. Les dues colles locals varen participar a la cercavila del diumenge 17 al mati, junt a moltes mes colles d’arreu els dos Vallesos.\nEls Geganters del CEIP Teresa Altet, participaren a la trobada amb la Teresina i l’Oriol i mes de 25 geganters de l’entitat i La Colla de Gegants de Rubí va fer-ho amb la Geganta Paula i la Gegantona Laia i amb 15 geganters de l’entitat, envoltats per mes de 25 colles de Gegants en total.\nEs va gaudir d’un Matí assolellat i d’un formidable esmorzar; Totes les colles participants van recórrer els carrers de Matadepera en dues cercaviles simultànies per acabar a la plaça de l’ajuntament on es van presentar totes les colles participants, es van fer els tradicionals parlaments, lliurament de records i el ball final.\nCal destacar que en aquesta Trobada Comarcal de Matadepera, també va participar el Club Amics de Rubí, una petita colla liderada per un Rubinenc de 13 anys que és portador des de ja fa uns quants i que porta gegants fabricats a casa seva, podem veure el seu gegant a la fotografía inferior, al costat de la Teresina i l'Oriol.\nTextos: Resums facilitats per la colla Gegantera CEIP Teresa Altet i Colla de Gegants de Rubí\nFotografies facilitades per les dues Entitats.\nPublicat per Jaume Comas Pallarès a 0:33 Cap comentari:\nActivitats - VI Trobada Gegantera - Colla Gegantera CEIP Teresa Altet\nEl diumenge, 31 de maig se celebra la VI Trobada de Gegants del Teresa Altet dins les festes del barri de Ca n'Oriol. Aquest any se celebra el Xè aniversari del gegantó Oriol, el germà de la Teresina que ja fa 12 anys.\nEls actes començaran a les 9 del matí amb la recepció de les colles convidades al pati de l'escola Teresa Altet. Seguidament els participants faran un esmorzar per a continuació, a les 11 hores, començar la cercavila pels carrers del barri. Cap a les 12 està prevista l'arribada a la plaça de Ca n’Oriol on es faran el ball de fi de festa de cadascuna de les colles participants i una demostració de percussió d’Explosión Rítmica.\nAquesta edició el recorregut de la Cercavila serà el següent: sortida de l'escola Teresa Altet per continuar pel carrer Font del Ferro, es baixarà pel carrer La Pastora fins la cruïlla entre els carrers Barcelona i Madrid on els geganters prendran el tradicional refrigeri. La tornada cap la plaça de Ca n'Oriol es farà pel carrer Mare de Dèu de Lourdes.\nL'aplec geganter conclourà amb els parlaments i el lliurament de records als grups convidats.\nLes colles que han confirmat la seva assistència per aquesta edició son: El Pinar de Rubí, l’escola La Sardana de Badia i els geganters de Sant Cugat a més dels convidats especials, el grup de percussió Rubinenc Explosión Rítmica. Encara confiem que vinguin l’escola La Jota de Badia i la colla gegantera d’Argelers sur Mer (Catalunya Nord).\nCom cada any a l’organització de la trobada hi col·laboren l'escola Teresa Altet, l’Associació de Veïns de Ca n'Oriol i l'Ajuntament de Rubí. Aquest any, però també hi col·labora l’Agrupació de Colles Geganteres de Catalunya i DAMM.\nFotografies Arxiu de la Colla Gegantera CEIP Teresa Altet\nRomeria Sant Muç - Aplec de Primavera i Festa dels Xatos - Festes Populars\nL’agrupació “Els Xatos“ era una de les més populars i característiques de la Barcelona vuitcentista que cada any, per les festes de Pasqua Granada, anava en romiatge a l’ermita que custodia la capella del seu patró, Sant Muç.\nAquesta ermita està situada a les afores del nucli urbà de la ciutat de Rubí. A principis del s. XIV ja era venerat com a Sant i la seva ermita va ser una de les més populars dels voltants de Barcelona i encara conserva bona fama pels innombrables favors concedits pel gloriós Sant a tots els pobles de la rodalia. De la devoció que va difondre en són testimonis els nombrosos ex-vots que s’han conservat fins ara.\nL’últim “Xato” que les nostres àvies encara recorden fou en Pau de la Barba que seguí la tradició de portar la bandera des de Barcelona a la capella del Sant fins els darrers anys de la seva vida i que va morir el juny de 1922. La seva família va fer donació de la bandera al doctor Guardiet i avui esta exposada al Museu junt amb el quadre (ex-vot) que van portar les colles de “xatos”, amb motiu de la pesta.\nLa gent de Rubí s’afegia a la festa i a l’arrossada que els “xatos” feien a Sant Muç, però on més participaven era al ball de tarda que, de tornada, s’organitzava a la plaça del poble.\nEls canvis de costums i els nous temps van anar desdibuixant la “Festa dels xatos” i l’antic aplec no va poder mantenir tota la força i la solemnitat. La festa va desaparèixer com tal però mantenint-se l’aplec amb l’ofici religiós i les sardanes essent-ne els mantenidors i organitzadors la Parròquia de Sant Pere de Rubí i el Foment de la Sardana de Rubí.\nL’any 1986, amb motiu de la celebració del mil·lenari de la ciutat, l’Esbart Dansaire de Rubí va plantejar la recuperació de la festa a partir de l’aplec. Amb la col·laboració i el patrocini de l’Ajuntament es va iniciar una campanya per instaurar de nou la festa dels xatos.\nActualment és una de les dues festes locals i està organitzada per l’Esbart Dansaire de Rubí, el Foment de la Sardana de Rubí i la Parròquia de Sant Pere de Rubí, amb la col·laboració de l’Ajuntament i altres entitats que formen part de la Taula de Cultura Popular i Tradicional, així com de la Masia Can Ramoneda i la Masoveria de Sant Muç.\nÉs tradicional concentrar-se a la plaça del Doctor Guardiet, a les 9 del matí, i iniciar la festa amb una xocolatada amb melindros, activitat oberta a tothom. Després se surt en cercavila cap a l'ermita de Sant Muç i a mig camí ens ofereixen un petit refrigeri a la Masia de Can Ramoneda.\nA mig matí, en acabar la missa a l'ermita, tenen lloc les diverses actuacions de les entitats participants, com la ballada de gegants, l'actuació dels castellers o el cant de la Unió Coral Rubinenca. Tot seguit es balla la Dansa dels Xatos, (Creació de l’Albert Sans l’any 1986, Mil·lenari de Rubí), sardanes i s'acaba amb l'encesa del foc per part de les diverses colles de diables participants.\nTambé és costum fer un dinar de germanor, el qual consisteix en una arrossada popular, a càrrec de la Unió Extremenya de Rubí, i una ballada de danses participatives abans d'emprendre el camí de tornada cap a la ciutat al voltant de les 17.30 h.\nL’Aplec de Primavera i Festa dels Xatos es celebra el Dilluns de Pasqua Granada i quan aquest no és festiu el Diumenge de Pentecosta.\nGOIGS DE SANT MUÇ\nPuig que allà en la Glòria Santa\ntant poder heu alcançat:\nSiau Sant Muç advocat\ndel devot que aquí us canta.\nQui la vostra Imatge adora\nque es venera a Rubí\nés cert que obtindrà aquí\nel favor que a Vós implora;\ntot malalt a Vós recorre\nTextos revisats per Josep Puigventos President de Foment de la Sardana i Joan Camps president de l'Esbart Dansaire\nFotografies Arxiu Colla de Diables de la Riera de Rubí i Jordi Garcia - @localpres\nCap Ullu - Colla de Diables Rubeo Diablorum - Bestiari\nA Rubí es troben dos poblats ibèrics: el poblat ibèric de Can Fatjó i el poblat ibèric del parc del castell. Es té constància d'una ocupació ibèrica al jaciment de Can Fatjó des del segle V a. C fins al segle II a. C. Els poble iber que es va assentar als dos poblats ibèrics coneguts a Rubí pertanyia al grup ibèric dels laietans, situats geogràficament entre el sud del riu Llobregat i el riu Tordera.\nEs conegut a Rubí que dues de les colles de Diables Locals, la Colla de Diables de la Riera i la Colla de Diables Rubeo Diablorum han adoptat simbologia Ibera en les seves indumentàries i estris de foc festiu, en els de la Riera esta present en l’estampat dels Tratjos de Diables i en el logotip, en els Rubeo Diablorum, les maces de diable representen llances iberes i la seva Bestia de Foc es un Llop.\nEls ibers posseïen diversos animals sagrats, com ara: el brau, el porc senglar, el lleó, l’àliga i el llop. El llop era adorat sota diversos símbols i accepcions, com a protector de la llum i de les tenebres. El llop era oposat amb l’àliga, símbol del món superior, designava el déu del cel.\nHi havia una dualitat cel-infern molt present entre els ibers i és representada per mitjà de la dualitat àliga-llop. Es creu que el llop era el patró dels ilergetes; en les seves monedes hi apareix un llop en la inscripció que simbolitza la ciutat (llop en iber és "tir"). El culte al llop va evolucionar extraordinàriament fins a considerar-lo i adorar-lo com a déu protector dels morts.\nLa Colla de Diables Rubeo Diablorum desprès de molts anys, va decidir tenir una bestia de foc, i a Vilafranca del Penedès, un escultor que ja havia construït altres besties, per altres colles de diables com pot ser la de les Guinyoles, va construir un Cap de Llop, que per votació popular va adoptar el nom de Ullu; El nom del Escultor es Elies Alvarez, autor de varies besties de colles de diables de Catalunya, i el nom de la bestia Cap Ullu.\nEl Cap Ullu neix l’any 2010 i crema per primera vegada a la festa Major de Sant Pere del mateix any. Avui ja s’ha fet el seu lloc entre la imatgeria local i participa en els correfocs de festa major de Sant Pere i la Trobada de besties de foc de la festa major petita Sant Roc i arreu on es convidat.\nTextos revisats per Jose Barquin president de la Colla de Diables Rubeo Diablorum.\nActivitats - Fira d'Art de Primavera - Associació Sant Galderic\nL’entitat Rubinenca Associació de Sant Galderic, organitza el proper dissabte 16 de maig un seguit de fires.\n14ª Fira de col·leccionisme (mostra, intercanvi i venda)\n13ª Fira d’art de primavera\n6ª Fira del trasto\nTindran lloc entre la Plaça Catalunya i el Passeig Francesc Macià, de 10:00 a 14:00 hores i de 17:00 a 20:00 hores.\nA les 12:30, es lliurarà el premi del Concurs per a la imatge de la 21ª Fira Sant Galderic i l’exposició de totes les imatges participants es podran veure a l’Ateneu Municipal del 15 de Maig al 6 de Juny.\nMes informació al web de la Associació de Sant Galderic\nPublicat per Jaume Comas Pallarès a 10:30 2 comentaris:


