El Blog de Compromís per Llaurí: de juny 2015\nPublicat per blocllauri a 21:13 Cap comentari:\nEl passat dissabte 13 de juny es va constituir el nou Ajuntament de Llaurí de cara a la legislatura 2015-2019.\nCom sempre, informem amb transparència sobre com s'ha arribat a aquesta constitució i quina és la nostra opinió sobre la sessió d'investidura.\nFent valer la nostra paraula, no presentàrem candidatura al càrrec d'alcalde. Vam fer això, tal i com havíem anunciat, per tal d'evitar que ningú ens votara "a traició", ja que existía la possibilitat de que algú ens votara tot i no existir cap pacte, per tal d'aixcar-li l'alcaldía al grup contrari.\nPodríem haver obtingut l'alcaldía de Llaurí. Ens ho va oferir el Partit Popular, i també el Partit Socialista. Però seguint el nostre compromís de campanya i les nostres conviccions, hem decidit treballar per Llaurí amb independència i sense utilitzar la nostra posició per presionar.\nDit això, hem de comentar alguna cosa al respecte de la insistència del nou equip de govern en dir que per fi Llaurí tenía una alcaldessa democràtica.\nQue nosaltres sapiguem, la dictadura va acabar afortunadament ja fa prou anys, i els pactes post-electorals poden agradar més o menys, però son perfectament democràtics. MªJosé Galán ha sigut una alcaldesa democràtica, Juan Carlos Ribes també, i la pròpia Anna González s'ha recolzat en pactes amb altres formacions per tindre l'alcaldía.\nSi donem per bo l'argument que es va repetir insistentment durant la sessió d'investidura de que la llista més votada és la que ha de governar, ens trobariem que continuariem amb un govern del PP tant a la Generalitat com a l'Ajuntament de València. I afortunadament, i gràcies a la democràcia i a la possibilitat de sumar forces quan no hi ha cap majoria absoluta, el PP ha estat desallotjat de gran part d'institucions.\nVoldriem haver sentit un altre tipus de discurs tant pel nou equip de govern com per part del PP, que es mostraren molt poc conciliadors, a excepció d'algunes frases que esperem que siguen algo més que de cara a la galería.\nEls nou regidors de la corporació hem de treballar d'una única manera i seguint una única direcció. S'han d'acabar els personalismes, el revanxisme i les confrontacions. S'ha de fer autocrítica i deixar pas al sentit de la responsabilitat, ja que la situació del poble no permet ni un minut de retràs.\nLlaurí és un poble en emergència. Un malalt crític que necessita de positivisme, nous aires, noves idees, esforç, generositat i treball.\nPP i PSOE ja han governat. I més d'una vegada. I ni un ni l'altre han dut solucions sòlides per a Llaurí. El deute no ha parat de crèixer i el tenim en uns límits insostenibles, així que no es moment de que ningú es pose medalles. Es hora de ser humil.\nEsperem que, al igual que a la resta del País, entrem en una nova etapa plena d'esperança.\nDes de Compromís, treballarem per fer-ho realitat.\nPublicat per blocllauri a 22:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2015, Ajuntament Llaurí, Article, Investidura


Joan Alginet - Els grups d'acció, instruments al servei de la pesca i l'aqüicultura | Aguaita.cat\nEls grups d'acció, instruments al servei de la pesca i l'aqüicultura\nTenim l’instrument, que és el Grup d’Acció Local Terres de l’Ebre. Tenim els recursos, 3,6M€. Tenim la il·lusió i les ganes. Ens cal creure amb nosaltres mateixos i la utilitat d’allò que farem, haurà valgut la pena\nJoan Alginet, Terres de l'Ebre | 25/01/2017 a les 10:56h\nEls municipis costaners de l’Ebre no entendrien la seva raó de ser ni la seva pròpia història sense el paper transcendental que ha jugat la Mediterrània al llarg dels segles. Amb els anys, no és que tant sols s’hagi consolidat un sector pesquer i aqüícola amb costums i tradicions ancestrals, sinó que a més, aquesta “Mar de l’Ebre” que ja evocava Sebastià Joan Arbó a la seva literatura, s’ha convertit en un motor econòmic emergent al territori i al conjunt del país. La simbiosi entre entorn natural i qualitat dels productes que ens ofereix la mar de l’Ebre ens han situat en el camí ambiciós de diversificar l’activitat econòmica, obrir nous mercats i vincular les activitats tradicionals a nous reptes d’un territori amb moltes oportunitats.