Escola inclusiva i inclusió escolar: dos conceptes que cal diferenciar - J. M. Jarque | Fundacio Bofill\nPublicacions i vídeos > Escola inclusiva i inclusió escolar: dos conceptes que cal diferenciar - J. M. Jarque\nEn Josep M. Jarque @JosepMJarque, en el marc del projecte «Educació post 2015. Equitat i qualitat per a tothom» (http://www.edupost2015.cat/), explica que un dels reptes principals que tenim és aclarir els conceptes, ja que moltes vegades utilitzem paraules o conceptes sense haver aprofundit en el seu significat. Exemplifica el repte parlant de l’escola inclusiva, ja que sovint no entenem el terme i el confonem amb inclusió escolar.\nEscola inclusiva és aquella que s’adapta a l’alumne, que fa uns canvis, conceptuals i de mentalitat profunds, i també físics, entre d’altres; l’alumne se sent acollit a l’escola perquè li responen a les seves necessitats reals. En canvi, en la inclusió escolar l’alumne s’inclou a l’escola sense que l’escola faci cap canvi, és simplement una integració física. L’escola inclusiva és, per tant, un pas superior, ja que la persona participa en l’escola d’acord amb les seves capacitats i juntament amb els altres, alhora que els altres ho fan amb ell. L’escola i el sistema exigeixen als estudiants depenent de les seves capacitats.\nAquest malentès entorn al concepte porta a confusions fins i tot a nivell estadístic ja que, segons en Josep M. Jarque, el més interessant no és tant saber la població d’estudiants a l’escola ordinària i en centres d’educació especial sinó saber com hi són, aquests que estan escolaritzats en els centres d’educació ordinària. En conclusió, cal personalitzar la resposta, pensant en tots els alumnes i en com tots poden ser-ne partícips.


Fabals - Uniopèdia, el mapa conceptual\n12 les relacions: APG II, Cesalpiniòidia, Eudicotiledònies, Fabals, Lleguminoses, Ordre, Poligalàcies, Quillaja, Ròsides, Sistema Cronquist, Surianàcia, 1981.\nNou!!: Fabals і APG II · Veure més »\nFlamboyant (''Delonix regia)'' Caesalpinioideae o cesalpiniòidies és una de les tres subfamílies en les que es divideix la família de les lleguminoses o fabàcies (Fabaceae).\nNou!!: Fabals і Cesalpiniòidia · Veure més »\nNou!!: Fabals і Eudicotiledònies · Veure més »\nNou!!: Fabals і Fabals · Veure més »\nLes lleguminoses o fabàcies (Fabaceae) conformen una família botànica que constitueix després de la família de les orquídies, orchidaceae la segona família vegetal pel que fa al nombre de gèneres (650) i espècies (18.000).\nNou!!: Fabals і Lleguminoses · Veure més »\nNou!!: Fabals і Ordre · Veure més »\nLes poligalàcies (Polygalaceae) són una família de plantes amb flors de l'ordre de les fabals.\nNou!!: Fabals і Poligalàcies · Veure més »\nQuillaja és un gènere de plantes amb flors, gènere únic dins la família Quillajaceae.\nNou!!: Fabals і Quillaja · Veure més »\nNou!!: Fabals і Ròsides · Veure més »\nNou!!: Fabals і Sistema Cronquist · Veure més »\nSurianaceae és una família de plantes amb flors dins l'ordre Fabals.\nNou!!: Fabals і Surianàcia · Veure més »\nNou!!: Fabals і 1981 · Veure més »\nFabal, Fabales, Polygalales.


5 eines digitals gratuïtes i imprescindibles per a la correcció lingüística – el blog de Jordi Boixader i Vilella\nAjuda / Blog / Ofimàtica / Web\nby Jordi Boixader · Published 25 Gener, 2016 · Updated 25 Gener, 2016\nCorrector de softcatalà. És un corrector fàcil i eficaç. S’hi pot enganxar el text i en fa la correcció ortogràfica. S’ha d’anar amb compte perquè no fa correcció sintàctica ni gramatical però és un bon recurs per assegurar una primera correcció si tenim molts dubtes lingüístics en un sol text.No cal ésser un gran literat per tal de fer un text sense faltes i amb correcció perquè sense moure’ns d’Internet podem trobar les eines que necessitem. Tot seguit deixem els cinc recursos bàsics que et poden ajudar a escriure amb correcció un text per al blog o les xarxes socials.\nTags: CatalàDesenvolupament WebWordPress\nNext story LA VALL DE LILLET en imatges\nPrevious story La fabula de la formiga i el lleó


UNA GRAN OPORTUNITAT, QUE EL TEU ESFORÇ VALGUI EL DOBLE | Naus d' Esperança\nUNA GRAN OPORTUNITAT, QUE EL TEU ESFORÇ VALGUI EL DOBLE\nQuan s’arriba a conèixer la labor que exercim des de Naus d’Esperança a través del vaixell hospital l’Esperança d’Àfrica, hi ha empreses que decideixen ajudar-nos en la difusió del que fem i aportar la seva ajuda i col·laboració, que a vegades es tradueix en béns i serveis o econòmicament.\nAquest és el cas de Global Ports Holding, el major operador de ports de creuers del món, amb presència establerta al Mediterrani, Àsia-Pacífic i el Carib.\nPatrocinen esdeveniments esportius com la Mitja Marató de Barcelona, que tindrà lloc el diumenge 10 de febrer. I han triat a Naus d’Esperança com l’ONG de referència per a aquest esdeveniment.\nDifondran a través de diversos mitjans la labor que realitzem i han posat en marxa una acció per a recaptar fons, comprometent-se a igualar cada donatiu rebut, fins al 10 de febrer, sota el lema, “Corre per a donar Esperança”.\nA títol d’exemple, si un donant dóna 30 euros, ells donaran uns altres 30 euros, sempre que s’utilitzi la plataforma que han aprofitat per a aquest esdeveniment, l’enllaç de la qual et comuniquem a continuació:\nSi us plau; volem demanar-te que no deixis passar aquesta ocasió, ja que l’import que donis serà igualat per Global Ports Holding.\nA la pràctica, amb aquesta aportació especial, estaràs donant el doble, per la qual cosa, amb la suma de tots, podrem fer el doble de cirurgies i actes mèdics a través del buc hospital l’Esperança d’Àfrica.\nRecorda, fes la teva aportació extraordinària fins al 10 de febrer a través de:\nAgraint per endavant la teva col·laboració i suport, que és el que ens permet continuar portant salut i esperança als països en els quals servim, rep una cordial salutació de tot l’equip de Naus d’Esperança.


Peníscola aprovarà en Ple la declaració institucional de la FEMP en defensa i protecció dels valors d'igualtat | comarquesnord\nPeníscola aprovarà en Ple la declaració institucional de la FEMP en defensa i protecció dels valors d’igualtat\nCompta amb el suport unànime de tots els grups polítics amb representació en el consistori\nTema: Igualtat · Nota de premsa\nL’Ajuntament de Peníscola en Ple ordinari aprovarà, amb el suport de tots els grups, una declaració institucional en defensa i protecció dels valors d’igualtat que recull la Constitució espanyola. El consistori s’adhereix així a la declaració de la Federació Espanyola de Municipis i Províncies.\nEn el 40 aniversari de la FEMP i tal com s’ha fet cada any, els Governs locals renoven el seu compromís amb la defensa i protecció dels valors d’igualtat i alerten sobre el perill de retrocedir en els avanços aconseguits. Per tot això l’Ajuntament assumeix totes les manifestacions que reclamen igualtat de drets i responsabilitats per a homes i dones. Reconeix, a través de la declaració, l’impacte negatiu que la pandèmia està ocasionant en els drets de les dones i alerta sobre les conseqüències que aquesta reculada suposarà per a les generacions futures.\nI, finalment, insisteixen la necessitat d’intensificar els esforços en el desenvolupament de polítiques encaminades a fomentar l’ocupació i l’emprenedoria, l’educació per a la igualtat d’oportunitats, la incorporació de les dones a la societat de la informació i el suport a les dones que viuen en l’àmbit rural.


Agramunt recupera un altre refugi antiaeri a la zona dels Salats — Ajuntament d'Agramunt\nAgramunt recupera un altre refugi antiaeri a la zona dels Salats L’aposta de l’Ajuntament d’Agramunt per recuperar la memòria històrica es manté ferma i l’objectiu és continuar-hi treballant https://www.agramunt.cat/actualitat/noticies/agramunt-recupera-un-altre-refugi-antiaeri-a-la-zona-dels-salats https://www.agramunt.cat/actualitat/noticies/agramunt-recupera-un-altre-refugi-antiaeri-a-la-zona-dels-salats/@@download/image/Entrada del nou refugi recuperat a Els Salats.jpeg\nL’aposta de l’Ajuntament d’Agramunt per recuperar la memòria històrica es manté ferma i l’objectiu és continuar-hi treballant\nEntrada del refugi recuperat.\nL’Ajuntament d’Agramunt fa anys que està apostant per la recuperació de la memòria històrica per deixar constància del què va passar al terme d’Agramunt durant la Guerra Civil. Per aquest motiu s’han recuperat espais com el refugi antiaeri situat a l’Església Santa Maria d’Agramunt, el Pou de Gel, el punt d’observació de la DECA (Defensa Especial Contra Aeronaves), un búnquer de transmissions o el refugi del camp d’aviació dels Salats.\nEs tracta d’un refugi soterrat, d’uns 9m2 de superfície, amb entrades amb colze per evitar l’entrada de l’ona expansiva en cas de ser objectiu de bombardejos. Una estructura similar al refugi ja recuperat l’any 2013. Els dos búnquers estan bastits de la mateixa manera: una galeria de formigó en direcció est-oest amb dues boques d’entrada a cada extrem. L’accés es feia per unes escales que donaven pas a una entrada en colze a l’interior de la galeria. Els dos accessos donen pas a una galeria d’uns 7,8 metres de llargada, 80 cm d’amplada i una alçada d’1,90 m, formada per dos murs que basteixen una volta de formigó.


Hotel Pyrénées | Sport No Limit Travel\nL'Hotel Pyrénées es troba al centre històric d'Andorra la Vella, prop de la zona comercial de la localitat i a 7 km de les estacions d'esquí. L'allotjament disposa d'una zona tancada per guardar la teva bicicleta de manera segura durant la teva estada. El bufet d'esmorzar és variat i inclou sucs, cafè, cereals, iogurt, embotits i formatges, entre molts altres. A més, hi ha un bar-cafeteria obert durant tot el dia.\nLes habitacions del Pyrénées són d'estil tradicional i inclouen calefacció, TV per satèl·lit i bany privat. L'hotel ofereix WiFi gratis, una pista de tennis, una piscina exterior i una terrassa, oberts a l'estiu. També hi ha aire condicionat durant els mesos d'estiu. El restaurant de l'hotel serveix cuina de mercat elaborada amb productes frescos.