II Jornada Fita de TCA i acció social. "Els Trastorns de la Conducta Alimentària en una societat (hiper) connectada" - Associació contra la Anorèxia i la Bulímia\nEl passat 28 de novembre es va realitzar la 2ª Jornada Fita. Durant aquesta jornada, una de les psicòlogues del nostre equip va realitzar una ponència explicant les accions dutes a terme per la Taula de Diàleg amb l'Agència Catalana del Consum al voltant de l'apologia dels continguts pro Ana i pro Mia a la xarxa.\nActualment, arrel de la modificació del decret llei que permet sancionar a les empreses que fan apologia d'aquest contingut a la xarxa, l' ACAB s'encarrega de tramitar les denúncies de tot aquest tipus de contingut.\nSi trobes algun tipus de contingut a la xarxa que faci apologia a contingut no saludable que inciti als TCA, pots contactar amb nosaltres.


Una primavera sense temperatures extremes - Manresa Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » Una primavera sense temperatures extremes\n13 Juny 2016 a 10:00\nPluviomètricament també s’ha de considerar normal\nMapa temperatura mitjana primavera\nLa primavera de 2016 s’ha de considerar molt normal, a diferència de la de 2015 que va ser càlida a tot Catalunya, segons el Servei Meteorològic de Catalunya (SMC).\nL’anomalia de la temperatura enlloc no ha estat molt destacada, ni en els valors positius ni en els negatius. A l’extrem càlid destaquen una mica els valors d’anomalia positiva registrats en algunes estacions del Barcelonès, però amb valors molt moderats de fins a +1,2 °C al propi centre de la ciutat de Barcelona. També s’ha de considerar lleugerament càlida la primavera en alguns punts del Baix Llobregat, Vallès Oriental, Baix Camp, Baix Ebre, Pla d’Urgell i Gironès.\nLes anomalies negatives més extremes s’han donat a les zones de més altitud del Pirineu i Prepirineu, amb valors de fins a -1,5 °C. També cal considerar la primavera lleugerament freda a punts de la Cerdanya, Solsonès, Berguedà, Segrià, Priorat, Anoia, Alt Penedès, i als Ports, al Baix Ebre.\nUn abril més càlid\nEn el balanç final han contribuït a la baixa els mesos de març i maig (en general més freds) i, per contra, a l’alça el mes d’abril, que va presentar un comportament en general més càlid. Cal destacar de l’abril un episodi de calor per advecció d’aire càlid procedent del nord d’Àfrica i, de l’inici del maig, un episodi de força fred per l’entrada del vent de component nord, amb descens important de la temperatura i registres força més baixos que els de desembre, amb glaçades en algunes fondalades de l’interior i que van ser importants a l’alta muntanya.\nEn el que a la pluviometria es refereix, la primavera del 2016 s’ha de considerar normal a una major part de territori, lleugerament plujosa a zones del nord, de l’interior i de la vall de l’Ebre, però també es detecten zones de comportament més sec sobretot a la meitat est, i a tots tres extrems de Catalunya. Els indrets més secs s’han situat a punts del Baix Llobregat i de l’Alt Penedès.\nCinc episodis de pluja al març\nEl balanç pluviomètric d’aquesta primavera s’explica per un abril més aviat plujós, amb nou episodis de precipitació, alguns dels quals van ser generals a tot el territori i abundants en algunes zones, en contraposició al comportament dels mesos de març i maig, que han presentat un caràcter més sec a l’est del país, però de manera alterna. El març va ser sec al nord-est i plujós al sud-est, i el maig ha estat sec al sud-est i plujós al nord-est.\nDel març cal destacar fins a cinc episodis de pluja, però només tres d’ells van ser més generals, un dels quals entre els dies 13 i 18, que va deixar gruixos de neu nova a cotes relativament baixes de la meitat nord. Al maig, s’han donat quatre episodis de precipitació, però només un d’ells ha estat general. Els altres han estat força més irregulars en distribució encara que en alguns casos han estat acompanyats de fenòmens de temps sever.\n#càlid #extremes #pluja #precipitacions #primavera #temperatures\n2014, un any càlid