\nÉs des d’aquesta visió, que la política comunitària de pesca juntament amb els instruments propis que tenim com a país, ha dotat al territori d’un instrument al servei de la pesca i l’aqüicultura que té per davant el repte de canalitzar 3,6M€ en ajuts al sector públic i privat que depèn d’aquest sector. L’experiència basada en els models europeus de co-gestió obre la porta a nous models de governança que suposen un repte si els comparem amb els models clàssics de gestió pública.\nLes accions públiques de canalització d’ajuts ja no corresponen només als actors públics, sinó que en una mateixa taula, tots els actors que participen de forma directa o indirecta de la pesca i l’aqüicultura a les comarques del Baix Ebre i del Montsià decideixen plegats la filosofia de les accions, i sobretot els objectius generals i específics que han de donar sentit a les aportacions que ens arribaran de Brussel·les en un 85% i de Catalunya amb el 15% restant.\nAl final, els Grups d’Acció Local en l’àmbit de la pesca i l’aqüicultura esdevenen instruments que pretenen ser un al·licient per innovar, per créixer, per generar ocupació, per comercialitzar nous productes, per millorar-ne la qualitat... Instruments en definitiva que tinguin incidència i impacte en l’activitat pesquera i aqüícola, definint accions a curt i llarg termini que reverteixin als sectors que hi formen part, però sobretot al territori on es desenvolupen.\nA la majoria de països europeus aquests instruments de governança compartida s’han aprofitat, i els resultats són visibles i útils. Per això cal repensar-nos, per això convé mirar més enllà dels nostres propis interessos i pensar en clau de territori. Conscients de les oportunitats, coneixedors de les amenaces. L’objectiu no ha de ser convertir-nos en un grup que canalitzi ajuts, tenim tanta responsabilitat per davant que hem d’aspirar a ser un perfecte altaveu territorial de les confraries de pescadors, de les federacions de productors, de les empreses i de les administracions locals.\nAmb el repte de la cogestió, de gestionar des de la diferència d’objectius i interessos, però compartint plegats la necessitat de valorar el nostre producte, d’emmarcar-lo en un territori únic i donar facilitats a les noves generacions i sectors que fins ara han estat allunyats de la pesca i l’aqüicultura. Tenim l’instrument, que és el Grup d’Acció Local Terres de l’Ebre. Tenim els recursos, 3,6M€. Tenim la il·lusió i les ganes. Ens cal creure amb nosaltres mateixos i la utilitat d’allò que farem, haurà valgut la pena.\nJoan Alginet Aliau és gerent del Grup d’Acció Local Terres de l’Ebre\nEls grups d'acció, instruments al servei de la pesca i l'aqüicultura (25/01/2017)


Qui som - Som Mobilitat\nL’assemblea agrupa a totes les persones socies i és l’òrgan màxim de decisió de la cooperativa: una persona, un vot.\nEl Consell Rector, escollit per les persones sòcies, s’encarrega d’implementar les directrius marcades per l’assemblea tot respectant els valors recollits en els estatuts de la cooperativa. Amb càrrecs voluntaris no remunerats, l’actual Consell Rector està format per:\nVictor Luna Puerto\n#ambientòleg #motivació #activisme\nAmbientòleg especialitzat en gestió sostenible d’organitzacions i territoris. He col·laborat amb diferents empreses, organitzacions i administració pública (com ara el projecte d’Economia Circular: Towards Zero Waste del Smart City Expo World Congress). Participo activament en diverses entitats i organitzacions d’àmbit cultural, social, ambiental, etc.\n#CONSUMCRITIC #ECONOMIASOLIDARIA #FINANCESÈTIQUES\nSóc activista amb formació empresarial. Porto 24 anys treballant per les Finances Ètiques i l’Economia Solidària i puc dir que en aquest temps. Entre tots i totes hem fet moooolt de camí.\n#ALEGRÍA #SOSTENIBILITAT #INQUIETUD #COMPROMÍS\nEnginyer tècnic de telecomunicacions i màster en direcció d’empreses (EMBA) que durant els darrers dotze anys ha estat treballant en diferents posicions en una multinacional Sueca dedicada principalment a la fabricació, instal·lació i manteniment de projectes de seguretat.\n#VOLUNTARIAT #TRANSPORTPUBLIC #ASSOCIACIÓ #FUTUR\nSóc soci de Som Mobilitat des de setembre del 2017 i un dels impulsors del grup local de Badalona. Sóc defensor del transport públic i de l’ús de la bicicleta com a mitjà de transport i crec que la mobilitat ha de ser elèctrica i compartida i que s’ha de treballar en aquest sentit.