Butlletí de novetats de març 2017 by Biblioteques de Mataró - Issuu\nNOVEL·LA Una parella comença a sofrir les conseqüències de la desocupació i la precarietat; ell decideix incorporar-se a una nova organització política mentre que ella procura en va que tot segueixi igual.\nNarració de la massacre de 303 xinesos en Torreón durant la Revolució mexicana. A principis del segle XX, amb el mite de modernitat i progrés al centre del discurs porfirista, un fet va sacsejar la història de Mèxic.\nLa veïna et va dir que s'estimava més que no portessis la teva filla de sis mesos al sopar. El teu marit hi va estar d'acord. Tanmateix, en aquest moment, mentre puges corrents les escales fins a la seva habitació, te n'adones que el teu pitjor malson s'ha fet realitat: la nena ha desaparegut.\nL'Àngels, l'Agustí, l'Oriol i el Ricard podrien ser els teus germans, els teus cosins, els teus veïns o els teus companys. Són gent normal, que fa les mateixes coses que tu. Fan, també, alguna cosa que tu potser no faries, alguna cosa no del tot neta, però no gaire perillosa...\nAra la Lina i l’Elena són adultes i han pres camins diferents: l’Elena va deixar Nàpols per casar-se i convertir-se en una escriptora d’èxit a Milà. Però un amor de joventut que torna a brotar la porta de nou a Nàpols.\nEnmig d'una onada de calor a Estocolm, troben una dona brutalment assassinada. És la tercera víctima en menys d'un mes. Tots els cossos porten la firma d'Edward Hinde, un assassí en sèrie cruel, manipulador i molt intel·ligent.\nEl protagonista d’aquesta novel·la d’aventures és curiós i inexpert, però té un do insòlit que el fa ser diferent de totes les altres persones. I també té una passió sense límits per les llengües del món. Es diu Assiscle Xatot i viu a Perpinyà, a mitjan segle XIX.\nAmb aquesta novel·la l’autora desbarata els estereotips que durant segles han tiranitzat l’imaginari i les vides de generacions de dones, creant un relat tant fabulós i al·legòric com els contes de fades tradicionals, però molt més compassiu.\n0. OBRES GENERALS En aquest llibre, Pere Puigdomènech ens acompanya en un apassionant viatge, en el qual repassa l'evolució de determinats elements com l'alimentació, la comunicació, l'energia o la pròpia espècie humana.\n1. FILOSOFIA I PSICOLOGIA La filosofia és un immens camp d’entrenament per exercitar el cervell. Si fent esport eliminem els quilos de més, la filosofia ens allibera de prejudicis inútils i conclusions equivocades. Tant en una cosa com en l’altra, l’important és practicar.\nEn aquest nou llibre, Daniel Goleman i Peter M. Senge ofereixen als professionals de l'educació, als pares i a tot aquell relacionat amb la pedagogia, la incorporació de tres conjunts d'habilitats bàsiques de comprensió: el triple enfocament.\n2. RELIGIÓ Aquest llibre de Rabindranath Tagore reuneix la filosofia del seu autor a través de diferents conferències i discursos pronunciats en diferents parts del món en el transcurs d'un llarg període de la seva vida.\n5. CIÈNCIES NATURALS La naturalesa tampoc es queda curta a l'hora de desafiar les fronteres del possible. Aquest llibre explora l'atracció que els éssers humans sentim per allò estrany al mateix temps que analitza per què l'evolució prefereix certes formes, pautes i estructures i no altres.\nDesafiant els habituals suposats sobre la composició del 85 % de la matèria de l'univers que no podem veure, Randall explica com la matèria fosca podria haver desencadenat el cataclisme.\n7. BELLES ARTS Puig i Cadafalch en 48 pàgines d’un format de butxaca! L’obra clàssica de l’arquitecte que més va fer per donar a conèixer al nostre país el que és possiblement l’estil més significatiu de l’art a Catalunya.\n793-799 LLIBRES DE MANUALITATS, JOCS I ESPORTS La descripció i anàlisi dels ambiciosos objectius tàctics, estratègics i competitius que en Pep Guardiola ha plantejat a Manchester, després del seu pas pel futbol alemany i la influència que aquest ha exercit en la seva filosofia.\nNARRATIVA, POESIA I TEATRE Si us plau, que no us sàpiga greu que no ens puguem veure. El que m’agradaria que entenguéssiu, amics meus, és que cada cop que es publica una obra meva estem conversant en silenci.\n92. BIOGRAFIES La vida de Jorge Semprún és pràcticament la història d'Europa al segle XX, i potser sigui l'espanyol que més s'acosti a «els desarrelats viatgers del segle», com Tony Judt va descriure als intel·lectuals.\nCL. COL·LECIÓ LOCAL L'Agència de Detectius GO està formada per tres germans: l'Adrià, detallista i analític; l'Èlia, optimista i apassionada, i l'Àlex, amic de provar els mètodes més rocambolescos. Entre tots tres intentaran resoldre els petits grans misteris de la vida diària.\nCENTRES D’INTERÈS APRENENTAGE D’IDIOMES\nESPAI JOVE Tot comença amb un treball de Llengua: escriure-li una carta a algú que hagi mort. Laurel escull a Kurt Cobain perquè la seva germana ho adorava. I perquè ell va morir jove, com ella. En poc temps té un quadern ple de cartes a Amy Winehouse i molts altres.\nEls pares han volgut que la seva unitat familiar sigui una autèntica democràcia. En aquesta família s’hi escull un president, se segueixen unes normes electorals i es disposa d’un regulat sistema econòmic amb hisenda pròpia i autèntiques estructures d’estat.\n77 - 78. Llibres de Fotografia, Cinema i Música\nSECCIÃ“ INFANTIL CONTES PER A PETITS LECTORS\nUn llibre per viatjar per la natura i descobrir deu dels paisatges més diversos del món i veure amb tres visors màgics, els animals que hi viuen i que estan amagats a les pàgines.\nCONTES EN LLENGUA ESTRANGERA Alex has worked out a foolproof way to avoid being picked on. Don't react. It's so simple, it's brilliant! David does react and becomes an outcast, nicknamed Bogsy. He's branded a weirdo and Alex is determined to avoid the same fate.\nBiblioteca Pompeu Fabra b.mataro.pf@diba.cat Plaça d’Occitània, s/n. 08302 Mataró > t. 937 412 922 Biblioteca Antoni Comas b.mataro.ac@diba.cat C. D’Enric Prat de la Riba, 110. 08301 Mataró > t. 937 022 813 culturamataro.cat bibliotecavirtual.diba.cat Biblioteques de Mataró\nButlletí de novetats de març 2017


Aragonès: “L’administració ha de facilitar el canvi tecnològic”\nEl vicepresident i conseller d’Economia i Hisenda destaca el compromís de les institucions perquè Catalunya i Barcelona segueixin guanyant competitivitat\nper Paula Amer Barcelona. 25 de juliol de 2018 15:05\nImatge de la trobada del DigitalES al Cercle d'Economia | Cedida\nEspanya sempre s’ha quedat enrere en les darreres revolucions industrials. “Al segle XIX, Espanya es va quedar aturada, no vam agafar el tren de la revolució industrial, però ara, amb la revolució tecnològica, encara hi som a temps”, ha assenyalat el president de la patronal DigitalES, Eduardo Serra, en una trobada celebrada aquest dimecres al Cercle d’Economia. I per tal que aquest cop no ens quedem enrere, “el paper de l’administració pública ha de ser fonamental per facilitar el canvi tecnològic”, ha afegit el vicepresident i conseller d’Economia i Hisenda de la Generalitat, Pere Aragonès.\n“Barcelona i Catalunya s’estan convertint a escala europea en un hub tecnològic de referència. Les consultores ja classifiquen la capital catalana en el cinquè lloc després de Londres, Berlín, París i Amsterdam”, ha destacat Aragonès. Les xifres ho demostren: el sector tecnològic ocupa 110.000 treballadors a Catalunya i 55.000 a Barcelona. El 35% de les empreses catalanes són d’àmbit tecnològic i la xifra ha augmentat en els darrers anys superant les 15.000 empreses. A més, el 54% de les firmes tecnològiques han augmentat la facturació el darrer any.\n“Estem davant una revolució transversal, que afectarà a tots els sectors, i que provocarà un canvi espectacular i molt profund”, ha assenyalat Serra. Tant és així que el president de DigitalES ha apuntat que el 65% de les professions futures no sabem encara quines seran. “Aquesta no és una època de canvis, és un canvi d’època”, ha remarcat Serra citant a Leonardo da Vinci.\nNo obstant això, el president de la patronal tecnològica ha advertit que, tot i que la fibra òptica està més estesa a Espanya que a França, el Regne Unit, Itàlia i Portugal junts, encara ens falten professionals. “És absolutament imprescindible que el sector docent i l’empresarial entrin en contacte i en col·laboració l’abans possible”, ha assenyalat.\nBarcelona, un gran pol d’atracció d’empreses tecnològiques\nPerò no només les xifres demostren l’atracció de Catalunya i Barcelona pel sector tecnològic. També ho fan la gran quantitat d’empreses internacionals que darrerament s’estan instal·lant a la capital catalana. El motiu? Segons Aragonès, perquè el preu del metre quadrat i els salaris són més competitius. “No obstant això, són dos aspectes que no es poden mantenir en el temps si volem desenvolupar el talent”, adverteix el vicepresident i conseller. “La generació i retenció de talent precisa també d’una millora retributiva i d’altres elements que no siguin la vàlvula d’escapament tradicional de l’economia espanyola i catalana, que és competir amb preus baixos”, ha afegit.\nD’aquesta manera, l’estratègia del govern per la digitalització de Catalunya se centra en quatre aspectes: infraestructures, talent, internacionalització i innovació. Sense deixar de banda la celebració de grans esdeveniments tecnològics a la capital catalana com el Mobile World Congress.\nEl 22@ acull sis noves empreses\nEl nombre de treballadors tecnològics creix un 5%


L'ambó de Poblet: DIUMENGE III DURANT L'ANY (Cicle A)\nEl profeta Isaïes anima el poble, deprimit pel l'exili i caigut en la foscor de la desesperança: "El poble que avançava a les fosques ha vist una gran llum, una llum resplendeix..." Quan Jesús recorda aquestes paraules, diu tot seguit: "Convertiu-vos". Ell sap molt bé que la nostra naturalesa tendeix al pecat, i que lluitem entre dues tendències. Si no ens convertim, si no renovem el nostre cor, podem caure en situacions absurdes, que formen part de la nostra existència, i que són conseqüència de la nostra limitació i del mal ús de la llibertat. La tendència al mal, la nostra feblesa, les equivocacions constants, el pecat... poden matar-nos l'esperança. Llavors ens ofeguem en una tristesa sense estímuls o en una apatia que ens deixa fora de joc. És molt fàcil caure en la rutina. Hem de ser creatius o, si més no, observadors. Sempre oberts per tal de veure, comparar i quedar-se amb el millor. Els cristians hem d'estar amatents a la Paraula de Déu. "Una llum resplendeix", diu Jesús citant Isaïes.\nJesús és la llum que ens revela el sentit de la vida. Déu se'ns manifesta d'aquesta manera particular, tot donant-nos una capacitat especial de veure-hi. La seva llum, projectada sobre les nostres realitats, motiva serenor i esperança. "Els heu omplert de goig, d'una alegria immensa", diu la primera lectura. Alegria que hem de saber comunicar per ser creadors de vida, col·laboradors de Jesús, anunciadors d'una autèntica pau, artesans d'un món millor. La paraula no és creïble si no va acompanyada d'obres. Ni l'abundor de paraules ni les grans explicacions no ens omplen, ni asserenen el nostre esperit; però una vida honesta i coherent dona gran confiança i resposta a molts dubtes. Jesús ens crida, repeteix la invitació, i espera. En l'oració col·lecta demanen a Déu: "feu que visquem d'acord amb la vostra voluntat, i que... donem fruit abundant de bones obres".\nEl nostre procés de conversió va unit a una vida intensa de pregària. Sota la influència de la recentment acabada Setmana per la Unitat dels Cristians, vull citar un prevere sant, de l'Església Ortodoxa russa (S. Joan de Cronstadt) que escriu: "quan preguem, ens fem forts en la fe i en l'esperança; ens omplim de pensaments lluminosos i positius; augmentem el nostre amor a Déu i ens obrim al seu Esperit". Podem convertir aquestes paraules seves en un lema molt pràctic: "Creu, espera, prega i no temis les dificultats". Si preguem no tenim por quan emprenem qualsevol activitat, i ens convencem de la importància de portar-la a terme. També, i això és ben cert: si preguem "aprenem a respectar la dignitat de les persones, sense tenir en compte les seves aparences". Recordem ara les paraules de Pau a la segona lectura: "...que no hi hagi divisions entre vosaltres; estigueu ben units en una sola manera de pensar...". Ens cal, doncs, revisar contínuament les nostres actituds "per millorar la nostra vida cristiana", segons l'oració sobre les ofrenes.\nAquest projecte de vida cristiana el fem possible quan anem units, respectant les diferències i confiant mútuament. Nosaltres també ens sentim cridats com els apòstols de l'Evangeli d'avui: "Veniu amb mi". Amb les mans obertes, i el cor lliure i generós, intentem seguir el Crist, arrelats en la nostra realitat, estimant-la, i vivint el nostre moment històric. El Papa Benet XVI des de fa molts anys parla de l'Església del futur en diferents entrevistes: "Quan Déu hagi desaparegut completament per a molts homes, experimentaran la seva pobresa total i horrible. I aleshores descobriran la petita comunitat dels creients com alguna cosa totalment nova. Com una esperança que els surt a l'encontre, com una resposta que sempre han buscat enmig de la fosca". Ens cal, doncs, "trobar el nostre nucli en la fe i en la pregària", en paraules del Papa. Que així sigui, germans, amb l'ajut d'aquesta Eucaristia, on se'ns diuen moltes coses, on Jesús es presenta com a Llum, Paraula, i Aliment.\nPodem acabar meditant i contemplant les últimes paraules del Salm 26:\n"Sigues valent!. Sigues valenta!. Que el teu cor no defalleixi. Espera en el Senyor!".