El perill de les botigues de pirotècnia ubicades en els baixos d'edificis habitats | NacióSabadell\nEl perill de les botigues de pirotècnia ubicades en els baixos d'edificis habitats\nArticle d'opinió d'Alejandro Oruña, expresident de la FAV de Sabadell i president de l'AAVV Ronda Collsalarca\nper Redacció , 23 de juliol de 2018 a les 12:00 |\nPetards | P.C.\nEls veïns del carrer Maestrat al barri de Torreguitart portem reivindicant més de 20 anys que s'ubiquin la botiga de pirotècnia en un altre lloc allunyat dels habitatges. En aquest temps, els polítics que han anat passant per l'Ajuntament de Sabadell sempre ens han tractat d'exagerats i han deixat passar el tema.\nSembla que els és igual totes les famílies que viuen en els 5 blocs afectats i que senten autèntic pànic cada mes de juny. Més encara després de la gran explosió que es va produir a la localitat gallega de Tui que va deixar 2 morts, almenys 30 ferits i unes 15 cases arrasades.\nEl succés posa de manifest la perillositat d'aquest tipus de producte. Per això, els veïns de Maestrat estem en alerta vermella i volem que el consistori retiri les botigues de pirotècnia que estan sota els blocs de pis. No se'ns malinterpreti. No estem en contra de la venda de petards, només vetllem per la nostra seguretat i salut. Per tant, exigim a l'Ajuntament que limiti aquest tipus de locals a àrees rurals i camps oberts.\nNo creiem que sigui una cosa desgavellada. En altres ciutats catalanes com Barberà del Vallès o Cambrils la distribució de pirotècnia recreativa ja es fa en casetes allunyades de les àrees urbanes. Fins i tot en una ciutat tan poblada com Barcelona han apostat per col·locar més de 1000 casetes. La ciutat comtal ja contempla en les seves ordenances municipals que "aquests establiments només poden anar en plantes baixes, sempre que aquestes no tinguin contigüitat amb l'ús residencial" (OMRITAUA: 2012). De fet, l'Ajuntament de Sabadell es va fer ressò d'aquesta normativa i la va publicar al seu web. La qual cosa ens sembla totalment contraproduent ja que mai s'ha aplicat.\nA aquest risc també se suma el factor humà. D'una banda, cal destacar la poca professionalitat d'alguns dependents que fumen en els voltants de la botiga i fins i tot llancen petards prop del local. D'altra banda, accidents fortuïts que poden ocórrer en qualsevol lloc però resulten més perillosos per la presència d'una botiga de pirotècnia. Per exemple, fa uns quatre anys hi va haver un incendi al pis immediatament superior al local; també anys enrere hi va haver una col·lisió d'un cotxe al costat de la botiga en sortir de la Carretera del Prat.\nHi haurà qui pensi que la nostra crítica no és justificada i les mesures de seguretat amb què aparentment comptes les botigues de pirotècnia serien suficients per evitar un drama davant d'un accident. Ara bé, en la pròpia normativa de seguretat que publica la Generalitat de Catalunya s'especifica que els locals de venda d'articles de pirotècnia han d'estar a 50m de distància "respecte centres docents, centres sanitaris assistencials i locals de pública concurrència d'aforament superior a 100 persones ". Per tant, implícitament es reconeix el perill i, en aquesta línia, en 5 blocs de pis amb diverses famílies es supera amb escreix aquestes 100 persones.\nAixí mateix, la intranquil·litat amb què vivim els veïns del carrer Maestrat no és fruit d'un dia. Portem diversos anys exigint a l'administració pública que vetlli per la integritat física de la ciutadania i veti les botigues de pirotècnia a la vegada que aposta per casetes per a la venda i distribució de petards. Hem posat pancartes reivindicatives en els nostres balcons, recollit firmes, protagonitzat talls a la carretera del Prat, assistit a debats a la TV, etc.\nEl bustismo no ens va fer cas. Ara, el govern suposadament d'esquerres que governa a Sabadell tampoc. Des d'aquí exhortem el consistori a canviar d'actitud i els recordem que davant un possible accident ells seran els primers responsables i els que hauran d'assumir les conseqüències.\nSom conscients del poder i la pressió que poden exercir les empreses que es dediquen a la distribució de pirotècnia però creiem que la seguretat ciutadana ha de prevaler. I no ho demanem només per la nostra tranquil·litat, que també, sinó per la de tots els veïns de Sabadell. Sabadell s'ha d'adaptar als nous temps. No és lògic que es proclami als quatre vents que vivim en una Smart City mentre la venda i distribució de petards es continua fent en locals i en condicions més pròpies del segle XX.\nPer Anònim el 23 de juliol de 2018 a les 18:59\nSegons el raonament d'aquest senyor també podríem prohibir les benzineres dins de les ciutats, centres mèdics, farmàcies, tallers, botigues de roba, supermercats, forns de pa i un llarg etc. Tots presenten perills d'explosius o productes/maquinària inflamable. És més, he llegit més notícies d'incendis en forns de pa que en botigues de petards.\nNo teniu ni puta ideia\nPer Anònim el 23 de juliol de 2018 a les 17:31\nComentar l’accident de Tui amb la comparacio a una botiga de venda de pirotecnia es totalment il.logic. No es pot comparar gens un material de venda al public amb una fabrica de pirotecnia


Arxius de Gratuït - Marrecs&Co.\nPropers Esdeveniments › Gratuït\nLA TARDA SOLIDÀRIA A L’ESCOLA PIA\n26 d'octubre de 17:00 a 19:00\nESCOLA PIA DE TERRASSA, Col·legi, 12\nEls infants són el pilar principal de l’escola i la solidaritat un dels valors essencials de la comunitat que junts fem possible. Per això, enguany celebrem una nova edició de La Tarda Solidària, un esdeveniment en què els nens i la solidaritat són protagonistes! És un acte obert a la ciutat que organitzem juntament amb la Fundació Educació Solidària de l’Escola Pia de Catalunya i les entitats solidàries de Terrassa. Hi haurà berenar, mercat solidari, activitats esportives pels grans i…\n27 d'octubre de 10:00 a 14:00\nOne event on 27 de gener de 2018 at 10:00am\nOne event on 24 de febrer de 2018 at 10:00am\nOne event on 31 de març de 2018 at 10:00am\nOne event on 28 d'abril de 2018 at 10:00am\nOne event on 26 de maig de 2018 at 10:00am\nOne event on 30 de juny de 2018 at 10:00am\nOne event on 28 de juliol de 2018 at 10:00am\nOne event on 29 de setembre de 2018 at 10:00am\nOne event on 27 d'octubre de 2018 at 10:00am\nOne event on 24 de novembre de 2018 at 10:00am\nOne event on 29 de desembre de 2018 at 10:00am\nParc de Sant Jordi, Parc de Sant Jordi\nTornem amb una nova edició del Mercat de les Puces ! El Parc de Sant Jordi, centre neuràlgic del nostre barri, és el lloc ideal per gaudir d’un dia en família i la Masia Freixa ens dóna un entorn arquitectònic de màxima qualitat que pot convertir el nostre Mercat de les Puces en la referència que tots volem que sigui. Com a cada edició, hi podràs trobar comerços, articles de segona mà i artesania. Les parades estaran repartides pel Parc…\n27 d'octubre de 18:00 a 20:00