\n#ECOLOGISTA#DECREIXEMENT# SOLIDARITAT#CURIOSITAT SANA\nMetge de Família de professió i interessat per l’ecologisme des de la primera nòmina. En últims anys afegeixo també l’economia cooperativa en la meva inquietud social. Preparat per ajudar a madurar el projecte.\nAmanda de Luís Balart\n#DECREIXENTISTA #ECOFEMINISTA #BÉCOMÚ #JUSTÍCIASOCIAL\nVaig començar fa anys en el món de l’activisme amb el moviment anti-globalització i em va portar a interessar-me en la economia social i solidària, la sobirania alimentària, la justícia climàtica. Treballo en el món de l’audiovisual, gràcies al qual he pogut viatjar i veure de primera mà moviments socials de base que treballen per una vida digna per a tothom i la protecció de la salut del planeta.\n#cooperació #mediambient #acompanyamentpersonal #educació\nEnginyer industrial, director de projectes, que vol canviar la societat des de la base.\nActivista per a un consum conscient, responsable i transformador.\nÀngels Hernández Gómez\n#ECOLOGISTA #VEGETARIANA #COOPERATIVA #ANTINUCLEAR\nParticipo activament en el moviment cooperatiu de consum. El meu somni és ajudar a fer créixer el model cooperatiu en l’àmbit de la mobilitat i l’habitatge i poder contribuir a tenir un cotxe elèctric compartit a la meva ciutat.\nSusanna Peña Bernabé\n#ENTUSIASTA #SOSTENIBLE #RESILIENT #COOPERATIVA\nSoc Tècnica Superior en Administració i Finances i graduada en ADE. M’agrada formar-me, disfrutar amb el que faig, millorar allò que no m’agrada i adaptar-me als nous entorns i a les noves situacions: crear.\nEnginyeria i xarxa europea\nServei de carsharing\nServei d'atenció al soci/sòcia\nTècnica projectes mobilitat


AVALUACIÓ I MILLORA – IERMB\nAVALUACIÓ I MILLORA\nHome AVALUACIÓ I MILLORA\nAnualment l’Institut es avaluat per una sèrie de entitats externes i independents:\nSíndic de Greuges: elegit pel vot majoritari del Parlament de Catalunya, aquest organisme és políticament independent i vetlla pel bon funcionament de les administracions públiques catalanes. En el cas de l’Institut aquest informe es presenta directament a l’Àrea Metropolitana de Barcelona, administració d’adscripció del nostre consorci.\nAuditoria: realitzada pel Gabinet Tècnic d’Auditoria i Consultoria, S.A. Aquest organisme garanteix que els recursos públics es destinen de forma eficient als projectes previstos al pressupost, i que la gestió pressupostària i la dels processos de contractació es realitzen de forma ajustada a la legalitat vigent. Podeu consultar el resultat d’aquestes auditories en el nostre Portal de Transparència a l’apartat Pressupost i gestió econòmica, Informe d’Auditoria i comptes anuals.\nLa Monitorització de la Informació, La Publicitat Activa i la Transparència (MIPAT): sistema d’indicadors creat per l’Agencia de Transparència per avaluar el compliment de la llei en matèria de publicitat activa. Dels 160 paràmetres que defineix, 55 dels quals s’han analitzat durant l’any 2019, l’Institut va rebre un informe indicant que complia amb el 71% dels requisits demanats, a diferència de l’any 2017 que es van analitzar 23 paràmetres i l’IERMB complia el 49% dels paràmetres analitzats. L’enllaç adjunt mostra el resultat de l’any 2017 a l’espera de la publicació del nou informe per part de l’Agència de Transparència de l’AMB.\nSindicatura de comptes: institució creada a l’empara de l’Estatut d’autonomia del 1979 i òrgan fiscalitzador extern. La seva funció es fiscalitzar la gestió econòmica i financera de les entitats públiques, verificar el respecte de la legalitat i avaluar l’eficiència i l’eficàcia de les seves operacions.\nA continuació podeu consultar el retiment de comptes de l’Institut dels últims anys.\nPer altre banda, el consorci té altres mecanismes interns d’autoavaluació i control del servei:\nConsell Acadèmic: el seu principal objectiu es vetllar per la qualitat, el reconeixement i la difusió de les línies de recerca que es desenvolupen al si de l’Institut.\nInformes de seguiment del treball de camp de les enquestes i dels projectes de recerca: aquests informes, que es realitzen a nivell intern, serveixen tant per controlar els processos de desenvolupament i els terminis d’entrega, com la qualitat dels productes associats als projectes.