Neix Desdelsofa.cat, la web per trobar films i sèries en català a les plataformes – elcomunista.net\nInicio » CATALÁ » Neix Desdelsofa.cat, la web per trobar films i sèries en català a les plataformes\nNeix Desdelsofa.cat, la web per trobar films i sèries en català a les plataformes\nPosted on diciembre 17, 2021 by ELCOMUNISTA.NET in CATALÁ // 0 Comments\nUn usuari de Twitter, @streamingcatala, ha posat en marxa una web on es pot consultar quines pel·lícules i sèries hi ha en català a les plataformes digitals, encara que actualment la presència és escassa. La pàgina és diu Desdelsofa.cat i permet consultar quina oferta hi ha en una vintena de plataformes, des de Netflix a HBO Max, Disney+, Amazon Prime Video, Movistar + o Filmin. La que té més oferta en català és precisament aquesta darrera.\nA la web s’hi poden trobar tant les versions doblades al català com les subtitulades a aquest idioma., i també els films i sèries rodats en aquesta llengua.\nTambé inclou les versions a la carta de les televisions que emeten en català, com TV3, À Punt o IB3. I també contempla la presència de l’aranès.\nL’aparició de la web ha coincidit amb el debat que hi ha sobre la immersió escolar, després de la sentència que imposa el 25% de castellà a una escola de Canet de Mar (Maresme).\nLa portaveu del PSOE al Senat, Eva Granados, s’ha mostrat avui partidària de reformar el sistema lingüístic a Catalunya per adaptar-lo a la situació sociolingüística perquè hi ha “entorns en què el castellà no hi és present”, en al·lusió a l’interior del país. En declaracions a RNE, ha afirmat que la reforma hauria d’assegurar el coneixement del català i del castellà. Granados ha afirmat que l’exconseller d’Educació, el republicà Josep Bargalló, tenia sobre la taula un document que plantejava precisament això i que parlava de “flexibilitzar” la immersió.\n«El PSC va fer seva aquesta proposta del conseller d’ERC. Hi ha entorns on el castellà està molt present i altres on no hi es present, i parlava d’una flexibilització per garantir el coneixement dels dos idiomes. Però això no es fa amb mobilitzacions al carrer», afirma.\nLa portaveu socialista al Senat no ha donat cap credibilitat a les afirmacions del Govern en el sentit que blindarà la immersió sense aplicar la sentència que fixa el 25% de castellà. “Jo tinc molt clar que una cosa és el que diuen de manera hiperventilada i l’altra és el que fan. La Generalitat ha estat complint quan hi ha hagut aquesta petició de les famílies i no tinc cap dubte que es continuarà fent”, ha afegit.\nPasses endavant a la Catalunya Nord\nMentrestant, França ha aprovat un nou decret de llengües regionals que permetrà la immersió en català a l’escola, tant a primària com a secundària. No només en català, sinó també en les altres llengües que es parlen a l’Estat: l’occità, el bretó, el basc… El diputat bretó Paul Molac, del partit Llibertats i Territoris, ha celebrat que la regulació «assegura un ensenyament immersiu al sector públic i a les associacions». «Estic encantant i estaré atent als mitjans que destinin els rectors per tal d’ampliar l’oferta docent», ha afirmat.\nLa mesura ha estat impulsada pel primer ministre francès, el pro-català Jean Castex, després que el tribunal de garanties constitucionals de l’Estat tombés l’anterior norma. Malgrat ser aprovada per majoria absoluta el passat 8 d’abril a l’Assemblea Nacional Francesa, el TC francès va rebutjar dos articles nuclears de la coneguda llei Molac sobre la immersió lingüística. I tot, a petició de seixanta diputats del partit d’Emmanuel Macron (del qual també forma part el mateix Castex).


ORDRE TES/8/2017, de 16 de gener, per la qual es modifiquen les bases reguladores de les subvencions per al foment dels sistemes voluntaris de gestió ambiental, aprovades per l'Ordre TES/130/2015, de 4 de maig. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 661435125\nEl 14 de maig de 2015, es va publicar l'Ordre TES/130/2015, de 4 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions per al foment dels sistemes voluntaris de gestió ambiental (DOGC núm. 6871, de 14.5.2015).\nLa Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern (DOGC núm. 6780, de 31.12.2014) estableix que les bases de convocatòria de subvencions han d'incloure els principis ètics i les regles de conducta als quals les persones beneficiàries han d'adequar l'activitat.\nLa Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes (DOGC núm. 6919, de 23.7.2015), determina que les empreses i les entitats sol·licitants han de presentar, juntament amb la sol·licitud de l'ajut, una declaració responsable del fet de no haver estat mai objecte de sancions administratives fermes ni de sentències fermes condemnatòries.\nLa Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (BOE núm. 236, de 2.12.205) estableix els col·lectius que estan obligats a relacionar-se a través de mitjans electrònics amb l'Administració Pública per a la realització de qualsevol tràmit d'un procediment administratiu.\nAtès que cal adaptar les bases reguladores de les subvencions per al foment dels sistemes voluntaris de gestió ambiental d'acord amb les normes esmentades i incloure noves actuacions subvencionables;\nS'aprova la modificació de les bases reguladores de les subvencions per al foment dels sistemes voluntaris de gestió ambiental (DOGC núm. 6871, de 14.5.2015).\nLes bases que es modifiquen consten a l'annex d'aquesta Ordre.\n—1 Es modifica la base 2, que queda redactada de la manera següent:\n“2 Actuacions subvencionables\n“2.1 Poden ser objecte de les subvencions regulades en aquestes bases les actuacions següents:\n“a) La implantació, amb personal propi o extern, d'un sistema de gestió ambiental d'acord amb el Reglament (CE) núm. 1221/2009 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de novembre de 2009 (en endavant, Reglament EMAS), i la posterior verificació portada a terme per un verificador ambiental acreditat, en establiments situats dins del territori de Catalunya.\n“b) La implantació, amb personal propi o extern, d'un sistema de gestió ambiental d'acord amb la norma ISO 14001, i la posterior certificació portada a terme per un certificador ambiental acreditat, en establiments situats dins del territori de Catalunya.\n“c) La renovació del registre EMAS, d'acord amb l'article 6.1 del Reglament EMAS.\n“Les actuacions subvencionables han d'haver estat verificades o certificades des del dia següent al dia de tancament del termini de presentació de sol·licituds de l'anterior convocatòria fins al dia en què finalitzi el termini de presentació de sol·licituds de la convocatòria vigent.”\n“a) L'actualització de dades de la declaració ambiental, d'acord amb l'article 6.2 del Reglament EMAS.\n“b) L'ampliació de l'abast d'un certificat amb la incorporació de nous centres o noves empreses que no formen part de la primera certificació.\n“c) La renovació del certificat ISO 14001.”\n—2 Es modifiquen les lletres a), h) i p) de la base 4.1, que queden redactades de la manera següent:\n“a) Haver dut a terme les actuacions subvencionables dins del termini que fixa la base 2.1.\n“h) En el cas d'empreses amb 50 treballadors/ores o més, donar ocupació a persones amb discapacitat en un percentatge mínim d'un 2% de la plantilla respectiva, en compliment de l'obligació que preveu l'article 42 del Text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seva...


Peníscola atén, durant el mes de juny, més de 10.000 consultes a les oficines d'informació turística - La Calamanda\nInici Express\tPeníscola atén, durant el mes de juny, més de 10.000 consultes a les oficines d’informació turística\nPeníscola atén durant el mes de juny més de 10.000 consultes en les oficines d’informació turística. Concretament, s’han resolt 7232 consultes de turistes procedents del nostre país i 3043 realitzades per visitants procedents de fora de les nostres fronteres\nL’equip de 10 informadors turístics amb els quals compta el municipi, la contractació de dues dels quals compta amb el finançament del Patronat Provincial de Turisme, atén consultes en tres punts estratègics de la localitat, en les Tourist Info Office amb les quals compta la destinació i que es troben en el Passeig Marítim, en el Port i zona d’accés al Centre històric, així com en l’extensió turística de Peñismar.\nLes oficines d’informació turística estan obertes, al llarg de la temporada d’estiu, tots els dies de la setmana “i són un punt importantíssim de referència informativa per als nostres visitants” ha valorat la regidora de l’àrea de Turisme, Raquel París.\nL’any passat, “les xifres registrades el mes de juny van ser similars, amb una mitjana de consultes al dia que se situava per damunt de les 300; atés que els últims dies del mes, especialment per al Pont de Sant Joan, es van registrar xifres majors; tal com ha succeït enguany també” ha explicat París.\nDurant 2018, les oficines d’informació turística a Peníscola van atendre més de 140.000 consultes, resultant els mesos d’agost i setembre els de major activitat, amb dies en què se superava la xifra de les 1000 consultes “date que sembla que es repetirà i fins i tot podrem superar enguany, tal com ha arrancat l’estiu i a la vista de les primeres dades de juny” ha valorat la regidora.


Elisabet Planas - Els advocats i els drets humans | NacióDigital\nper Elisabet Planas, 13 de juliol de 2015 a les 08:25 |\nEm porta a reflexionar sobre aquest binomi el Cicle de Cinema de Drets Humans que va tenir lloc a Terrassa el passat mes de maig gràcies al Col·legi d’Advocats de Terrassa i la Síndica Municipal de Terrassa.\nL’advocat no és aliè a tot això, sinó que és part implicada i que s’ha d’involucrar-se en aquesta tasca, en la de la tutela dels drets i llibertats de les persones. Fixin-se que en el combat contra aquests i tants altres atacs als més fonamentals dels drets de les persones, sempre hi ha hagut un advocat que no s’ha conformat amb el que la llei, aparentment justa, li permet. L’advocat juga avui un paper vital en la defensa dels Drets Humans. Cal que ho evidenciem, que la figura de l’advocat com a representant i defensor dels interessos dels seus clients és i ha de ser clau en aquesta reivindicació dels drets de les persones.\nLa gestió la vaig començar...\nPer Escaldatònim el 18 de juliol de 2015 a les 14:45\n... però a l'informar-me al Col·legi d'Advocats se'm va dir que no se'm canviaria directament d'advocat, que la cosa no funcionava així. Primer valorarien què estava passant, enraonant amb ambdues parts, i llavors es decidiria si se m'assignava un altre advocat o no. Davant la por que la meva advocada no fos substituïda i que des d'aquell instant em tractés encara pitjor per haver intentat la gestió, ho vaig aturar. No li sembla a vostè que el temor a represàlies és més que coherent, i més amb una "personatja" com la que m'havia tocat?\nD'advocats i clients\nPer Anònim el 16 de juliol de 2015 a les 15:36\nEscaldatònim. De tot hi ha ala vinya i el millor és denunciar davant el col.legi. Segur que deu tenir raó, però si denuncia i no calla a tots ens anirà millor. Destriar el gra de la palla depèn dels clients afectats. En totes les professions hi ha impresentables (i també clients insuportables). Però ajudi denunciant. No li cal advocat per a fer-ho. Prengui's la molèstia i desprès torni a queixar-se, si és el cas (o no).\nHi ha advocats i advocats, no fotem!\nPer Escaldatònim el 14 de juliol de 2015 a les 13:01\nEspero que la majoria dels advocats estiguin pels drets humans, perquè la meva experiència amb un d'ells conduiria cap a l'altra direcció. Fa uns anys em va esser assignat un advocat d'ofici. Per començar, el meu cas no el va portar ell sinó la seva dona, que també era advocada. No em vaig queixar. Al llarg dels mesos que va durar la meva obligatòria relació amb aquella dona, es va passar pel forro els meus drets a ser escoltat, respectat, tractat com l'adult que sóc i amb la dignitat que mereixo. No em contestava els e-mails, no es comunicava mai amb mi ni tan sols quan em deia que ho faria, sinó que jo l'havia d'anar perseguint per saber com avançaven les coses, utilizava amb mi un llenguatge tècnic judicial i quan jo no l'entenia em tractava d'inútil (sabeu que "apalancar-se" en idioma d'advocats no vol dir el mateix que per a la resta de persones, per exemple?), totes les gestions que podia les feia a través de la seva secretària,... i quan es va acabar el cas ni tan sols em va tornar tota la documentació acomiadant-se personalment: Me la va donar la seva secretària... mentre l'advocada era al seu despatx amb la porta oberta, on jo la veia. Vaig tenir ganes de dir-li de tot, però sentia tant fàstic pels seus comportaments i la seva persona que no vaig ni voler tornar-la a mirar. Posdata: L'advocat de la part contrària, que no era d'ofici, se saltava el codi ètic de la professió no contestant les trucades de la meva advocada i tenia altres comportaments "poc ètics". Si puc... un advocat, MAI MÉS a la meva vida.