Ajuntament de la Senia - Les bandes de Pontevedra i de Puçol s’emporten els primers premis del Certamen de Bandes\nLes bandes de Pontevedra i de Puçol s’emporten els primers premis del Certamen de Bandes\nXI Certamen Internacional de Bandes de Música ‘Vila de La Sénia’\nLa Sénia, 8 i 9 d’abril de 2017\nL’Agrupación Socio-Cultural Banda Artística de Merza (Pontevedra), amb 296,50 punts, s’ha emportat el primer premi de la Secció Primera de l’XI Certamen Internacional de Bandes de música ‘Vila de la Sénia’, mentre que la Banda de Música del Centre Musical i Instructiu Santa Cecília de Puçol (València), amb 281,5 punts, s’ha fet amb el Primer Premi de la Secció Segona del Certamen. El concurs, adreçat a bandes no professionals de fins a 100 músics, s’ha realitzat aquest passat cap de setmana a La Sénia organitzat per l’Agrupació Musical Senienca. El director del certamen Pep Vila ha manifestat que “un any més s’han complert les nostres expectatives, hem tingut una competició molt lluïda en què el jurat ha escollit tenint en compte tant els aspectes tècnics com els interpretatius dels participants. També el públic ha respost massivament”.\nDissabte van competir dos bandes en la Secció Segona, en segona posició va quedar la Asociación Banda de Música de la Sierra de Algairén (Saragossa). Diumenge, van competir tres bandes en la Secció Primera, en aquest cas van aconseguir un segon lloc, perquè estaven en un bàrem entre els 230 i els 280 punts, la Banda de Música del Centre Instructiu Musical de Mislata (València), amb 270 punts, i la Banda de Música de l’Agrupación Musical de Beniaján (Múrcia), amb 257 punts. La diferència entre la primera i la segona secció ve donada per la dificultat de les peces interpretades. Cada banda va haver d’interpretar una peça lliure i una altra establerta per l’organització: per a la 1a Secció, LINCOLNSHIRE POSY de Percy A. Grainger (Ed. Ludwig Music Publishing), i per a la 2a Secció, OBERTURA SENIENCA de José Rafael Pascual Vilaplana. El jurat estava format part tres directors i professors de música: l’alemany Toni Scholl, la madrilenya Silvia Sanz i el castellonenc Salvador Sebastià.\nPel que fa als premis, s’han lliurat 6.000 euros als guanyadors de la Secció Primera i 4.000 euros als de la Secció Segona, juntament amb un trofeu, així com un diploma acreditatiu de la seua participació a totes les bandes concursants. El concurs compta amb el patrocini de l’Ajuntament de La Sénia, del departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i de l’Obra Social La Caixa i amb el suport de diferents entitats locals i del territori.\nLa Sénia, 10 d’abril de 2017.\nBanda de Merza


La roda punxada d'un camió causa vint-i-sis incendis a la Noguera\nActualitzada 24/06/2021 a les 09:13\nEntre Bellmunt d'Urgell i Castelló de Farfanya, cosa que va obligar a tallar la C-53 i la C-26 || Aparatós foc a les instal·lacions d'una empresa de farratges de Vallfogona\n© Imatge del camió.\nLa roda punxada d’un camió que transportava una excavadora va causar ahir a la tarda fins a 26 focs de vegetació entre Bellmunt d’Urgell i Castelló de Farfanya, la qual cosa va obligar a tallar les carreteres C-53 i C-26. Els Bombers de la Generalitat van ser alertats de l’aparició de diferents focus d’incendis que es declaraven de manera pràcticament simultània a partir de les 15.54 hores i que van començar per la zona de Bellmunt.\nRàpidament van activar els equips d’extinció. En l’operatiu van participar 19 dotacions terrestres i sis mitjans aeris.\nPer la seua part, els Agents Rurals van interceptar el camió que va causar els incendis al terme de Castelló de Farfanya. Els focs es van produir després de la punxada d’una de les rodes posteriors de la part dreta del remolc, la més pròxima al voral, cosa que va provocar que comencessin a sortir espurnes que van anar provocant els diferents incendis, segons van informar els Agents Rurals, que han obert l’informe corresponent.\nD’altra banda, fins a 19 dotacions dels Bombers van treballar durant tota la jornada d’ahir en un incendi a les instal·lacions de l’empresa Farratges La Noguera, a Vallfogona de Balaguer. El foc es va declarar a les 6.00 hores i es van cremar 6.000 metres cúbics de bales de farratge que hi havia a l’interior i l’exterior d’una nau. Els treballs d’extinció es van centrar a protegir una nau contígua amb pèl·let, un paller exterior ple de bales de palla i una zona amb farratge sense empaquetar. Avui continuaran extingint-lo.


Serveis | Equipamientos de hosteleria, Ciho\nEquipament per hostaleria, residències d'estudiants i geriàtrics.\nDisposem de comercials i servei tècnic en les zones de Catalunya, Aragó i el Principat d'Andorra amb tots els productes de les següents marques:\nEls Minibars Dometic, combinacióm del disseny avantguardista i un rendiment silenciós.\nCaixes de seguretat Dometic\nEscullin el més segur. Per la seguretat personal fins i tot en els llocs més petits.\nQualitat acreditada sense costos de manteniment afegits. Parets i porta d'acer amb frontisses interiors.\nTancament electrònic de banda magnètica i xip de proximitat, desconnectadors d'energia intel·ligents, ferratges mecànics i lectors de documents.\nTelevisors i equips d'àudio i vídeo Grundig\nLa tendència és instal·lar Televisors amb tecnologia LED i equips d'alta fidelitat compatibles amb els formats recentment implantats, com l'MP3.\nComplements per hostaleria\nAssecadors de cabell, secamans, bullidor, miralls d'augment, galant i centres de planxa, reposamaletes, papereres, penjadors, accessoris de bany i ajudes tècniques.\nSenyalètica i complements imatge corporativa\nSenyalètica i complements d'imatge corporativa per a habitacions i banys, línies de senyalització per a l'exterior i interior, senyalització de seguretat ...\nCarros portaequipatges realitzats en acer inoxidable, llautó, metall\ndaurat o cromat, amb prestatgeries i rodes giratòries per a una bona portabilitat.\nCadires apilables, cadires de banquets, cadires de convencions, cadires de disseny, tamborets, taules plegables, taules per a banquets i convencions, taules de disseny, mobiliari per a exterior, hamaques, sofàs llit, material tècnic per a hotel, contract i equipament per a geriàtrics.\nCafeteres de càpsules per a hotels\nEl principal objectiu de Cafè ARABO, és aconseguir un sabor excel·lent, una qualitat uniforme que s'aconsegueix mitjançant una càpsula estanca que permet conservar les propietats del cafè recentment mòlt, per oferir la màxima satisfacció als consumidors en cada glop de cafè Arabo.\nAstral és una empresa especialitzada en la fabricació de matalassos de molles, somiers, bases entapissades i tots els complements necessaris per al descans.\nLlenceria per hotels\nPer l'habitació; llençols, fundes, edredons, cobrellits ... Per al bany, la piscina o l'espà; tovalloles, tovalloles fines, barnussos... I en estovalles; diferents col·leccions que s'adaptaran a les seves necessitats.\nPodem oferir qualsevol opció en grandària, forma, material i color, per donar un toc personalitzat a cada un dels projectes d il·luminació, llums decoratives, plafons, aplics, etc.\nSaunes, spa, banys de vapor, caldarium, tepidarium, bany de fangs, dutxes, fonts de gel, cabines de neu, camins de contrastos i piscines.\nEstenedor dissenyat per a resoldre les necessitats de l'estesa de roba a les terrasses dels hotels:\nEvita la caiguda de roba a l'exterior.\nCompleix les normatives urbanístiques d'estesa de roba.\nGuanya espai, és plegable quan no s'usa.


Biomasses vegetals - KPL Energia Solar\nCombustibles renovables per a les calefaccions\nKPL Energia Solar / Serveis / Biomasses vegetals\nCuidant el medi ambient.\nLa biomassa vegetal produïda per la fusta i les restes dels boscos, és una font d’energia renovable que no malmet el medi ambient i es pot utilitzar per produir calor per a usos industrials i domèstics. L’augment de la producció de biomassa vegetal és cada vegada més important ja que, estimulant la repoblació forestal i el manteniment del boscos, es contribueix a desenvolupar l’economia de les zones rurals i muntanyes del país, creant noves oportunitats de feina.\nDe les biomasses vegetals es destaca el pellet. El pellet és un combustible de fusta verge seca i premsada en petits cilindres. Degut a la seva forma, el seu ús es pot comparar amb qualsevol combustible líquid. En el mercat es comercialitza en petites saques de 15 Kg., en bosses grans (big bags) de 800 o 1000 Kg i a granel, mitjançant un camió cisterna especial amb un equip per bombejar-lo fins a un silo-magatzem, des d’on les mateixes calderes de pellet prenen el combustible que necessiten. L’encesa de les calderes és de forma automàtica, igual que la regulació de l’aire per la combustió i la quantitat de combustible a cremar, tot es realitza de forma automàtica. Per tant ofereixen un sistema de calefacció amb un elevat grau de confort, el mateix que si es tractés d’una caldera de gasoil o gas.\nEscalfar-se amb biomassa, a més a més de que és bo pel medi ambient, també és molt bo per la economia dels particulars o empreses, ja que el cost de la mateixa energia generada amb combustibles fòssils (gasoil o propà) costa la meitat. Per tant hi ha una ràpida recuperació del capital invertit i al mateix temps es contribueix a la conservació i sostenibilitat del planeta.\nLa caldera de pellet es pot incorporar a la sala de calderes actual, funcionant sola o combinada amb la caldera existent, per escalfar els radiadors, terra radiant o l’aigua calenta sanitària, amb consums molt reduïts.