\nInformes trimestrals de comptabilitat de costos: aquests informes faciliten el seguiment de la dedicació del personal i els costos associats a tots i cadascú dels diferents projectes en curs de l’institut, permetent l’ajustament dels recursos quan sigui necessari per complir de forma eficient amb els compromisos assolits, així com tenir una referència valuosa de cara al disseny correcte de posteriors actuacions.\nActualment el Consorci està treballant en la millora de:\nEl Portal de Transparència, millorant i completant la informació requerida per la legislació vigent.\nEl Màster Metròpoli, dissenyant i potenciant l’abast dels qüestionaris de satisfacció dels seus alumnes, amb l’objectiu de la millora i perfeccionament continu de la formació oferta.\nEl Pla de Formació, per millorar i actualitzar el coneixement i les competències professionals del personal de l’Institut, al qual s’associa la promoció de l’assistència a Jornades i Congressos d’especialització investigadora.\nEl Portal Web i el Butlletí electrònic, com a eines clau de difusió de l’activitat de recerca i formativa de l’IERMB.\nLa plataforma web del Sistema d’Indicadors Metropolitans de Barcelona (SIMBA), per optimitzar tecnològicament el potencial informatiu i la facilitat d’ús d’aquesta eina estratègica de comunicació amb el nostre entorn social, polític i de recerca.\nJoan Marull i Roc Padró participen a la conferència IALE International Conference 2020\nEl passat dia 16 de setembre de 2020, l’Àrea d’Ecologia i Territori de l’IERMB, van fer dues presentacions online a la conferència amb el títol: “Landscape Science and Landscape Ecology: Considering Responses to Global Challenges”\nSergio Porcel i Fernando Antón al Saló d’Ocupació de Barcelona\nEl pròxim dia 21 de setembre, l’àrea de Cohesió social i urbana de l’IERMB, participaran a la taula rodona “Trajectòries Laborals: Plou Sobre Mullat. Les Trajectòries Laborals De La Joventut A Barcelona I L’Impacte De La Covid-19”.\nArticle de Joan Marull, Roc Padró, Maria José La Rota-Aguilera i Tarik Serrano a Landscape and Urban Planning\n“Avaluació de la sostenibilitat dels escenaris d’ús del sòl mitjançant l’Anàlisi Socioecològica Integrada (SIA) de la infraestructura verda metropolitana de Barcelona”, article publicat pel LET.\nPresentació de l’Informe GEM-Catalunya 2019-2020\nEl dia 21 de setembre tindrà lloc l’acte de presentació de l’Informe GEM-Catalunya 2019-2020, a la Fira de Barcelona, en el marc del BizBarcelona.


Carta a Calixte 005 "com sempre, dubtes dubtosos" | Lleida.com\nInici Blogs Blog de Sinto petit Carta a Calixte 005 "com sempre, dubtes dubtosos"\nCarta a Calixte 005 "com sempre, dubtes dubtosos"\ndilluns 19 d'abril 2021 - 19:00\nAimat Calixte, ¿com van les coses? Fa ja dies que no sé res de tu. Aquesta maleïda pandèmia ens té una mica confosos i una mica porucs, veiem i sentim la mort al nostre entorn i propera a les nostres vides. Jo estic bé, i tot sent una persona de molt alt risc i pensionista amb seixanta-sis anys complerts, encara no sé quan em vacunaran, però, les ganes de viure i la il·lusió no l'he perdut i espero no perdre-la. ¿I tu?, espero i desitjo que la "bèstia" no t'hagi visitat i puguis gaudir plenament de la vida.\nRepeteixo el de sempre, no m sento sol ni estic sol, visc sol, perquè així ho vull, Coneixes allò que m'agrada, escriure, llegir, escoltar música, cantar i tocar la guitarra, xerrar amb la gent, veure algun programa per la televisió, fer fotografies i algunes coses més. Ara, a causa d'un problema a l'oïda, que m'afecta les cordes bocals, poc puc cantar i xerrar, encara que els consells de la logopeda m'han fet evolucionar molt. La guitarra, poc, l'artrosi, m'ha envaït tot el cos, i unit als lligaments que tinc trencats i els que es van trencant, més que fer música amb ella el que faig sembla un orgue de gats, però com que ningú m'escolta, a ningú molesto. Això sí, em queden més coses, mitjançant les quals, puc gaudir de la vida.