2008 | Àlber Digital\nPublicado por Anna Pérez - 11:14 0 comentarios\nPublicado por Anna Pérez - 21:10 0 comentarios\nEl carnaval a la saleta\nEl dia 23 de febrer la nostra colla varem anar a fer un sopar a casa de la Gemma. Allà varem menjar pizza, salsitxes, xistorra que es com una salsitxa però prima i pica una mica i, llonganissa.\nDesprés el Dídac i l’Ariadna es van dedicar a sacsejar la coca-cola perquè en sortir gas i varem fer molta brutícia.\nEn acabar de fregar, que devien ser quasi un quart de onze, varem anar a fer "calo" a la gent del poble. Passàvem per les cases tocàvem el timbre i marxàvem corrent, però jo em ficava a camina, perquè així no m’atrapessin, quasi sempre atrapen als que corrien.\nA dos quarts de dotze ens en varem anar a vestir. Nosaltres ens varem disfressar de Pipi. Després ens en varem anar un moment a casa de l’Ariadna a agafar diners per la beguda i, ens varem trobar a la seva mare jugant a la “Wii”, la seva mare sempre ens fa moltes bromes.\nHi havia de tot tipus de disfresses. Hi havia de lluitadors de sumo, de xinesos, de molins, de miqui-mouse, els de la guerra de les galàxies els tigres, els sacerdots, nosaltres de Pipi.\nEn arribar a la sala feien ball. El Melet i uns amics seus varem fer un discurs, però es van passar una mica amb els de la Portella i, tota l’estona deien:\n-Visca la canalla, fora els barracons la canalla lliure.\nEn acabar aquest discurs ràpid, es disposaren a cremar el carnestoltes. Primer varem encendre una traca i va començar a sortir foc de les cames, després el Melet que portava petards en va tirar per allà al terra i el van cremar.\nFinalment varem fer les votacions i el jurat va dir:\n-Per al primer lloc, les estàtues romanes. Com a premi un braç de gitano i cava.\n-Per al segon lloc empatats els gilopolles i els de la guerra de les galàxies. Com a premi un braç de gitano.\n-I per tercer premi i premi infantil els molins. Com a premi un braç de gitano.\nPerò, a els molins els hi va caure el braç de gitano agafar-ho.\nPublicado por Marc Barios - 10:14 2 comentarios\nCarnaval de tarda\nAquest dissabte, l’AMPA ha organitzat el carnaval de tarda. La gent es va trobar davant de la plaça de l’escola per començar la rua. Hi havia gran diversitat de disfresses des de princeses (sobretot les nenes) fins a monstres (la majoria nens). Jo també em vaig disfressar, d'india.\nAbans de començar vaig ajudar als pares i mares de l’AMPA a repartir globus i xiulets per tothom que en volgués. Va tenir molt d’èxit perquè hi va haver molta gent.\nLa rua va estar acompanyada pel grup de grallers l’Arca, d’Almacelles. Aquest grup va animar molt la festa. Ens vam aturar dos cops per ballar alguna dansa o cançó.\nQuan vam acabar la rua, vam entrar a la saleta, i allí és va fer una actuació amb un grup de teatre que es deia Transform-arte. Van fer teatre i després van fer sortir a ballar i fer activitats, als nens i nenes. L’actuació va acabar amb una guerra de confeti, que va ser el que va agradar més a tothom.\nI per finalitzar els membres de l’AMPA van repartir xocolata desfeta amb bescuits. Tothom anava a buscar-se'n. El que em va agradar més va ser la xocolata desfeta per això vaig repetir. Jo m’ho vaig passar d’allò més bé i tothom que hi va anar segur que també. Aquest any a diferencia dels altres, van dur un grup de grallers a la rua, en canvi, els altres anys no n'havia vingut cap.\nMitja marató a Balaguer\nEl dia 24 de febrer a Balaguer s’ha celebrat la diada atlètica amb unes curses de diferents etapes per als nens de sis anys fina a gent adulta. Aquestes curses són de diferents recorreguts per exemple la que jo corria era de 600m.\nHi havia molta gent que participava però els nens i nenes d’Albesa també érem bastants. Al arribar al camp anaves a buscar el dorsal amb el teu nom i la categoria. Jo i uns amics ens vam posar a escalfar per poder córrer millor. Van passar deu minuts i les curses van començar.\nPrimer corrien els prebenjamins que feien 200m. La cursa va anar molt bé per la gent d’Albesa perquè en la categoria femenina va guanyar l’Anna Balagueró que és la meva germana.\nTot seguit els benjamins que corrien 400m. La cursa va començar molt bé perquè la Laura anava segona però quan faltaven deu metres per arribar a la meta va afluixar i dos nenes la van avançar.\nDesprés van córrer el grup dels alevins on hi corria jo. En la categoria femenina participaven dos companyes de la nostra escola l’Elisabet i la Irene que van quedar primera i segona.\nTot seguit ens va tocar als nois. La cursa va començar, jo anava primer però després a la segona volta em vaig cansar i vaig acabar en sisena posició. El Xavier Llobera d’Albesa va quedar primer.\nDesprés ja corrien els infantils que feien 800m però no hi havia cap participant del poble. La carrera va ser molt igualada entre dos nens.\nTot seguit van córrer els cadets que feien un quilòmetre.\nCada vegada que s’acabava una cursa ens portaven a unes taules i ens donaven una bossa amb obsequis dins i un tros de coca amb xocolata desfeta.\nQuan totes les curses infantils es van acabar un home anava cridant als guanyadors perquè pugessin al podi, allí el regidor d’esports els hi donava una medalla.\nDesprés van arribar els adults que corrien deu quilòmetres.\nAl cap d’una estona va arribar més adults, però ells corrien la mitja marató de 21 quilòmetres.\nVa ser un dia molt divertit però les persones que el dia abans havíem anat al carnaval vam dormir molt poc i estàvem cansats.\nPublicado por Treball sobre el primer franquisme - 21:17 1 comentarios\nA mi sempre m’han fascinat els jocs bèlics. I les armes. El meu pare tenia una escopeta de cartutxos. Són els que fan servir els caçadors, però el meu pare no hi anava a caçar.\nUn dia que estàvem a Lleida ens en vam anar a una armeria. Vam mirar tota mena d’escopetes d’aire comprimit. Jo vaig deduir per la botiga que l’amo era un caçador. Tenia fotos per les parets que hi havia porcs senglars que tenien més de deu ferides.\nJo vaig preferir la de calibre 4,5 perquè arriba més lluny. La de 5,5 si toques a un ocell a menys de deu metres mor a l’acte.\nPer Nadal me la van regalar. Aquell mateix dia me’n vaig anar al corral de casa meva i amb una diana vaig fer punteria. Sols vaig fer 39 punts. Però ara fa poc amb uns 25 tirs vaig fer 77 punts, amb dos tirs al mig. Ara fa poc disparava a tres llaunes que estaven a uns 15 metres.\nHi ha dies que ens en anem amb el meu pare a darrera de casa o ha on treballa i disparem als ocells. Jo gairebé mai toco els ocells.\nFa poc vaig netejar una funda d’escopeta del meu padrí, però quan vaig començar al fons no em colava la mà i es va quedar amb una mica de brossa. I quan vaig posar l’escopeta no passava i quan la vaig treure estava bruta. Llavors vaig disparar amb aire sol i es va netejar l’escopeta a l’acte.\nSi us agraden els trets en aquesta edat compreu-vos-en una.\nPublicado por Arnau Piqué - 10:24 2 comentarios\nAl guanyar les eleccions, l’ajuntament va prometre uns requisits per als habitants d'Albesa. Un d’ells era la connexió inalàmbrica Wi-fi, per tot el poble, que ara us explicaré. Aquest servei ofereix alta velocitat a Internet. A la nostra escola, per exemple, hi ha una xarxa. Gràcies a això podem anar a les nostres carpetes des d’un ordinador que no sigui el nostre. Això, evidentment, només passa a l’escola.\nPer connectar-te a la xarxa inalàmbrica es necessita una antena, o sigui un punt d’accés. Un dels problemes que té és què no té molta seguretat si no la tens protegida perquè l’altra gent se't pot conectar a la teva xarxa. Pots entrar de diferents maneres a aquesta xarxa. Per exemple, amb una targeta USB per Wi-fi o amb una targeta Wi-fi Palmone. Un dels desavantatges que te Wi-fi es que pot perdre velocitat a causa de les interferències i pèrdues de senyal.\nHaig de dir que aquesta xarxa no es compatible amb Bluetooth. Hi ha també altres tipus de xarxes inalàmbriques, per exemple: wlan, fon, GPRS i umts.\nPerquè ho sapiguèu tots aquets serveis es poden oferir al nostre poble. Amb aquesta nova tecnologia molta gent tindrà facilitat per a tenir Internet a alta velocitat. Wi-fi és una de les connexions que es fan servir més avui en dia. D’aqui a poc, a Albesa, Internet funcionarà per una xarxa inalàmbrica.\nFa poc van fer una reunió a l'ajuntament sobre aquest tema, amb dos tècnics de l'empresa de la Wi-fi. Hi va poder assistir tota la gent interessada. D’aquí poc es començarà a ficar aquest tipus de xarxa.\nLa meva opinió sobre això és que m’agrada tenir-la a casa, perquè té moltes avantatges.\nPublicado por Unknown - 11:34 1 comentarios\nTemes: Albesa, Tecnologia\nAvui hem celebrat l'aniversari del meu germà, Andreu. Hem fet un dinar amb els padrins, que consistia en menjar carn a la brasa i calçots, que a mi m'han agradat molt.\nEls calçots són una varietat de cebes tendres. Es solen trobar en les comarques de l'Alt Camp, Baix Camp, Tarragonés i Baix Penedés. S'anomenen calçots perquè s'amuntega la terra al voltant de la ceba quan comença a crèixer, d'això se'n diu calçar, i així s'aconsegueix una tija blanca bastant llarga, que és el que es menja.\nAra és temps de calçots. Els mesos de gener, febrer i març són ideals per consumir-los, perquè estan en plena temporada. És un menjar molt adient per fer a l'aire lliure, perquè es couen amb foc de llenya.\nS'acompanyen amb una salsa molt bona, semblant a la salsa romesco, que s'anomena salvitxada. Per a fer-la fan falta ametlles i avellanes torrades, tomàquets madurs, una cabeça d'alls, nyores, una llesca de pa, un bitxo, sal, oli d'oliva i vinagre.\nPer a preparar la salsa, primer es rosteixen els tomàquets al forn i les cabeces d'all. Les nyores i el bitxo s'han de posar en remull amb aigua tèbia. Després es torren les avellanes, les ametlles i el pa. Amb un ganivet, s'afegeixen les ametlles, les avellanes i el pa torrat i s'ha de batre tot poc a poc. S'ha d'afegir l'oli poc a poc, mentre es continua batent tot junt. S'ha d'afegir el vinagre i la sal. Les quantitats dels ingredients depenen de la gent que en mengi.\nQuan es mengen calçots, s'embruten molt els dits i les mans, però val la pena provar-los perquè són molt bons.\nPublicado por Sergi - 17:38 2 comentarios