Natura 100%: Ferrada de Les Baumes Corcades\nAquest dissabte 9 d’abril del 2011, el Josep (Esgarrapacrestes), ens proposa trobar-nos els 6, el Josep, l’Anna, la Núria, la Marta, el Xavi i jo mateix, a les 8 del matí a Monistrol de Montserrat per anar a fer plegats una ferrada, això si parem a la gasolinera de Gurb a fer el cafetonet.\nI cap a Les Baumes Corcades, una via ferrada que juntament amb la Teresina de Montserrat, és una de les ferrades més populars de Catalunya. Les Baumes Corcades presenta un recorregut amb variants i dreceres que ens permeten esquivar qualsevol dels trams més compromesos de l’itinerari.\nAquesta possibilitat li ha donat la fama de ser una ferrada apta per a tots els públics i l’ha convertit en la via ferrada més transitada de Catalunya, us en puc donar fe.\nLa millor opció per arribar a Centelles, és per la carretera C-17 de Barcelona a Vic, fins trobar la sortida d’Hostalets de Balenyà, aquí prendrem la carretera C-1413 en direcció a Centelles. Hem de parar atenció per no passar-nos, a l’alçada de les primeres cases, una cruïlla a la dreta per una pista asfaltada que duu a Mas Banyeres.\nUns rètols ens indiquen també la direcció a la via ferrada de les Baumes Corcades, durant tot el trajecte i passat el càmping Puigsagordi i la casa de colònies Mas Banyeres, prenem una pista a mà esquerra fins arribar a les cadenes que barren la pista i el plafó indicatiu de la Via Ferrada.\nAvui ens ha costat trobar aparcament, hi ha moltìssima gent, ens possem l’arnés i tots els estris menys el casc, i seguim les indicacions per la pista forestal cap a l’inici de la ferrada.\nHistoria de la Ferrada de les Baumes Corcades\nLes vies ferrades fa molts anys que existeixen, però és gràcies a les de les Dolomites. En Josep Maria Parareda i la seva dona Maria Rosa Aregall van decidir que hi podia haver una via ferrada a Centelles i van oferir-se a fer-la. L’any 2001 van plantejar l'iniciativa a l’Ajuntament i al Centre Excursionista de Centelles i tothom s’hi va abocar; nou mesos després es feia el primer tram. La via ferrada de les Baumes Corcades es va inaugurar el 9 de febrer de 2003 i ja hi han passat més de vint mil persones.\nEl 2005 es va ampliar la via amb la realització el pont nepalí més llarg d’Europa (69 metres), i més endavant es va fer una ampliació del recorregut fent un tram cap a la Tosquera. Per fer la ruta de la via ferrada de les Baumes Corcades cal superar un desnivell de 330 metres, el recorregut total és de 2500 metres, dels quals 500 són equipats. La pujada es pot fer en 2h 30’ i el descens en 45’. Encara que gairebé tothom la pugui fer cal anar ben equipat si no es vol tenir algun disgust. La vista iel recorregut valen realment la pena.\nsegons (guia.cat osona)\nNom de la Vía: Vía Ferrada Les Baumes Corcades.\nSituació: Centelles. Osona, Barcelona.\nInici: Mas de Banyeres, Casa de Colinas.\nAproximació: 15 minutos.\nLongitut: 2.500 metros.\nDesnivell de la Vía: 330 metros.\nEquipamiento: Bastant Bó.\nPonts, Pasareles: 1 Pont Nepales de 69 metres i unes escales verticals.\nMayor altitud: Turó del Puigsagordi (972 m.)\nEquipo necesario: Casc, Arnés, Kit Dissipador, Cinta Exprès, Bagues, etc.\nGrau de Dificultat: Dificil, segons les variants.\nRetorn: 40 minutos.\nHorari, Temps totals: 4 hores i 30 minuts.(contant el retorn)\nEquipadores: Club Excursionista de Centelles.\nCoordenadas GPS: Latitud: 41º 48' 34'' N Longitud: 2º 12' 40.'' E\nAl llarg del camí, de la ferrada i de retorn, trobarem marques grogues i marques vermelles. Les primeres indiquen els camins d’aproximació i de retorn, mentre que les marques vermelles segueixen el traçat de la via ferrada.\nDes de l’aparcament prenem la pista que marxa en la mateixa direcció que portàvem seguint les marques grogues. En poca estona arribem a una cruïlla on hi ha una roca amb formes curioses i plena de forats i on la pista es converteix en un sender que puja suaument.\nTrobarem una altra cruïlla que prenem a l’esquerra i que també va guanyant alçada amb una pujada més valenta, que pràcticament en fred ens ofega. A l’alçada d’un esperó rocós deixem les marques grogues que marxen enllà (és el camí per on realitzarem el retorn) i prenem a la dreta el corriol que s’enfila marcat amb les marques vermelles de la ferrada.\nLa via de Les Baumes Corcades, es divideix en quatre trams ben diferenciats entre els quals cal superar, caminant, curts però forts desnivells.\nLa primera part de la ferrada s’enfila, vertical i aèria, per l’esperó rocós fins a una feixa, des d’on contemplem una magnífica vista del Montseny, la vall del Congost i, en primer pla, el poble de Centelles.\nTot i així no ha sigut massa dificultós per part de ningú de nosaltres, al que si comença a fer palesa es la sufocant calor, aquí hem trobat unes alzines i a la seva ombre decidim esmorzar els entrepans, mentre veiem al nostre davant la immensa cua per passar el pont nepalès.\nEls valents que ho estant fent en aquests moments, hi ha qui crida, uns altres dubtosos van fent petits passos vertiginosos, d’altres més valents o inconscients, els passant a saltirons provocant a la ingravidesa.\nDes de la nostre posició es tot un luxe de vivències, aquí comentem que a mesura que ens hi acostem decidirem si el fem o no, però ja hi anem condicionats per la gran cua.\nDesprès d’esmorzar seguim camí amunt fins al segon tram, seguint les marques vermelles fins arribar de nou a la paret, aquí tenim dues opcions:\nEl Pont Nepalí:\nPugem per un curt tram, bonic i aeri fins al pont nepalí o seguim recte per esquivar-lo per sota, si decidiu fer el pont nepalí desprès els camins es tornant a trobar per seguir junts.\nCom que nosaltres ja hem trobat gent fent cua abans de pujar cap al pont, en el flanqueig,i calculem que hi han 3 hores de cua, (uns 10’per persona).\nJo us aconsello que seguiu tots els consell d’ús i maneres de comportament i equipament per passar-lo, es el pont més llarg d’Europa, amb els seus 69 metres de llarg, amb unes vistes a Centelles magnífiques.\nNosaltres decidim demanant permís per intercalar-nos i fugir, per seguir pel llarg i aeri flanqueig, que el mateix temps també podem gaudir del patiment del que en aquests moments esta passant per sobre dels nostres caps el pont nepalí.\nNosaltres anem superant les proves al llarg del flanqueig horitzontal que es fa de tot menys avorrit i aquí trobem unes 5 persones que tornen enrere en sentit contrari al de la via, i el primer que penses es quina cara, quant ens assabentem que porten un ferit, un noi que s'ha xafat i obert tot el dit anular de la mà dreta, tot i embolicat li va rajant sang per la cama i per suposat els deixem continuar.\nNosaltres seguim, en pocs metres trobem un calaix a la paret d’acer inoxidable amb un bloc i bolis dintre per deixar el nostre record enregistrat pel nostre pas en aquesta ferrada, així ho faig.\nSeguim, perdem de vista el pont nepalí resseguint els forats pluvials de les curioses balmes, que donen nom a aquesta ferrada i quan menys ho esperem anem seguint amb un nou amic que s’ens ha ajuntat el Ferran.\nUna cruïlla ens mostra la possibilitat de seguir amunt pel recorregut original o davallar una mica però molt vertical per la variant de la Tosquera, que presenta dues opcions:\nUna de molt fàcil i una altra de molt difícil, el tram de l’Esperó, amb passos atlètics i exposats, que es la que escolleix el nostre amic Ferran.\nLes dues opcions s’uneixen dalt dels contraforts. Creuem la carretera seguint de nou les marques vermelles.\nNosaltres seguim per la via de la Tosquera més fàcil i quan el superem, resseguim el camí que ve de la Tosquera difícil, per on a de sortir el Ferran per xafardejar i fer-li fotos i donar-li suport per aquest complicat pas.\nEns dirigim al darrer tram, tots set vertical i esportiu, on ens espera una escala de ferro que ens permetrà assolir el cim del Puigsagordi, esperem tots una mica fent cua suportant la calor fins que arriba l’hora del més difícil, anem-hi.\nLa resta comencem a passar pujant verticalment i fent el lleu desplom del primer tram i passar l’escala fixa, tant espectacular.\nPerò un cop aquí dalt veiem que no es tant difícil com sembla, el que es almenys per mi difícil es el desplom que ve ara i que des de baix no es veia.\nAquí la meva por a caure quant la gravetat et tira al buit fa que m’asseguri massa i perdi molt temps i força en els canvis i graons, pràcticament d’un en un, però tot i així no m'en ensurto i quedo literalment penjat i separat de la pedra.\nEl meu mestre i amic Josep ve a per mi i amb l’ajuda de la seva experiència i un Quickfix, m’ajuda a pujar superar aquest entrebanc i arribar a dalt de tot, jo tot hi estant rabiós per aquesta situació estic orgullós d’haver-lo fet i anant agafant experiència, però reconec que et queda un cert mal regust de boca.\nAquí dalt el Turó de Puigsagordi (972m.), trobem uns treballadors i en un d’ells li demano si ens pot fer unes fotos, un home com pocs, molt simpàtic.\nAra tenim també dues opcions o seguir la carretera avall o seguir pel camí de les variants fins el cotxe, i decidim baixar pel viarany que ens troba amb les variants per anar baixant amb trams equipats amb cordes fixes amb nusos per unes pendents molt verticals i amb una terra, molt fina i terrosa que ens fa relliscar molt, hem de vigilar de no caure ara.\nLa calor cada cop es més asfixiant i només podem pensar en la cervesa que ens prendrem al bar del càmping puigsagordi a pocs metres de l’aparcament i així ho fem, enlluernats pel sol i ofegats per la calor ens refresquem, sense gaires comentaris, deu ser la barreja de la satisfacció i el cansament, espero animar-vos com jo ho estic per tornar-hi i fins la propera. Siauuuuuuuuuuu\nPublicat per Unknown a 21:31