\nUn dia, després d'escoltar en la televisió, una frase que em va xocar, em vaig dedicar a reflexionar sobre ella i d'altres més. Les deduccions tretes em porten a dubtes dels meus, o sigui, dubtes dubtosos. Te n'escric tres d'elles per a què m'orientis una mica:\n"NO EM FACIS CAS"\nEl meu dubte està a saber què he de fer quan m'ordeni que no li faci cas. Si faig cas a l'ordre, desobeeixo, al decidir no fer-li cas, li estic fent cas. Si no faig cas a l'ordre, desobeeixo, li estic fent cas. ¿Em pots ajudar?\n"ESTÀ PROHIBIT PROHIBIR"\nEstic davant del mateix dilema que en l'anterior cas. ¿Com puc prohibir alguna cosa si està prohibit prohibir? No en trec l'entrellat, em mareja buscar respostes coherents, tu, ¿en tens alguna de resposta coherent?\n"TANT DE BO T'HAGUÉS CONEGUT ABANS!!!"\nAquesta frase, també em posa dubtós. Sóc de les persones que creu que, en cada segon de la nostra vida, anem canviant, ja que ens arriba contínuament, molta informació de tots els costats i ens fa reflexionar, ocasionant que la nostra visió de la vida i de les coses sigui diferent, i el que fa unes hores dèiem que era blanc, després podem dir que és gris o marró o verd ...\nAlgunes persones m'han preguntat què té a veure aquesta explicació amb el que diu la frase. Bé, jo els hi he dit que molt. Fa vint anys jo no era el que sóc ara, ni pensava com ara, encara que les bases són quasi les mateixes. El meu dubte és, si m'hagueren conegut fa vint anys, ¿els hi hagués agradat tal com era, o els hi hagués mancat o sobrat alguna cosa?, i si els hi hagués mancat, o sobrat alguna cosa, i els hagués agradat, ¿ara ens agradaríem, seríem les mateixes persones? I tu, ¿com ho veus?\n"NO HI HA MAL QUE PER BÉ NO VINGUI"\nAquesta frase és una altra de les que em té despistat al màxim. Si el mal ve per bé, ¿vol dir que no hem de treballar per a erradicar el mal?, ¿Vol dir que en realitat el mal és bé?, ¿Vol dir que no ens hem d'apartar del mal, tot al contrari, hem d'anar a la seua recerca amb totes les ganes? ¿Vol dir que a les persones que fan mal els hi hem d'agrair que ens el facin, perquè en realitat ens fan bé?, ¿Vol dir que quan ens confessem a l'església, en lloc de castigar-nos amb una penitència, ens haurien de premiar?, ¿Vol dir que el bé i el mal són una mateixa cosa amb etiquetes diferents?, a les hores, ¿per què es va perseguir als Càtars, en nom de Déu? A les hores, ¿Per què Sant Agustí deia que "OPORTET HAERESES ESSE"? No n'hi ha Déu que ho entengui tot això, crec que allò de la torre de Babel encara continua vigent.\nEm sembla que sóc culpable del mal de cap que se t'acabà de produir, ho sento, em complico tant que complico a les altres persones. Però... ¿me'n pots fer cinc cèntims del que tu penses sobre aquestes reflexions i dubtes dubtosos meus?\nCom a comiat d'aquest escrit, t'adjunto una de les meues reflexions curtes, per a afegir més llenya al foc:\nLa perfecció és el màxim exponent de l'absolutisme:\n"M'ENCANTA MA IMPERFECCIÓ"\nSinto petit. 18/10/1995\nSinto petit 18/04/2021


Akamai publica el seu informe sobre l’estat d’Internet del primer trimestre del 2009 - YCOM\nAkamai publica el seu informe sobre l’estat d’Internet del primer trimestre del 2009\nAkamai ha observat un increment de gairebé el cinc per cent (des del quart trimestre del 2008) del nombre d’adreces IP úniques que es connecten a la seva xarxa a nivell global. Suècia lidera Europa amb els nivells més alts de connexió de “banda ampla d’alta velocitat” (>5 Mbps). La inauguració del President Nord-americà Barack Obama va registrar nivells rècord de streaming i tràfic HTTP a Internet, i va tenir un impacte en l’ús de comerç online, missatgeria electrònica i cercadors.\nAgències – Akamai Technologies, líder en entrega de continguts rics de mitjans, transaccions dinàmiques i aplicacions empresarials online, anuncia la publicació de l’edició del primer trimestre del 2009 del seu informe trimestral sobre l’Estat d’Internet. Aprofitant els informes ja publicats i la informació recollida a la seva xarxa, l’informe trimestral d’Akamai proporciona una visió sobre estadístiques d’Internet clau com l’origen dels atacs al tràfic d’Internet, les interrupcions de la xarxa i de llocs Web, així com els nivells de connectivitat de banda ampla en el món.