Activitats per a docents amb Institut de Ciències de l’Educació Josep Pallach de la UdG\nL'Espai Carmen Thyssen amb l'Institut de Ciències de l’Educació Josep Pallach de la Universitat de Girona programa dues activitats adreçades especialment per a docents d’infantil, primària, secundària i batxillerat a partir de la primera setmana de setembre.\nActivitat 1: Iconografies. De Sorolla a Picasso i Valdés\nActivitat organitzada entorn l’exposició temporal de l’Espai Carmen Thyssen, que porta com a títol 'Iconografies. De Sorolla a Picasso i Valdés'. Està dirigida a docents d’infantil, primària, secundària i batxillerat amb l’objectiu de facilitar la preparació de la visita amb alumnes. Per aquest motiu es treballarà posant èmfasi en la lectura pedagògica de la mostra proposant-la com una eina transversal per a que pugui tractada des de diferents àrees del currículum, cercant la proximitat amb matèries tradicionalment no s’associen a l’art.\nModalitat: taller per a infantil, primària, secundària i batxiillerat (10h certificables, 5 presencials i 5 no presencials)\nCalendari i horari : a escollir 3, 4, 5 de setembre(16h) i 6 de setembre (16h)\nActivitat 2: Matinals a l’Espai Carmen Thyssen: Iconografies. De Sorolla a Picasso i Valdés\nActivitat organitzada entorn l’exposició temporal de l’Espai Carmen Thyssen, que porta com a títol Iconografies. De Sorolla a Picasso i Valdés. Està dirigida a docents d’infantil, primària, secundària i batxillerat amb l’objectiu de facilitar la preparació de la visita amb alumnes. Per aquest motiu es treballarà posant èmfasi en la lectura pedagògica de la mostra proposant-la com una eina transversal per a que pugui tractada des de diferents àrees del currículum, cercant la proximitat amb matèries tradicionalment no s’associen a l’art.\nModalitat: taller. Infantil, primària, secundària i batxillerat. (10 hores certificables: 5 hores presencials i 5 no presencials)\nCalendari i horari : Dissabte 21 de setembre 10:00h.


L'Ajuntament treballa en l'elaboració del Pla de Joventut - el Diari online\nInici\tExpressVINARÒS\tL’Ajuntament treballa en l’elaboració del Pla de Joventut\nL'objectiu és escoltar al jovent per crear un document amb les polítiques a seguir en els proper anys per a millorar els serveis que s'ofereixen\nper Redacció 22 d'octubre de 2021\nLa Regidoria de Joventut de l’Ajuntament de Vinaròs es troba immers en l’elaboració del Pla de Joventut del municipi. Es tracta d’una iniciativa pionera a la població que dotarà al Consistori d’instruments per al desenvolupament de polítiques i accions de joventut a través del Casal Jove i la resta de programes del departament.\nLes accions que posarà en marxa el Pla Jove s’adaptaran a les seues característiques i demandes, atesa la diversitat de la població juvenil, a més de recollir accions que permeten el desenvolupament de l’individu a través de principis de coeducació bàsics, com ara el reconeixement de la diversitat, establir relacions des del respecte, el reconeixement entre si mateixos i el foment de la capacitat crítica i participativa entre la ciutadania juvenil.\nAquest Pla està desenvolupant-se en quatre fases de treball.\nLa primera ha conclòs amb l’anàlisi de la realitat de la joventut, mitjançant la investigació, cerca, recopilació de dades i sistematització de resultats en matèria d’ocupació, emancipació, formació, educació en la igualtat i característiques de la població del municipi.\nActualment ens trobem immersos en la segona fase, d’una banda, s’ha realitzat entrevistes a tècnics i personal rellevant en matèria de joventut del municipi per tal de recopilar informació respecte a les necessitats. D’altra banda, el tècnic de joventut està realitzant entrevistes en els centres educatius, així com entre el jovent del municipi en general.\nLa tercera fase consistirà en la redacció del pla, delimitant les línies d’actuació, objectius, camps d’actuació i programes a desenvolupar en cadascun d’ells i la metodologia a aplicar, temporització del pla i del seguiment a realitzar, concreció d’indicadors i eines per a la metodologia avaluativa.\nFinalitzarà aquest procés amb la presentació dels resultats, que serà l’última i quarta fase, la qual es durà a terme un cop estiga aprovat el Pla Local per la corporació municipal.\nEl Govern assenyala que els canons sònics de Sant Rafael del Riu no compten amb autoritzacions per a modificar el cicle de l’aigua\nL’Ajuntament licita les obres de la nova pista poliesportiva a l’aire lliure a Peníscola


Wilfrid de York - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSant Wilfrid de York\nVitrall de la catedral de Chichester, amb al sant\nRipon regne de Northúmbria (actualment Borough of Harrogate, North Yorkshire, Anglaterra)\n24 d'abril de 709\nOundle (Northamptonshire, Anglaterra)\nCatedral de Canterbury (fins al 950, a l'abadia de Ripon)\n24 d'abril i 12 d'octubre\nBisbe de York\nCom a bisbe, amb una xarxa plena de peixos; amb una foca als peus\nWilfrid de York (Ripon, Northúmbria, Anglaterra, 634 - Oundle, 24 d'abril de 709) fou un monjo i bisbe de York. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes. La seva festa és el 12 d'octubre.\nWilfrid va néixer a Ripon a Northúmbria. El seu pare era membre de la petita noblesa. Als 13 anys, entrà a servir a la casa del rei de Northúmbria Oswiu, i va esdevenir el favorit de la reina de Deira Eanfleda que el va enviar a l'abadia de Lindisfarne per a la seva educació, de la qual s'encarregà Cudda, un ancià noble convertit en monjo.\nCap al 653, Eanfleda va autoritzar Wilfrid a anar a Roma en companyia del jove monjo Benet Biscop. A Lió, el caràcter agradable de Wilfrid i la seva viva intel·ligència impressionaren l'arquebisbe Ennemond, qui li oferí d'adoptar-lo i casar-lo amb la seva neboda. Wilfrid declinà aquestes proposicions, va anar a Roma, rebé la benedicció papal, i després, respectant la seva promesa, va tornar a Lió, on restà tres anys, fins a l'homicidi del seu protector.\nTornà a la seva pàtria el 658 i Alhfrith de Deira, fill d'Oswiu, li va donar un monestir a Ripon; poc temps després, Agilbert de París, bisbe dels gewissae (Saxons del Wessex), el va ordenar sacerdot. Wilfrid era considerat el principal defensor de l'Església Catòlica Romana i el seu discurs al sínode de Whitby va conduir a la caiguda del partit cèltic (664).\nEl 664, fou nomenat bisbe de York, però es va negar a ésser consagrat a Northúmbria pels bisbes del nord de la Gran Bretanya que havien refusat les decisions de Whitby, als quals considerava cismàtics. Com Agilbert havia esdevingut bisbe de París, Wilfrid es va fer consagrar a Compiègne.\nEn tornar de França, va escapar per poc dels saltejadors pagans del Regne de Sussex i quan va arribar al seu propi país, trobà que Chad de Mèrcia (sant Chad) havia estat nomenat bisbe. La resta de la seva vida fou una successió de pèrdues i desgràcies. Durant tres anys (665 - 668), va dirigir el seu monestir de Ripon en pau, tot encarregant-se dels episcopats de Mèrcia i de Kent durant les absències d'aquests bisbes. A l'arribada de Teodor de Tars el 669, recentment nomenat arquebisbe de Canterbury, fou restablert al seu bisbat de York, i hi consagrà nou anys d'una desbordant activitat, particularment en la construcció d'esglésies.\nEl rei Egfrid havia succeït Oswiu i Wilfrid se n'havia fet enemic animant la seva dona, Eteldreda d'Ely, a negar al rei els seus drets maritals i a fer-se monja a Coldingham. El 678, a instàncies d'Egfrid, l'arquebisbe Teodor va dividir el bisbat de York en quatre diòcesis malgrat les protestes de Wilfrid, que fou deposat. Wilfrid va anar a Roma per apel·lar aquesta decisió; el papa Agató I va convocar un sínode l'octubre del 679 i en el transcurs d'aquest ordenà la seva reintegració al bisbat. Wilfrid va haver d'anar a Austràsia durant aquest temps, ja que segons el seu biògraf Eddius Stephanus, Wilfrid deixà Austràsia després de la mort de Dagobert II, amenaçat pels partidaris del majordom de palau Ebroí.\nVitrall de l'església St John Lee, amb Wilfrid a la dreta.\nPintura de Lambert Barnard, s. XVI, amb Wilfrid davant el rei Caedwalla (Catedral de Chichester)\nCatedral de Canterbury, on es traslladaren les relíquies del sant.\nEl 680, Wilfrid tornà a Anglaterra. El rei de Northúmbria Ecgfrith es va negar a accedir a la petició de reintegració de Wilfrid i el va empresonar durant nou mesos. Alliberat, Wilfrid es va refugiar a Selsey (Sussex). A partir de llavors, va evangelitzar els saxons pagans del sud, convertint la quasi totalitat de la població. Va construir un monestir a Selsey sobre unes terres que li havien estat donades pel rei Æthelwalh.\nDesprés de la mort del rei Egfrith el 685, Wilfrid va trobar Teodor, que li va demanar el seu perdó per haver-lo deposat i haver ordenat els quatre bisbes de les noves diòcesis a la catedral de York. El 686, a petició de Teodor, el rei de Northúmbria Aldfrith va cridar Wilfrid i el va restablir a Ripon. Però cinc anys més tard, Aldfrid es va barallar amb Wilfrid i el va exiliar el 691: Wilfrid va anar a Mèrcia, on va administrar el bisbat vacant de Litchfield, a petició del rei Æthelred de Mèrcia.\nEl 703, sant Berhtwald, el successor de Teodor, va convocar un sínode que, per instigació d'Aldfrid, va ordenar a Wilfrid que renunciés a l'episcopat i es retirés a Ripon. No va acceptar, però, la divisió del seu bisbat, i va anar de nou a Roma, on el papa Joan VI li va donar suport i va ordenar a Berhtwald de convocar un sínode per tal de restaurar Wilfrid. Quan Aldfrid estava a punt de morir, el 705, aquest, penedit de les seves accions contra Wilfrid, acordà que Wilfrid fos nomenat bisbe d'Hexham mentre que John de Beverley seria bisbe de York.\nWilfrid va morir el 709 al monestir de Saint Andrew d'Oundle, a Northúmbria, en el transcurs d'una gira pels monestirs que havia fundat a Mèrcia.\n↑ Engelbert Omer, La fleur des saints, ed. Albin Michel, París, 1998, ISBN 978-2-226-09542-8\n↑ Ferdinand Cabrol. L'Angleterre chrétienne avant les Normands (1909), p. 120.\nRepertori de les fonts a la Prosopography of Anglo-Saxon England (Pase).\nWilfrid de York a Encyclopedia Britannica (anglès)\nVita sancti Withfridi.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Wilfrid de York\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Wilfrid_de_York&oldid=22416342»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 nov 2019 a les 14:01.