ATENCIÓ: Primeres pistes del govern espanyol sobre com se sortirà del confinament\nEl govern espanyol diu que la tornada a la normalitat serà «progressiva»\nEl govern espanyol insisteix que estan «en la bona direcció» i que el pic ja està arribant o és «molt a prop»\nper Redacció dimarts, 31 de març 2020 - 16:45h\nPedro Sánchez, president del Govern espanyol, en una imatge d'arxiu. | Pedro Sánchez\nLa portaveu del govern espanyol, María Jesús Montero, assegura que «el restabliment de la normalitat, de la vida quotidiana» s’haurà de fer de «manera progressiva». Durant la compareixença posterior al Consell de Ministres, ha afirmat que «tant de bo» després de Setmana Santa es puguin començar a aplicar mesures per recuperar la normalitat i ha insistit que «s’està caminant en la bona direcció».\nMontero ha assegurat que ha disminuït el creixement en nombre de contagiats i que «o estem a la corba o ja l’estem doblegant». Amb tot, però, ha insistit que la voluntat és que la recuperació arribi com més aviat millor però que cal tenir present que no serà de cop. «Haurem de veure com s’ha comportat tot quan s’aproximi la fi de les vacances i atendre les mesures que ens indiquin els experts que cal incorporar», ha afegit.\nMontero no es mulla sobre la polèmica per la possible sortida dels presos\nLa portaveu del govern espanyol, María Jesús Montero, ha esquivat aquest dimarts el debat sobre una hipotètica sortida dels presos polítics perquè passin el confinament a casa seva. El Tribunal Suprem ha emès aquest dimarts un comunicat on amenaça amb accions legals per «prevaricació» contra els funcionaris que permetin que els presos independentistes s'acullin a aquesta opció.\nMontero ha recordat que el seu govern no té res a dir sobre el cas, perquè «són les juntes de tractament i el jutge de vigilància penitenciària qui decideix si se'ls aplica l'article 100.2 —que permet les sortides del centre— i serà a ells a qui competeix aquesta qüestió». En tot cas ha assegurat que el Ministeri de l'Interior està «reforçant de forma estreta» la vigilància a les presons tan pel que fa als funcionaris com la situació dels presos per evitar contagis als centres penitenciaris.