\nAlguns dels resultats de l’informe són els següents:\nEn el primer trimestre del 2009, Akamai va observar que s’havien originat atacs al tràfic d’Internet des de 68 països a tot el món. Els Estats Units i la Xina foren les dues fonts més importants d’atacs al tràfic, representant gairebé el 50% del tràfic observat en total. A Europa, Alemanya i Suècia van ser les dues majors fonts d’atacs al tràfic. Els 10 primers ports van obtenir aproximadament el 90% dels atacs al tràfic observats, estant més de les dues terceres parts del tràfic relacionades amb el cuc Conficker.\nEs va anunciar o desenvolupar una sèrie de nous projectes de cables submarins en el primer trimestre que haurien de millorar la connectivitat a Internet de països de l’Àfrica, Europa, Sud Amèrica, el Carib i Oceania. Els nous projectes i desplegaments de WiMAX aportaran la connectivitat sense fils de banda ampla a països de l’Europa de l’Est, Africa, Àsia i l’antiga Unió Soviètica. Els esforços per dur la fibra a la llar que es van anunciar en el primer trimestre beneficiaran als usuaris de Nova Zelanda, Austràlia, Bali, Letònia, Escòcia i Anglaterra.\nEs van notar en el primer trimestre avanços en l’adopció de l’IPv6, incloent-hi set dominis més a nivell nacional habilitant els seus servidors DNS per a IPv6. Als Estats Units i altres països arreu del món, es van concedir “fons d’estímul” en el primer trimestre per ajudar a millorar la disponibilitat de banda ampla en àrees rurals.\nConnectivitat de banda ampla\nMitjançant la seva xarxa de servidors desplegats a nivell global i gràcies als milers de milions de sol·licituds de contingut Web que serveix diàriament, Akamai ha desenvolupat un nivell únic de visibilitat sobre la velocitat de connexió dels sistemes que emeten les sol·licituds, i per tant, de l’adopció de la banda ampla a tot el món. Akamai va observar un increment de gairebé un cinc per cent (des del quart trimestre del 2008) a nivell global del nombre de les adreces IP úniques que es connecten a la xarxa d’Akamai.\nEs troben els punts destacats actuals i tendències històriques de les velocitats de connexió mitjanes a nivell global en l’eina de visualització de dades d’Akamai. En el primer trimestre del 2009, una cinquena part de les connexions d’Internet al món es van fer a velocitats superiors a 5 Mbps, un increment del 5 per cent en comparació amb el trimestre anterior, i un increment de gairebé un 30 per cent sobre el mateix període de l’any passat. Globalment, la velocitat de connexió mitjana es va incrementar en aproximadament un 11 per cent, creixent a 1,7 Mbps i més de 120 països tenien velocitats de connexió per sota d’1 Mbps.\nPaïsos globals més ràpids\nDes del punt de vista de velocitat de connexió global, Japó va desbancar a Corea del Sud pel que fa a nivells més alts de connectivitat de “banda ampla d’alta velocitat” (>5 Mbps), malgrat que Corea del Sud va mantenir la velocitat de connexió mitjana més alta, a 11 Mbps. Per primera vegada d’ençà que es va publicar l’informe sobre l’Estat d’Internet en el primer trimestre del 2008, Corea del Sud ja no té el major percentatge de connexions a Akamai a velocitats superiors a 5 Mbps, amb una significativa davallada del 25%. Akamai també va observar menys adreces IP úniques des de Corea del Sud durant el primer trimestre, juntament amb una velocitat de connexió mitjana més baixa. El primer lloc el va ocupar Japó amb un 54% de les connexions a Akamai de banda ampla d’alta velocitat. Gairebé una tercera part de les connexions de Japó a Akamai es van fer a velocitats entre 5-10 Mbps.\nPaïsos europeus més ràpids\nA Europa, Suècia va ser el país amb el nivell de connectivitat de banda ampla més alt, amb un 33% de les connexions a Akamai realitzades entre 5-10 Mbps, seguida dels Països Baixos amb un 29% i Romania amb un 28%.\nEl nivell de visibilitat únic d’Akamai sobre la velocitat de connexió dels sistemes que emeten sol·licituds a la xarxa d’Akamai ha creat una visó única sobre l’adopció de la banda ampla a tot el món. Utilitzant aquestes dades, l’informe trimestral sobre l’Estat d’Internet d’Akamai identifica tant els països com els estats nord-americans amb les velocitats de connexió mitjanes que tenen les adreces IP que s’originen des d’aquestes geografies respectives. Per a saber-ne més i accedir als informes anteriors.\nPer a descarregar les xifres de l’informe sobre l’Estat d’Internet del Primer Trimestre del 2009.