El govern insisteix que acabarà la legislatura i dissocia l'Estatut del futur del tripartit\nEl consell de govern que s'ha celebrat aquest dimarts ha servit perquè el tripartit hagi tancat files amb la tesi del president Maragall sobre la conveniència de separar l'Estatut del futur de l'executiu. El conseller primer, Josep Bargalló, ha dit que són dos aspectes fonamentals però que segueixen el seu propi "full de ruta" i, per això, aposta per acabar la legislatura passi el que passi amb l'Estatut. Mentrestant, CiU, PSC i ICV continuen pressionant ERC perquè es decideixi. Els republicans insisteixen que no pensen abandonar el govern.\n31/01/2006 - 00.00 Actualitzat 31/01/2006 - 19.20\n"El president de la Generalitat ha expressat el seu convenciment que l'Estatut i el govern són dos aspectes que tenen el seu propi 'full de ruta' i el seu propi camí, i el seu convenciment també que es mantingui la voluntat dels partits que donen suport al govern i en conseqüència que s'acabi la legislatura". Amb aquestes paraules, reproduïdes pel conseller en cap, Josep Bargalló, el tripartit ha fet pinya al voltant de la tesi que l'Estatut no ha de tòrcer l'executiu.\nBargalló ha afegit que els consellers que "hem demanat intervenir" després de les paraules de Maragall també s'han fet seu aquest posicionament. D'aquesta manera el govern insisteix a desvincular un possible "no" d'Esquerra Republicana a l'Estatut del futur de l'executiu. Aquest escenari no és poc improbable, ja que en l'última reunió que han mantingut a Madrid el secretari general dels republicans, Joan Puigcercós, i el portaveu del PSOE, Alfredo Pérez Rubalcaba, no han arribat a cap acord per llimar diferències.\nEls partits pressionen ERC\nMalgrat la posició oficial del govern, el cert és que els partits polítics que van aprovar el projecte de reforma d'Estatut al Parlament continuen pressionant ERC perquè prengui una decisió immediata. Des del PSC, la seva presidenta parlamentària, Manuela de Madre, ha advertit que un "no" o una abstenció d'ERC a l'Estatut "complicaria la bona marxa" del govern tripartit, per la qual cosa ha cridat els republicans a acceptar un Estatut "inspirat en Miravet".\nTambé des d'Iniciativa per Catalunya han esperonat els republicans. El seu portaveu, Joan Boada, els ha demanat que es decideixin aviat i n'assumeixin les conseqüències. Des de l'oposició, el president de Convergència i Unió, Artur Mas, ha assegurat que l'únic que pretén Esquerra Republicana és "conservar la cadira". De la seva banda, Esquerra Republicana insisteix que no pensa marxar del govern si acaba rebutjant l'Estatut, per moltes pressions que rebi. El seu portaveu parlamentari, Joan Ridao, ha avisat el PSOE que els republicans no pensen regalar el govern a CIU.\nLa justícia belga posposa la decisió d'extradir el raper Valtonyc a Espanya\nMaragall calcula que Catalunya tindrà 3.000 milions d'euros anuals més amb el nou finançament\nPSC i ICV apressen ERC perquè se sumi a l'acord de l'Estatut i Carod demana una nova cimera\nRajoy inicia a Cadis la campanya de recollida de firmes per un referèndum sobre l'Estatut\nSevilla expressa en privat a Fidalgo que Montilla encara no pot ser el candidat del PSC\nERC i PSOE no acosten posicions sobre l'Estatut però continuaran negociant\nMas adverteix que el tripartit no pot convocar el referèndum de l'Estatut si ERC no s'hi suma


Per primera vegada en la exitencia del programa.\n19.152 dependents catalans no apareixen en la base de dades de l'IMSERSO del govern central\nDos mesos després d'iniciar-la comercilización dels viatges de l'Imserso i, per primera vegada en els 39 anys d'història del programa, segueixen quedant places disponibles, totes elles a Catalunya, segons la Federació Empresarial d'Associacions Territorials d'Agències de Viatges Espanyoles (Fetave ).\nSegons aquesta patronal, les agències de viatges han comercialitzat un 20% de les places disponibles a Catalunya davant la menor demanda per part dels beneficiaris del programa respecte als anys anteriors.\nAquest programa, en el qual participen més de 300 hotels de tot Espanya, permet viatjar a més d'un milió de jubilats a l'any, amb la generació de 95.000 llocs de treball directes en temporada baixa i una activitat econòmica de gairebé 400 milions d'euros anuals en el sector turístic.\nEn el marc de la seva conferència anual de Fetave, celebrada a Màlaga, la presidenta de l'Associació Catalana d'Agències de Viatges (ASACAT), Núria Martínez, ha realitzat una crida per treballar per l'estabilitat, la confiança i la seguretat de la imatge de Catalunya a Espanya ia nivell internacional.\n"Per la seva capacitat d'acollida i la seva riquesa vital i patrimonial, Catalunya segueix sent un de les millors destinacions turístiques del món", afegeix.\n"El turisme ha de ser una oportunitat per a superar aquesta crisi i no només per raons purament d'interès econòmic sinó per aprofitar la importància que té el turisme i els viatges com l'activitat econòmica i social més inclusiva", assenyalen des de Fetave.\nLA VENDA COMENÇAR AL SETEMBRE\nLa comercialització dels viatges per a majors del Programa de Turisme de l'Imserso per a la temporada 2017-2018, va arrencar el 15 de setembre i la seva venda es va estendre de forma progressiva fins al 22 de setembre a les diferents comunitats autònomes.


Terrassa presenta als fons Next Generation 40 projectes tecnològics, innovadors i sostenibles - Canal Terrassa\nTerrassa presenta als fons Next Generation 40 projectes tecnològics, innovadors i sostenibles\nJosep Maria CodinaData: 17/05/21\nL’Ajuntament presenta el «Mapa Next Generation Terrassa 2021», un conjunt de 40 projectes per als pròxims anys que aspiren aconseguir el finançament dels fons Next Generation europeus. Els Next Generation és un fons europeu, dotat amb 750.000 milions d’euros, per ajudar als països de la Unió a sortir de la crisi causada per la pandèmia.\nEls 40 projectes que presenta Terrassa, valorats en 917 milions, es divideixen en els àmbits de la digitalització, la sostenibilitat, la innovació i l’especialització i competitivitat territorial. Uns projectes sorgits i en col·laboració entre el sector públic i privat que representen un autèntic pla estratègic per al futur de Terrassa, tant si s’aconsegueix el finançament europeu com no.\nEls Next Generation s’han presentat en format de programa de televisió, en un plató del Parc Audiovisual. Durant el programa que s’ha pogut seguir pel canal de You Tube de l’Ajuntament, els diferents agents institucionals, econòmics i socials han desgranat algunes de les propostes en cada un dels àmbits.\nDes de l’impuls a un nou model energètic en el qual hi participa la patronal CECOT, fins a la digitalització empresarial que aposta la Cambra. També la millora de la tecnologia en l’àmbit de la salut que defensa el Consorci Sanitari, Mútua i el Leitat, fins a tot el suport tecnològic i en formació de la Universitat Politècnica.\nI també d’altres projectes que surten del sector públic com l’amplicació i modernització del Parc Audiovisual i propostes d’entitats socials i solidàries com Prodis, Avan o Càrites entre d’altres. Sigui com sigui el finançament, aquests projectes marquen un autèntic full de ruta pels objectius econòmics i de desenvolupament de la ciutat per a les pròximes generacions.\nTags: agentsbutlletieconòmicseuropeusfinançamentfull rutainstitucionalsNext Generationpla estratègicproject4spropostessocials\nEls Petits Amunt i Crits guanyen el concurs de sardana esportiva de Sant Andreu


MOLT FORT: Mónica Naranjo rep un dur revés a Catalunya\nL'artista catalana va estar a punt de tancar la venda de la seva casa somiada\nper Beatriz Paricio dimecres, 15 de gener 2020 - 11:30h\nLa cantant catalana Mónica Naranjo està passant per un dels seus millors moments professionals al capdavant del seu primer programa com a presentadora a 'La isla de las tentaciones', el nou programa del grup Mediaset.\nQuedan menos de 3 horas para caer en la tentación de nuevo.... A las 22:45h. en @cuatro! #LaIslaDeLasTentaciones@islatentaciones  pic.twitter.com/pYE9qgToL9\n— Mónica Naranjo (@monicanaranjo) January 14, 2020\nAra bé, en la vessant personal no és tot alegria precisament, després de divorciar-se del seu marit i representant, Óscar Tarruella, Mónica ha rebut una mala notícia que l'ha deixat sense un dels seus somnis.\nManté una relació amb Laín García Calvo\nLa intenció de l'artista és poder anar a viure amb l'escriptor Laín García Calvo, 11 anys menor que ella, amb qui manté una relació sentimental. Per això, en els últims dies haurien estat buscant un lloc on tenir el seu espai. Sembla que la parella hauria trobat la casa dels seus somnis en una preciosa urbanització de Vilassar de Dalt, al Maresme.\nSegons informa la revista 'Semana', Mónica i Laín haurien visitat la casa pilot i instantàniament se'n van enamorar. En poca estona havien decidit que seria el lloc perfecte per iniciar una vida en comú, per això, després de la segona visita a la propietat amb l'encarregat de la immobiliària, en van concertar una tercera on finalment tancarien la venda. Una transacció que mai va arribar a passar.\nMónica es va sentir estafada\nUna vegada ja s'havien decidit a comprar-la, l'artista es va quedar atònita en saber que el preu de la vivenda havia augmentat en 75.000 euros. Davant aquest inusual increment, el valor final de la casa passava de 850 mil euros a 925 mil. Una xifra que va indignar a la cantant, qui, finalment, va decidir no comprar-la en sentir-se estafada per la immobiliària que va actuar d'intermediària entre el venedor i ella.\nÓscar Tarruella, ex de Mónica Naranjo, parla per primer cop de la seva separació\nMónica Naranjo té una relació amb l'escriptor Lain Calvo\nEl fitxatge estrella que prepara 'Supervivientes 2020' amb un contracte molt car\nEl dineral que hauria cobrat Cristina Cifuentes a 'Supervivientes'\nMónica Naranjo Maresme


Què fem? - icenouniversitariurv\nL'Institut de Ciències de l'Educació de la Universitat Rovira i Virgili té com a funcions la innovació educativa i la formació pedagògica del professorat, mitjançant l'organització de cursos d'especialització. També té com a objectiu promoure i desenvolupar investigacions educatives, difondre-les i aplicar-les, i assessorar, informar i assistir tècnicament al professorat i a les estructures de la Universitat.\nEn el seu si, hi ha una àrea específica dedicada a la formació continuada i la innovació educativa de l’àmbit no universitari, dirigida al professorat d’infantil, primària, secundària i formació professional. En aquesta àrea dedicada a l’àmbit no universitari hi treballem professorat del Departament d’Ensenyament, en comissió de serveis.\nEls encàrrecs efectuats pel Departament per al curs 2014-2015 es basen en la col·laboració amb els Plans de Formació de Zona, la coordinació i l’impuls dels Grups d’Innovació i Transferència del propi ICE i dels Grups de Treball que s'hi associen, així com la realització d’activitats concretes de formació, en especial en l'àmbit del professorat de Formació Professional. Al mateix temps, el professorat adscrit a l’ICE participem com a formadors en activitats dels Plans de Formació i, finalment, impulsem activitats d'iniciativa pròpia.\nDe la mateixa manera, col·laborem activament amb diversos Departaments i organismes de la URV en activitats destinades al professorat i alumnat de secundària, a partir del programa NEXES, del CAE de la URV, i dels AJUTS PONT, del Consell Social.