Un cop s’ha sabut avui a les 3 de la tarda que la CUP mantindria l’abstenció a la segona votació que es farà demà al Parlament, tot fa pensar que Quim Torra serà el nou president de la Generalitat i que podrem formar un nou govern que deixi sense efectes l’article 155. D’aquesta manera podrem obrir un altre cop el front parlamentari (sense l’amenaça d’unes noves eleccions) i el governamental. Amb aquest front novament actiu, només cal esperar que el front de l’exili, lliure de les pressions a què estem sotmesos els qui continuem sota jurisdicció espanyola, continuï buscant suports internacionals que pressionin, al seu torn, el Regne d’Espanya perquè s’avingui al diàleg, perquè accepti que la solució ha de venir per la via del diàleg i de les urnes i no per la via de la repressió policial i judicial.\nNo m’estendré sobre l’elecció de Quim Torra. Ha estat el candidat designat per Carles Puigdemont (que alhora fou el candidat designat per Artur Mas) en el marc d’un acord amb ERC que, si més no, ens ha permès constituir el Parlament i fer-lo funcionar durant tots aquests mesos. Faig meus articles com el d’Eduard Voltas, que encomia la resiliència del país i diu de Torra que “el seu perfil és ideal per mantenir el pols amb l’estat espanyol en el terreny de la dignitat i les actituds, però no té capacitat de penetració en nous públics“, o el del lingüista Albert Pla, que hi veu una elecció poc afortunada i escriu això: “Recosir el país només serà possible rebaixant la tensió identitària: fent que valors com la democràcia o la justícia social passin a un primer pla i que etiquetes com ‘els catalans’ o ‘els espanyols’ es deixin d’utilitzar per confrontar, mensyprear i insultar.”\nEn tot cas, donem a Quim Torra el benefici del dubte i esperem que intenti connectar amb sectors de la nostra societat que fins ara no s’han identificat amb el projecte de la República Catalana, perquè crec que incorporar aquests sectors serà necessari. Tard o d’hora (i esperem que sigui com més d’hora millor) el diàleg començarà i es probable que calgui tornar a passar per les urnes, tornar a mesurar les nostre forces, el suport al projecte. Tant sí com no caldrà fer-ho d’aquí a un any amb motiu de les eleccions municipals i del Parlament Europeu, que coincidiran. Per tant, a banda de les gestions “diplomàtiques” que pugui fer el govern a l’exili o d’esperar que les estratègies de les defenses vagin donant fruits i continuïn debillitant l’Estat espanyol, no podem descurar el suport social de la República Catalana. Mentre uns treballen des de fora la via diplomàtica, nosaltres hem de treballar, des de dins, la via democràtica. Hem de fer de les properes municipals un gran èxit del republicanisme i hem d’aconseguir incorporar-hi els qui fins ara no hi hem pogut incorporar.\nEsquerra Republicana té molt clar que això és el que cal fer i és el que proposa al text que la militància debatrà a la propera Conferència Nacional. Estaria molt bé que els esforços del MHP Quim Torra i de l’expresident Carles Puigdemont anessin en el mateix sentit però, si no és així, igualment els esforços d’ERC hi aniran. Esquerra Republicana persistirà i estic segur que ho farà amb el cap posat en l’objectiu de forçar el Regne d’Espanya a dialogar des d’un suport republicà incontestable. No té cap sentit oposar-nos a aquest diàleg perquè és el que hem demanat sempre i és el que ens ha fet més forts i el que ens ha donat més legitimitat i més suport social. No hem de confondre diàleg amb claudicació. El dia que coneguem els termes d’un eventual acord fruit d’una negociació ja podrem fer-ne la crítica si el considerem massa tou o rebaixat, però de moment l’objectiu, el gran objectiu, ha de tornar a ser obligar el Regne d’Espanya a trobar una solució política per la via del diàleg.\nI dic que ho ha de tornar a ser perquè, passats tots aquests mesos des del 27 d’octubre, personalment interpreto que aquest va ser sempre l’objectiu tant del referèndum de l’1 com de la declaració del 27. I som on som perquè no ens en vam sortir. Calia fer alguna cosa per trencar el bloqueig i la negativa pètria de Rajoy a dialogar, que feia anys que durava, i els nostres representants ho van fer, conscients del risc que assumien, i que ja fa mesos que tristament constatem, en forma de presó i d’exili. En cap cas, doncs, va ser un gest inútil ni simbòlic, però depèn de tots nosaltres que sapiguem veure-ho així, multiplicar el sentit del sacrifici que van fer. No ens ha de fer vergonya no haver volgut defensar la República per la via de la força i passant, segurament, per enfrontaments violents. A mi, almenys, no me’n fa. Al contrari. L’aposta per la no-violència i pel diàleg reforça les meves conviccions i crec que reforça de manera molt sòlida els fonaments de la república que volem fer.\nCal denunciar, doncs, la repressió de l’Estat espanyol, però també cal mirar-lo de fit a fit i dir-li que continuem esperant-lo per dialogar. Nosaltres, amb la consciència ben neta i amb la certesa que guanyarem. Nosaltres, que cada dia en som més i cada dia estem més cohesionats pels valors republicans.


Un total de 19 professors i altres educadors transformadors van participar en la quarta sessió del pla de formació del DEAR-project per al curs 2014-2015: “Atreveix-te a actuar”, el passat dimecres 26 de novembre. Hi va participar Pep Marí, cap del departament de psicologia del Centre d’Alt Rendiment (CAR) de Sant Cugat i divulgador divulgador de l’aportació de la psicologia a la salut i al rendiment de les persones. Ha publicat diferents llibres sobre aquesta temàtica.\nEl pla de formació continua el proper divendres 5 de desembre de desembre amb la sessió “Atreveix-te a pensar”, conduïda per Jordi Gaitan, coordinador pedagògic del DEAR-project, i per Josep Lluís Sánchez Brugarola, llicenciat en ciències físiques per la Universitat de Barcelona i doctorat en la mateixa matèria per la National University of Singapore. Va començar la seva carrera professional a la consultoria a l'àrea de formació, gestió de coneixement i gestió del canvi. Des de l'any 2007 forma part d'Infonomia com a responsable de projectes de consultoria i de dinàmiques d'equip. Ha treballat en múltiples projectes d'implantació de la innovació com a recurs estratègic de negoci tant en PIMES com en grans empreses i a la mateixa Administració pública.\nTransformem.org Desenvolupant comunitats de confiança per a l’aprenentatge global- és un projecte per a l’educació per al desenvolupament a la comarca de la Selva que es duu a terme entre el 2013 i el 2016.


Diblogacions: Un fantasma s'ha aparegut a la casta, i jo em pixe de riure.\nUn fantasma s'ha aparegut a la casta, i jo em pixe de riure.\nLes últimes enquestes, tant la publicada per “El País” com la que estan cuinant del CIS, han posat nerviosos a la casta. No sols la casta política, PP i P$x€ sobretot, sinó també l'econòmic-financera-criminal. Tot plegat, jo m’estic divertint molt. I ara vos contaré per què.\nPer una banda tenim un fenomen polític interessant. Un grup de gent vol el poder i creu tenir la clau per aconseguir-lo. Aquesta gent que ixen de la universitat, decideixen intervenir en política i aplicar “la filosofia de la praxi”. No sols això, demostren ser maquiavèl·lics, en tots els sentits -bons i dolents- de la paraula, per controlar el partit, com a proves com han manejat primer l’elecció de grup que havia d’organitzar l’assemblea passada i després com s’han mogut perquè les seues propostes foren aprovades, i com s’han carregat la proposta d’Echenique.\nTambé és interessant com han aconseguit connectar amb un gran descontentament. Han demostrat tenir un domini de la comunicació brutal. Més enllà de color de la corbata, de somriures profident; més enllà d’assessors de bellesa, de tractar d’imbècils –encara que en poden haver-hi molts- a la gent... ells han aconseguit connectar amb la gent. Hom dirà que és per la televisió i subnormalitats d’eixes, però: a cas Albert Rivera no ha xuclat a TV tot el que ha pogut? A cas el sociàpta del Carmona no es passa la vida a les TV? A cas als platons de TV no han estat plens de PPeros de diferent pelatge, fins i tot corruptes donant lliçons d’honradesa? I perquè no han aconseguit l’èxit de Podemos? Perquè Podemos han sabut imposar el seu “frame”, el seu “marc”.\nÒbviament, la crisi i la corrupció han ajudat. Sobretot perquè per fi, s’alce el vel que tapava la corrupció del Règim de la II Restauració Borbònica. S’ha mostrat la veritable cara del PP, del P$x€, de CiU... la cara del retrat de Dorian Gray per fi ha quedat a la vista de la gent a l’Estat espanyol i, de veritat, provoca vòmits. IU també està tocat després de vorer a Willy Meyer o tenir alguns afectats per les targetes “black” de CajaMadrid. Des del 15-M s’ha començat a crear un nou sentit comú. Podemos ha arribat al moment just i la gent els percep com “lo nou”, i a la resta que ja eren abans -incloent Compromís, UPyD, Ciudadanos, etc.- són percebuts com “lo vell”. Si de cas es lliuren ERC i l’esquerra abertzale.\nSi aquest fenomen és entretingut ja per si, el fet de què els nervis hagen arribat al PP, al P$x€ i a les empreses del IBEX a mi també m’alegra. D'ençà que es va constituir aquesta farsa anomenada democràcia nascuda amb la Constitució del ’78, la gran estafa, la gran mentida, la gran merda..., tots aquests lladres havien pogut robar impunement, creant el sistema mafiós que en tota Europa només és conegut a nivell tan potent a Itàlia.\nJo no crec que Podemos arribe a governar. Però veient el comportament del grup promotor, no crec que fora l'opció que més m’agradara a mi. Val que els va molt bé, però a Podemos es compleix “la llei de ferro de les oligarquies”. No els tinc cap fe. Però el fet que hagen posat nerviosos a la màfia econòmic-financera i política, el fet que obliguen al P$x€ a pactar amb el PP i a traure's la careta, a mi em fa somriure. Bé, llegint l'editorial de El País, titula "Seísmo político", em pixe de riure.\nPublicado por Fem Diblogacions. en 12:17\nEtiquetas: CIS, corrupció, empreses IBEX, IBEX, II Restauració Borbònica, Podemos, PP, PPSOE, PSOE\nJo tambe' crec que no arribaran a governar, no obstant aixo' ja hi ha qui esta' tremolant... Com be' observes, la m'afia a It creix de baix per infiltrar-se cap amunt o transversalment mentre que aci' va ser desfer-se d'un dictador per instaurar una cleptocr'acia que en el demos, el poble, no ha pensat mai m'es que per validar-li'ls els furts\n4 de novembre de 2014 a les 12:58\nEl demos pensa que votar una vegada cada quatre anys és democracia, i que la corrupción és l'estat natural de l'Estat.\n4 de novembre de 2014 a les 23:37