Risto destapa a José Luis Moreno: Va enganyar diversos concursants de Telecinco\nRisto destapa a José Luis Moreno: Va enganyar diversos concursants de Telecinco | Telecinco\nEl productor prometia suculents contractes que després mai arribaven a existir\nper Manel Ferrer 02/07/2021 21:42h\nA José Luis Moreno li resultarà molt complicat sortir indemne del turbulent episodi que està vivint en primera persona. Després de rebre l'acusació d'haver participat presumptament en una xarxa organitzada que pretenia blanquejar importants quantitats de diners, en l'actualitat no només hi ha el curs legal per aquest assumpte, ja que arran d'aquesta acusació també està en marxa una campanya pública i social que l'afecta.\nDiversos famosos i també persones anònimes estan apareixent en els mitjans, assegurant que el productor els ha enganyat, devent diners o prometent contractes que mai han arribat. Lydia Lozano o Rafa Mora són alguns dels famosos que se sumen a Yolanda Ramos. L'actriu que va ser la primera a obrir la capsa dels trons, reclamant-li diners a Moreno durant una entrevista que li estava realitzant.\nEn aquest moment José Luis es va molestar i va abandonar el programa, però ara que es troba en hores baixes i està sent investigat per la policia, diverses persones estan trencant el seu silenci i estan ajudant a l'audiència a dibuixar el veritable empresari, que presumptament no sempre hauria estat legal. Risto Mejide va treballar al costat de Moreno en l'edició de 'Tú sí que vales' i que es va emetre l'any 2011.\nEls dos, al costat de la cantant Merche, componien el jurat que setmanalment treballava per trobar el millor artista de varietats. Donada aquesta tessitura i sabent tot el que sap de televisió, José Luis Moreno va saber posar-se a molts concursants a la butxaca a través d'un mètode que es pot comprovar a través de diversos vídeos.\nMitjançant el programa 'Todo es mentira', Risto Mejide ha confessat que ell va ser testimoni de com el productor prometia discos, gires i espectacles a diversos participants, fent-los creure que estava encantat amb el seu talent. Una cosa que seria totalment lícita si no fos perquè aquests projectes mai es van arribar a formalitzar.\nMoreno era capaç de votar que no a algun dels participants, però alhora, els prometia que treballarien per a ell i els seus projectes. Una cosa que no tenia sentit si tenim en compte que no li agradaven les actuacions que feien, però que alhora, els demanava per favor que treballessin per a ells. No es tallava i en un vídeo de no més de dos minuts, el programa de Cuatro ha pogut mostrar fins a set promeses de Moreno a concursants, fent-los creure que els portaria fins al capdamunt del sector.\nEl testimoni de Sebastián Ramírez\nRisto ha volgut convidar al seu programa a Sebastián Ramírez, un cantautor que va participar en l'edició de 'Tú sí que vales' en què van coincidir el productor i el presentador. Aquest sempre ha estat reconegut com el gran defensat de José Luis Moreno per les promeses que li va fer quan el va conèixer.\nUnes promeses que es van esfumar i que van perdre força amb el pas el temps. Segons Ramírez, el productor li va prometre publicar-li un disc i li va donar una data estimada. Però quan aquesta va arribar no hi va haver projecte i Moreno només es limitava a dir-li que no trobava el motiu que li fes publicar-li el treball.\nDe mentre, el cantant va deixar escapar diverses oportunitats laborals a l'espera de poder treure el disc sota la tutela de Moreno. De fet, ell mateix ha confessat que va rebutjar diversos treballs considerant que li devia una fidelitat a l'empresari per com li havia donat suport. Una cosa que va ser en va.\nAra, Moreno haurà de respondre davant la justícia. Però també s'haurà d'explicar i defensar sobre tots aquests assumptes tan turbulents que estan apareixent en els mitjans de comunicació.\n«Vull ajudar-les»: Carlos Sobera s'ofereix a reconciliar Rocío Carrasco amb la seva fil


Abellerol comú - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Abellerol)\n6,5 g (pes al naixement)\nEspècie Merops apiaster\nL'abellerol comú o abellerola (Merops apiaster) és una espècie d'ocell de l'ordre dels coraciformes i de la família dels meròpids. Molt acolorit, d'alimentació apívora (és a dir, menja abelles, vespes i borinots, entre altres insectes voladors).\nEn un sentit restrictiu, s'aplica el nom d'abellerol a aquesta espècie, però per extensió també reben el nom d'abellerol qualsevol de la resta de les espècies de la família dels meròpids.\nÉs un ocell migratori, que marxa a l'hivern a l'Àfrica tropical i a l'Índia.\nNia a les zones més càlides de l'Europa del sud i en parts de l'Àfrica del Nord. Fa els nius fent forats en costers arenosos com, per exemple, en una terrassa fluvial. És nidificant a la península Ibèrica i als Països Catalans, on és una espècie legalment protegida. A la primavera és ocasional al nord d'Europa.\nCom la resta dels meròpids, l'abellerol comú destaca per ser molt acolorit: la part superior del cos és de color groga i marronosa, les ales verdes i el bec negre. Pot fer fins a 30 cm de llarg, les dues plomes centrals de la cua incloses.\nNo hi ha dimorfisme sexual, si bé la femella acostuma de tenir les escapulars més verdoses que no pas daurades. La lliurea fora de l'època de reproducció és força més apagada, amb el dors verd blavós i sense les dues plomes caudals característiques. El plomatge dels individus juvenils és semblant al dels adults no-reproductors, però notablement menys acolorit. La muda prenupcial s'escau durant l'hivern a l'Àfrica, mentre que la post-nupcial comença entre el juny i el juliol i és ja completa entre l'agost i el setembre.