Articles - Pàgina 7 - CULTURA I EDUCACIÓ\nEl debat sobre les llengües oficials d’una eventual Catalunya independent aixeca passions. És un debat on es barregen concepcions polítiques i posicionaments academicocientífics. I, malgrat que les fronteres d’aquests dos àmbits no sempre estan perfectament definides, molt sovint uns i altres no es posen d’acord. De fet, hi ha una ...\nNo fa encara un any que es va aprovar el que coneixem col·loquialment com Decret de plantilles. Aquest decret, juntament amb el d’autonomia i el de direccions, dóna forma a una de les apostes centrals de la LEC per modernitzar i enfortir el servei públic d’educació: l’autonomia dels centres. Autonomia ...\nDiu el Diccionari català-valencià-balear (DCVB) en la tercera accepció que raonar és "conversar, parlar". Un significat ben arrelat en la parla popular que entén que del diàleg i la discussió justament sorgeix la raó. Entrem en un any d'esperances al País Valencià, el possible i desitjat canvi de govern a ...\nNotes sobre la jornada “De la sociolingüística del conflicte a la sociolingüística del multilingüisme: visions passades, presents i futures del contacte de llengües” Com a cloenda dels actes de commemoració del seu 40è aniversari, la Societat Catalana de Sociolingüística va voler oferir una reflexió sobre l’evolució que ha fet ...\nL’Eurodiputat d’Esquerra Republicana, Josep Maria Terricabras va rebre, el passat dimecres, representants de la Plataforma Tots som Cremona, formada per pares i mares del CEIP Cremona d’Alaquàs, al Parlament Europeu per tal d’atendre les seues reivindicacions. Els pares i mares del CEIP Cremona acudien a Brussel·les per tal de ...\nAcadèmia der occitan\nEth passat 17 de noveme, eth DOGC, publicaue era resolucion d’inscripcion en registre d’Acadèmies de Catalonha der Institut d’Estudis Aranesi-Acadèmia aranesa dera lengua occitana. Ei ua grana oportunitat entà tota era lengua occitana e en concrèt entara sua variant aranesa. En 2006 damb era declaracion estatutàri dera oficialitat der ...\nAntoni M. Badia i Margarit, voluntat de servei\nSi alguna cosa destacava per damunt de tot en la gran humanitat del doctor Badia i Margarit era la seva voluntat de servei a les causes nacionals: la llengua, la cultura, el país. Tant era si hom li proposava que donés suport a un manifest, a una empresa cultural o ...\nSense cap dels tres principals agents normalitzadors en una societat moderna, mitjans de comunicació de masses, administració pública i un sistema educatiu que l'use plenament, una llengua en procés de substitució al segle XXI està condemnada a la seua desaparició o ús residual. Aquest és el panorama del català ...\nUna llei d'educació valenciana creada, decidida i gestionada pel poble\n"Perquè l'escola de l'Estat siga pública no sols ha d'estar al servei del poble sinó que ha de nàixer i ser creada, decidida i gestionada pel poble". Aquestes paraules del nostre company republicà, Gonçal Anaya (1914-2008), mestre de mestres, no han perdut ni una gota de frescor i vigència transformadora, ...\nLa independència i les llengües\nCentenars d'articles s'han escrit sobre quin paper tindran les llengües en la futura Catalunya independent. Hem d'agrair a Montse Sendra l'esforç d'haver-ne fet una detallada cronologia, de manera que qualsevol interessat pot veure el ventall d'opinions al respecte. Cal dir que, lògicament, correspondrà al Parlament constituent la definició dels ...\nDesconnexió de la LOMCE\nEls alumnes de primària es convertiran en els primers a veure com la Lomce entra a les seves aules. Tot i que a Catalunya ho farà d’una manera molt diluïda, es tracta d’una llei amb una forta concepció conservadora que pretén convertir l’aprenentatge en una tasca fonamentalment “memorística”, en una ...


Play-offs Superlliga-1: Inici amb derrota del CVB Barça davant l’actual subcampió de Lliga - Competicions Estatals - Federació Catalana de Voleibol\nPlay-offs Superlliga-1: Inici amb derrota del CVB Barça davant l’actual subcampió de Lliga\nEl CVB Barça va iniciar dissabte els play-offs pel títol amb derrota 1-3 davant el GH Leadernet Navarcable. Les noies de Xavier Perales van plantar cara a les actuals subcampiones de lliga i copa en una gran demostració de caràcter de les catalanes.\nGH Leadernet Navarcable es va emportar el triomf en la seva visita a CVB Barça en un xoc molt disputat. Les navarreses van mostrar molta efectivitat en el seu joc ofensiu, amb quatre jugadores superant els quinze punts. El domini en el primer set de les jugadores de Chema Rodríguez es va veure igualat pel treball de les blaugrana, que amb el lideratge de Nerea Sánchez posava l’empat a un al marcador. L’encontre semblava variar de tendència, amb el conjunt de Xavier Perales prenent avantatge en el tercer parcial, però els punts de Rese McNatt portaven el triomf cap a les navarreses, que concretaven els tres punts en un gran quart set. La igualtat accelerava el desenvolupament del parcial fins a una recta final on els punts de McNatt, Bedmar i Frazier, per part visitant, tancaven el partit.\nEn l’altre partit del Grup B dels Play-offs pel títol a Superlliga-1, el CV Aguere va vèncer en un igualadíssim partit 2-3 a la pista del Feel Volley Alcobendas. Precisament ser l’equip madrileny el proper rival de les catalanes aquest dissabte a les 18:00 hores.