La ruptura del diàleg social pot fer malbé set dies decisius pel turisme\n30 setembre 2020 20:23\nFlaquer viatja demà a Madrid mentre els sindicats es mobilitzen\nJoan Carles Palos | 06 setembre 2004\nEmpresaris i institucions responsables del sector turístic de les Balears inicien una setmana que pot ser decisiva per a la primera indústria de la Comunitat, set dies «històrics» que es podrien fer malbé per la ruptura del diàleg social. Tot dependrà del grau de les mobilitzacions que els sindicats acordin el pròxim divendres i de les solucions que aporti el Govern a la Mesa de Diàleg Social.\nL'atapeïda agenda de la setmana inclou l'acord que representants de cadenes hoteleres mallorquines podrien prendre avui mateix per tal d'ampliar amb 200 milions d'euros les seves inversions a la República Dominicana. D'altra banda, el conseller de Turisme, Joan Flaquer, es reunirà demà horabaixa a Madrid amb el ministre d'Indústria, Turisme i Comerç, Josep Montilla, per tal d'agilitar la posada en marxa del Pla de reconversió de la Platja de Palma, renovar els acords de col·laboració en matèria de promoció exterior i repassar els plans d'excel·lència, entre altres temes.\nAixí mateix, una delegació de l'Associació Hotelera de la Platja de Palma viatjarà a Barcelona per mantenir, amb una setmana de retard, la reunió prevista amb el secretari de Turisme, Raimón Martínez Fraile, i que va haver de ser suspesa pels ruixats que divendres passat afectaren seriosament les connexions aèries entre Son Sant Joan i l'aeroport del Prat.\nJordi Cabrer encapçalarà la comitiva empresarial hotelera que ha de fer arribar a un dels màxims responsables turístics de l'Estat la preocupació del sector per l'endarreriment del pla de reforma integral de la zona, una inversió de mil milions d'euros que en un termini de 15 anys podria canviar la fesomia d'aquesta clàssica i pionera, alhora que deteriorada, destinació del producte massiu de sol i platja.\nTotes aquestes qüestions, emperò, poden quedar reduïdes a no res si l'Administració autonòmica no aconsegueix calmar els ànims dels sindicats. Divendres dia 10, els delegats d'hoteleria de CCOO i UGT es reuniran per acordar el calendari de mobilitzacions, el qual inclou una gran manifestació a final de mes. Les centrals de treballadors volen solucions immediates i ja han donat un ultimàtum al Govern perquè les presenti a la pròxima reunió de la Mesa de Diàleg Social.\nPerò la preocupació immediata de l'Executiu balear és fer arribar a Madrid el missatge que el sol i platja «resisteix» i que no està gens exhaurit. A més, el conseller Flaquer espera que el Ministeri s'impliqui en els diversos esdeveniments que es duran a terme els pròxims mesos, com els congressos dels agents de viatge espanyols i alemanys o la reunió de l'OMT aquest mes.


La dona assassinada a Reus vivia amb la seva parella, tot i l'ordre d'allunyament\nLa dona assassinada d'una ganivetada en un pis de Reus convivia des de feia temps amb el seu presumpte agressor tot i tenir una ordre d'allunyament vigent des del 2006, segons ha confirmat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. La parella convivia fent vida normal i familiar, segons el comunicat del TSJC, i de fet la dona havia anat a la Policia Local, el 16 de febrer, per demanar de nou que retiressin l'ordre d'allunyament perquè consentia que ell accedís a l'habitatge. Aquest migdia, una concentració silenciosa ha rebutjat aquest cas de violència masclista que hi ha hagut a la ciutat.\n24/02/2011 - 14.54 Actualitzat 24/02/2011 - 16.40\nLa dona va aparèixer morta a ganivetades a Reus.\nEl jutjat de guàrdia de Reus, que es va encarregar de les primeres diligències després del crim, s'ha inhibit a favor del jutjat de violència domèstica sobre la dona.\nLes diligències d'aquesta causa s'han declarat secretes i, segons el TSJC, ahir es van dur a terme unes proves a la menor de cinc anys, que va ser qui va donar l'alerta a l'escola de la mort de la seva mare.\nEls Mossos d'Esquadra estan buscant el marit com a principal sospitós dels fets, després que la nena va explicar que el seu pare havia matat la seva mare d'una ganivetada a l'esquena.\nPaweł Pawlikowski i la seva "Cold war" regnen en la nit del cinema europeu


La FFCV posposa les competicions territorials fins al 31 de gener - FFCV\nMonday, 11 January 2021 / Published in Notícies, Notícies FFCV, Portada VAL\nLa Federació de Futbol de la Comunitat Valenciana ha decidit posposar totes les competicions territorials en marxa fins al 31 gener en totes les modalitats (futbol i futbol sala).\nLa FFCV pretén així ser solidària amb l’actual situació que viu la Comunitat Valenciana, que travessa uns moments complicats.\nA més, s’està donant un nombrós tancament d’instal·lacions municipals per part dels ajuntaments durant el mes de gener, la qual cosa dificultaria el normal desenvolupament de les competicions. Per aqueix motiu, la FFCV ha optat per la prudència de reprendre les competicions d’àmbit territorial després del 31 de gener.\nAmb aquesta decisió s’ajuda també a alleujar pressió sanitària de lesionats davant l’augment d’hospitalitzats per COVID en la Comunitat que s’ha donat aquest últim cap de setmana.\nNo obstant això, durant aquestes setmanes sí que es podrà disputar partits ajornats, sempre que siga possible, amb l’objectiu de posar al dia els calendaris de totes les competicions.\nLa FFCV posa a la disposició de la Generalitat Valenciana tots els seus recursos (instal·lacions i personal) per a ajudar durant aquests moments de dificultat.\n📢 La FFCV ha posposat les competicions territorials fins el 31 de gener\n✅ en solidaritat amb l'actual situació en la Comunitat\n⛔ pel tancament massiu d'instal·lacions\n🙋🏻♂ ho explica el president @Salvador_Gomar\n📎 https://t.co/b5GkC0Iewz#SomFutbol #SomFutsal pic.twitter.com/55Sv1X5Ygu\n— FFCV (@FFCV_info) January 12, 2021\nTagged under: competicions\nToño Mateu dirigirà la final de la UEFA Champions League a Porto\nCONVOCATÒRIA: Les 18 jugadores convocades per Maravillas Sansano per a la Selecció Valenta sub19 de futsal\nLa FFCV, la federació que més àrbitres aporta (7) al playoff d’ascens a Segona Divisió