‘Les veus del ple’ 23.04.2021 – Vilassar Ràdio\n‘Les veus del ple’ 23.04.2021\nA la tercera edició de “Les veus del ple”, us oferim el resum del ple d’aquest passat dijous 22 d’abril i recollim el balanç que en fan govern i oposició.\nLa sessió plenària, que va encetar-se donant compte de diferents qüestions en els punts inicials, va aprovar l’obligació de pagament de les factures d’Urbaser del primer trimestre de l’any, així com la modificació del contracte de serveis de neteja i manteniment d’edificis municipals amb l’empresa de capital mixt SUVISA per augmentar les hores de neteja derivades de la situació de la pandèmia i de noves dotacions d’equipaments El govern va retirar de l’ordre del dia el punt relatiu a l’ordre de continuació de la prestació del servei de recollida de residus i neteja viària per part de l’empresa Urbaser ja que estan negociant alguns punts amb grup municipals per la seva aprovació. El PSC va retirar una moció, per a la revisió i actualització del Pla d’Accessibilitat Municipal perquè aquests dies se’ls ha informat que la Diputació va entregar un Pla d’accessibilitat a l’Ajuntament al 2017 i que ara des de l’Ajuntament s’ha demanat una actualització. A la sessió va prendre possessió del càrrec de regidora del grup municipal Babord, Tamara Mateos\nA la sessió, en el segon punt, va prendre possessió del càrrec de regidora del grup municipal Babord, Tamara Mateos Hippchen, en substitució del regidor Yabel Pérez Moreno.\nSeguidament, es va donar compte de diferents qüestions en els punts tercer, quart, cinquè i sisè.\nEn el punt tercer es va donar compte del compliment de remetre informació sobre els plans pressupostaris a mitjà termini (2022-2024). Segons va explicar el regidor d’Hisenda, Josep Solé, aquest punt serveix per prendre coneixement de l’informe emès per Intervenció. Es tracta d’un informe que parteix del pressupost del 2021, fa una previsió de capacitat de finançament i d’endeutament de final del 2021, també annexa el pla de viabilitat que va aprovar la Diputació que ha deixat de tenir vigència per l’anul·lació de la regla de la despesa i finalment fa una possible estimació a tres anys vista del que podria ser el pressupost aproximat de l’Ajuntament.\nEn el quart punt es va donar compte de l’informe resum anual de l’Ajuntament de Vilassar de Mar dels resultats del control intern, que s’estableix a l’article 213 del text refós de la llei reguladora de les hisendes locals, de l’exercici 2020, realitzat per part de la Intervenció de l’Ajuntament.\nEn el cinquè punt es va donar compte dels informes de control financer definitius realitzats durant l’exercici 2020 per part de la Intervenció de l’Ajuntament.\nEn el sisè punt es va donar compte de l’informe anual emès per la Intervenció de l’Ajuntament, relatiu a les resolucions adoptades pel president de l’entitat local contràries a les objeccions efectuades o a l’opinió de la Intervenció general de la Generalitat de Catalunya, de les principals anomalies en matèria d’ingressos, dels informes d’omissió de la funció interventora i dels resultats del control dels comptes a justificar i de les bestretes de caixa fixa, de l’exercici 2020. En aquest punt, el regidor d’Hisenda va destacar sobretot les factures d’Urbaser, que superaven els 100.00 euros.\nEn el setè punt, es va aprovar, amb els vots a favor del govern d’ERC-Gent per VdM, l’abstenció de Ciutadans, PSC, Babord i els vots en contra de Junts Vilassar de Mar la continuïtat del procediment, per autoritzar, disposar i reconèixer l’obligació de pagament de les factures d’Urbaser. Es tracta d’un grup de sis factures del 1r trimestre del 2021, que en total pugen a 668.023 euros i que corresponen a prestacions que l’empresa de recollida de residus i neteja viària ha realitzat. En no estar vigent el contracte amb la concessionària, ha de ser el Ple qui ha d’aprovar aquestes factures.\nDes de Ciutadans, el seu portaveu Juan Díaz, va criticar que es tracta d’una situació repetitiva, fruit d’un contracte que ha caducat, que es va prorrogar, que va tornar a vèncer i que segueix sense licitar-se. “Volem que el govern es comprometi a un termini per licitar el contracte”.\nDes del PSC, Quico Zamora va afirmar que no s’està treballant amb la diligència i eficiència necessària per portar endavant el contracte. “Les factures s’han de pagar però farem abstenció com a protesta pel funcionament d’aquesta àrea de l’Ajuntament i pel procés de renovació d’aquest contracte”, va concloure.\nBabord, a través d’Elena López, també va recordar que fa més d’un any que no hi ha contracte vigent i que els treballs per a l’adjudicació d’aquest contracte estan “encallats”. Creuen que l’elaboració d’una ordre de continuïtat del servei que doni seguretat jurídica i que fixi les condicions mínimes de la prestació del servei durant aquest període transitori fins a l’adjudicació del nou contracte s’ha fet d’una manera que no compleix amb els objectius que es pretenia. També van demanar un informe tècnic més acurat que expliqui quins elements permeten valorar que el servei s’està complint i amb preus adequats. “Entenem que per responsabilitat hem de facilitar que s’aprovin aquestes factures però demanem que de cara al futur els informes millorin”.\nDes de Junts Vilassar de Mar, el regidor Javier Martín va afirmar que el primer responsable d’arribar a aquesta situació és el govern perquè no ha estat capaç d’admetre que es va equivocar. Igual que Babord, van demanar més aclariments en els informes tècnics per valorar que les factures corresponen als serveis que es realitzen. “Votarem en contra, igual que vam fer l’última vegada”.\nDes d’ERC-Gent per VdM es va votar a favor i el regidor d’Hisenda, Josep Solé, va dir que parlarien amb els tècnics per intentar millorar els informes.\nEl punt vuitè, relatiu a l’ordre de continuació de la prestació del servei de recollida de residus i neteja viària per part de l’empresa Urbaser, no es va tractar ja que el govern el va retirar de l’ordre del dia.\nPel que fa al novè punt, amb els vots a favor d’ERC-Gent per VdM, Ciutadans, l’abstenció de Babord i de Junts Vilassar de Mar i els vots en contra del PSC, es va aprovar la modificació del contracte de serveis de neteja i manteniment d’edificis municipals formalitzat amb l’empresa de capital mixt SUVISA. La modificació, segons va explicar el regidor d’Hisenda, és per ampliar hores de neteja generades per la covid-19 en els edificis públics, ampliar hores estructurals (que es mantindran en el temps) de neteja a La Bressoleta de Montevideo, les quals les assumirà l’Ajuntament i no el Patronat d’Escoles Bressol, i ampliar hores estructurals de neteja a la nova sala Mn. Galbany, pendent d’inaugurar.\nDes de Ciutadans, tot i votar a favor, van demanar al govern que no es limiti a controlar la quantitat d’hores sinó que, a més, faci un esforç per controlar la qualitat del servei.\nDes del PSC es va qüestionar el contracte amb SUVISA. “L’Ajuntament participa amb un 30% i no coneixem res de la seva dinàmica interna, ni la seva política de contractació”, va afirmar el regidor Quico Zamora. Els socialistes van demanar crear una comissió de seguiment per tenir informació de l’empresa i es van mostrar contraris a cap modificació del contracte.\nDes de Babord van explicar que entenien que l’augment d’hores de neteja eren necessàries, ja sigui per garantir les mesures covid o per ampliació d’equipaments, però igual que el PSC també van qüestionar l’empresa que ho fa. Van condicionar el seu vot d’abstenció crítica a tres temes: que es faci una auditoria amb data de realització, que després es facin públics els resultats i poder tenir accés a les actes del consell d’administració de SUVISA, unes condicions a les quals el govern, per transparència, no va tenir cap problema en acceptar.\nDes de Junts Vilassar de Mar van explicar que hi havia coses que no els encaixaven en aquesta ampliació d’hores. Segons la regidora Laura Martínez, hi ha equipaments tancats per la covid i hores de neteja que es podrien compensar. També es va mostrar en desacord perquè s’estaven imputant les despeses de neteja de La Bressoleta de Montevideo d’aquest contracte a l’Ajuntament i no al Patronat d’Escoles Bressol. “Sens ha presentat un conveni entre l’Ajuntament i el Patronat d’Escoles Bressol però creiem que això és disfressar els números de l’escola bressol. L’Ajuntament hauria d’apujar l’aportació que fa al Patronat d’Escoles Bressol per no fer-nos trampes al solitari”, va concloure. Junts Vilassar de Mar va emetre un vot d’abstenció entenent que cal reforçar la neteja d’alguns equipaments per la situació de covid i que puguin haver equipaments nous però també van demanar conèixer el percentatge exacte d’augment del contracte.\nEn relació al desè punt, la moció, no resolutiva, presentada pel grup municipal del PSC per a la revisió i actualització del Pla d’Accessibilitat Municipal, es va retirar de l’ordre del dia. El PSC la va retirar perquè aquests dies se’ls ha informat que la Diputació va entregar un Pla d’accessibilitat a l’Ajuntament al 2017 i que ara des de l’Ajuntament s’ha demanat una actualització.\nSeguidament, el portaveu socialista Quico Zamora va realitzar una queixa sobre el contingut dels punts de l’ordre del dia. Al Ple del mes passat, el PSC va presentar una moció d’urgència i la urgència es va desestimar. Segons el ROM (Reglament Orgànic Municipal), quan es presenta una moció per urgència i es desestima aquesta urgència, la moció es presentarà necessàriament al ple següent d’ofici però aquest ple no ho havia contemplat. L’alcalde va disculpar-se perquè aquesta possibilitat mai s’havia donat en un ple i la moció no havia quedat incorporada. Davant la petició de la resta de grups per preparar-se la moció, el mateix PSC va decidir que es presentés i quedés incorporada en el següent ple.\nL’últim punt de la plenària va ser el de precs i preguntes per part de l’oposició:\nDes de Ciutadans es va fer el prec per reduir les anomalies relacionades amb omissions en el procediment de contractació, en referència als punts 4, 5 i 6 de la plenària, que segons va quantificar arriben a més del 10% del pressupost total de l’Ajuntament. Va demanar al govern que redueixi aquest nombre d’incidències. També va fer com a prec que el govern defineixi quan pretén tancar la licitació del contracte de residus i neteja viària. També va preguntar quan hi ha pensament de tornar a fer els plens presencials. Des del govern van recordar que depenen de les resolucions del Procicat però que caldria fer el debat del retorn presencial entre tots els grups. Cs també va preguntar per l’estat d’asfaltat del carrer Mont, entre Rusiñol i Monturiol. Respecte a aquest punt, el regidor d’Urbanisme, Àngel Font, va respondre que hi ha prevista una actuació de l’empresa de manteniment viari.\nDes del PSC, la primera intervenció va ser per mostrar “indignació i tristor” pels comentaris de dos regidors de govern al YouTube en finalitzar la sessió plenària anterior quan no van quedar tancats els micròfons. El PSC va reclamar disculpes per aquests comentaris.\nPel que fa a les preguntes, el PSC va explicar que havien entrat dues per escrit sobre les obres de la pista Lluís Guardiola i la proliferació de pintades a l’espai públic, preguntes de les quals han rebut resposta per escrit però encara no havien tingut temps de valorar. També van preguntar sobre la proliferació de rates a l’entorn de Pau Casals i Rosa Sabater i si hi ha un pla específic de control de plagues a l’Ajuntament. La regidora de Promoció de la Salut, Núria Arasa, va respondre que es realitzen actuacions mensuals als equipaments municipals i d’altres puntuals quan la ciutadania avisa. També va remarcar que hi ha algunes que no es poden resoldre amb una sola actuació.\nEl PSC també va preguntar per quines opcions s’estan treballant per a la Festa Major. La regidora de Cultura, Esther López, va respondre que porten temps elaborant un protocol a nivell intern i que aviat es convocarà a les entitats per explicar-lo, recordant però que tot dependrà en última instància de les resolucions del Procicat per la pandèmia.\nEls regidors socialistes també van preguntar pel motiu de la retirada del punt 8 del ple i l’alcalde els va respondre que s’estan negociant alguns punts amb grups municipals per a la seva aprovació.\nDes del PSC també es va demanar una millor informació a les famílies sobre el futur de La Bressoleta de l’avinguda Montevideo. El regidor d’Ensenyament, Jordi Tapias, va recordar que s’han mantingut reunions amb professorat, mares i pares i que l’edifici de Montevideo per la baixa natalitat presenta una ocupació del 43% i això porta a que el curs vinent s’ofereixin places de 2 a 3 anys, i d’1 a 2 anys si fos el cas necessari. També va explicar que des de l’Ajuntament intenten que els recursos estiguin àmpliament utilitzats i que és un espai que continuarà sent escola bressol i que qualsevol aspecte que comparteixi espai amb l’escola bressol serà d’interès general pel poble.\nBabord va començar amb tres preguntes sobre habitatge. La primera, sobre la moció “Reallotgem” aprovada al desembre. La regidora d’Habitatge, Núria Arasa, va admetre que, de moment, no s’ha pogut avançar. La segona pregunta va ser sobre si s’havia signat el conveni amb el Consell Comarcal per l’Oficina Local d’Habitatge. Sobre el conveni, Arasa va explicar que està signat i que l’inici previst és al maig. Finalment, van preguntar si el govern disposava de dades sobre habitatges inscrits en la borsa de lloguer social, i Arasa va respondre que demanarà aquestes dades.\nDes de Babord també es van formular els següents precs:\n– Que es desencalli la comissió d’estudi del contracte de residus perquè la situació d’Urbaser no es perllongui de forma indefinida.\n– Que es posi mans a l’obra en el tema de l’Aula de Música que des del 2017 està ocupant en precari les instal·lacions municipals.\n– Que es responguin dues preguntes de setembre i desembre de 2020, la primera sobre l’ampliació de terrasses i la segona sobre les obres d’Enric Granados.\nTambé van realitzar dues preguntes-prec relacionades amb la platja. Sobre les accions previstes en el pas soterrani de la Mar Xica en la sortida que està tancada amb reixa fixa, el govern va explicar que la mesura de tancament era per seguretat ja que és un tram perillós que Adif ha d’arranjar, tot i que s’està dilatant en el temps.\nL’altre prec-pregunta va ser sobre la licitació de les guinguetes de la platja. Babord va demanar revisar els plecs o tirar enrere la licitació perquè només es tenen en compte criteris econòmics.\nPer part de Junts Vilassar de Mar, respecte el tema guinguetes també van mostrar-se en desacord que sigui una “subhasta pura i dura” però van diferir de Babord respecte de tirar enrere la licitació ja que la concessió, segons el plec, començaria l’1 d’abril i encara el servei, a data d’avui, no s’havia licitat.\nJunts va demanar que se li responguin preguntes del ple anterior, especialment la que demana el període mig que l’Ajuntament triga en donar llicències d’obres a la ciutadania.\nCom a prec va demanar que es convoqui reunió dels grups municipals per fer un monogràfic de l’escola bressol de l’av. Montevideo. Segons la portaveu del grup, el regidor d’Ensenyament en una reunió va parlar de cessió de part de l’equipament amb caràcter permanent i això, va dir, “requereix d’una decisió col·lectiva”.\nRespecte el contracte de residus i neteja viària, com la resta de grups de l’oposició, va demanar el compromís de l’equip de govern amb un termini.\nPel que fa a les preguntes, va interpel·lar sobre els equipaments esportius després de les darreres resolucions del Procicat, fent referència a l’ús dels vestidors, la presència de públic i d’altres temes de la covid-19. L’alcalde va respondre que hi ha moltes variables a tenir en compte i que les decisions s’han pres sempre vetllant per la salut. El regidor d’Esports, Jordi Tapias, respecte als vestidors, va afegir que no hi ha ganes d’impossibilitar res però que les condicions d’obertura del Procicat venen condicionades a garantir una ventilació amb uns requisits determinats. També va recordar que sempre han explicat a les entitats esportives els motius del perquè es prenien aquestes decisions.\nFinalment van preguntar si el govern tenia previst demanar algun projecte dins el Pla de subvenció de la UE “Next Generation” i sobre l’estat de manteniment dels parcs infantils que consideren deficients. Sobre aquest darrer punt, el regidor d’Espais públics, Joan Roca, va respondre que no compartia aquesta percepció i que l’Ajuntament té contractada una empresa que fa el manteniment dels parcs infantils i que li consta que fan bona feina.\nEl Ple va aprovar, en el primer punt de l’ordre del dia, l’acta de la sessió plenària del 18 de març, per unanimitat.\nLa sessió va donar compte, en l’onzè punt de l’ordredel dia, dels decrets de l’alcaldia, des del núm. 738/2021 al 1050/2021.\nEn no haver cap pregunta del públic, la sessió plenària ordinària d’abril es va tancar a les 21.30 h amb l’alcalde desitjant una bona diada de Sant Jordi a tothom.\nPots escoltar aquí la valoració, realitzada a “Les veus del ple”, del ple del 22 d’abril per part de govern i oposició:\nPots escoltar aquí l’àudio sencer del ple:\nSegüent notíciaDamià del Clot (ERC-Gent x VdM) “ Som dels municipis de tamany mitjà que ha destinat un percentatge més alt del pressupost a ajudes als sectors més necessitats”


La polèmica publicació defensa que el nou transactivisme està destruint els èxits aconseguits, que recau en concepcions retrògrades i genera problemes on no n'hi havia.\nUna unitat antiavalots dels Mossos d'Esquadra protegeix l'entrada de la Casa del Llibre durant la presentació\nDiversos joves han protestat aquest divendres davant la Casa del Llibre de Barcelona durant la presentació de 'Ningú neix en un cos equivocat' , el recent llibre de José Errasti i Marino Pérez Álvarez.\nLa polèmica publicació, que ja ha rebut diferents crítiques i la presentació de les quals va ser cancel·lada a la Universitat de les Illes Balears a Mallorca, defensa que "el nou transactivisme està destruint els èxits aconseguits, que recau en concepcions retrògrades i genera problemes on no n'hi havia" .\nUna unitat antiavalots dels Mossos d'Esquadra s'hi ha traslladat per protegir l'entrada de la Casa del Llibre durant la presentació d' Errasti i Pérez Álvarez . Membres la gent entrava els manifestants que proferien insults des de la porta, no han aconseguit accedir-hi.\nSegons fonts presents a la presentació, la llibreria ha demanat interrompre l'acte dient que a les xarxes hi havia una crida per acudir a la concentració i cremar la llibreria.\nDesprés d'anunciar aquests fets, els encarregats de l'establiment han sol·licitat al públic que havien d'abandonar l'esdeveniment, i així ho han fet, protegits pels Mossos d'Esquadra i davant de crits de “fora feixistes dels nostres barris”.\nMoment de la càrrega policial que ha impedit l'entrada a la llibreria dels manifestants.\nLa llibreria ha demanat interrompre l'acte dient que a les xarxes hi ha una trucada per acudir a la concentració i cremar la llibreria pel que l'acte ha estat interromput i els assistents han hagut de sortir amb la màscara posada per evitar ser fotografiades i tots junts .\nSegons han explicat participants a CatalunyaPress mentre sortien a través d'un passadís habilitat pels antiavalots suportaven els crits de "fora feixistes dels nostres barris".