\nEs nodreix a base d'insectes, amb predilecció pels de la família dels apoïdeus, incloent-hi també la vespa o el borinot; els caça a l'aire i evita consumir-ne el fibló. Ingereix uns 32 grams d'insectes diaris.\nLa problemàtica dels abellerols en l'apicultura no és el fet d'alimentar-se d'un nombre relativament reduït d'abelles obreres, sinó del fet que elimina també l'abella reina quan va o torna del viatge d'aparellament, i deixen així la colònia d'abelles òrfena i aquesta acaba desapareixent.\nFa el niu, solitari o en colònies, en talussos terrosos i sorrencs tous de la vora dels rius i rieres. Consisteix el niu en un túnel llarg (de fins a 2 m) que desemboca en una cambra, que no entapissen de cap manera, sinó que hi ponen els ous directament.\n↑ «abellerola». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Abellerols i apicultura a les Balears» p.5. SPE, Conselleria de Medi Ambient. [Consulta: 7 desembre 2011].\n↑ SAUER, F. Aves Terrestres. Barcelona, 1983. Ed. Blume (Ed. original Steinbachs Naturfürer: Landvögel. Munic, 1982\nBirdLife International (2004). Merops apiaster. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 11 de maig del 2006 (en anglès). L'entrada de la base de dades inclou una justificació de per què aquesta espècie és de risc mínim.\nSCOC, Atles dels ocells nidificants de Catalunya 1999-2002 - Abellerol Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine. (català).\nEuropean Bee-eater videos on the Internet Bird Collection.\nEuropean Bee-eater breeding Arxivat 2011-07-13 a Wayback Machine..\nAnimalBase BOLD BioLib BirdLife Dyntaxa EB FE GBIF IN ITIS NCBI TSA WoRMS Xeno-canto\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Abellerol_comú&oldid=30282204»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 juny 2022 a les 12:27.


Considerar nous models que ens permetin seguir connectats, a través de les plataformes existents, s’ha convertit en un exercici essencial\nper a molts projectes culturals com els nostres. Tant Can Serrat com guion bajo tenim com a objectius el d’acompanyar als creadors en els seus processos i oferir espais de reflexió i trobada.\nLes restriccions de circulació van fer que g_b habités a Can Serrat durant alguns mesos i juntes, físicament, vam poder discutir noves formes de treball col·laboratiu. Part d’aquests somnis es materialitzen en REMOTA un projecte virtual de trobada, diàleg i col·laboració que desvincula el concepte de residència de la presència física. Els programes REMOTA residir a distància i REMOTA tallers en formen part.\nEl pilot de REMOTA residir a distància es va dur a terme a la plataforma Zoom del 6 a el 17 d’abril de 2020 on projectes i idees van ser compartits, discutits i comentats. Va reunir diversos curadors, artistes i escriptors que van reflexionar, al costat dels equips de Can Serrat i g_b, sobre la influència del confinament i la situació actual en els processos creatius, en les noves pràctiques de col·laboració i comunicació i sobre el paper de les arts en la construcció col·lectiva del que hem anomenat un nou relat sobre la realitat. Helle Kaarem (Noruega), Asli Seven (Turquia), Luisa Ungar (Colòmbia), Martin Jackson (Anglaterra), Xavi Acarin (Espanya), James Cross (Anglaterra) i Marloes Staal (Països baixos) van compartir els seus treballs i inquietuds i vam establir un diàleg obert que ens va permetre rebre els seus comentaris i recomanacions per a un programa de llarg alè. També les observadores Tone Fjereide, Maria Kim i Natasha Cox van enriquir aquest exercici exploratori.\n* El programa REMOTA residir a distància forma part d’un projecte virtual de trobada, diàleg i col·laboració que desvincula el concepte de residència de la presència física.\nDe què es tracta el programa?\nAquest nou espai virtual possibilita el transcendir fronteres i posar en contacte a una diversitat de creadors que, al enriquir el procés de l’altre des de diferents postures, s’enforteixen i s’expandeixen les xarxes culturals. Els grups, al igual que en les residències físiques, solen ser diversos i incloents (diversitat de pràctiques artístiques, llocs de procedència, edats, gèneres).\nEstà dirigit a creadors que compten amb el temps suficient per dedicar-lo al seu procés creatiu i que no poden desplaçar-se (per restriccions en la circulació, per falta de recursos econòmics, manca de temps per a una dedicació exclusiva, per compromisos laborals, familiars, etcètera).\nEls residents remots seran seleccionats a través de convocatòries públiques.\nLa residència durarà quatre setmanes en les quals els residents compartiran el seu treball en sessions virtuals i avançaran de manera individual en els seus projectes, amb l’acompanyament de l’equip de REMOTA.\nPreparació de la presentació sobre el procés (l’equip de REMOTA i el resident discutiran la presentació amb la base de la proposta del participant, d’acord a les seves necessitats i interessos i possibles temes de debat). [2 hores]\nPresentació del projecte al grup. Tant els residents com l’equip de CS participaran activament en la presentació fent preguntes, oferint referències o discutint al voltant d’algun dels temes plantejats. [2 hores]\nEs duran a terme i de manera individual 1 o 2 reunions per discutir aproximacions, avanços, dificultats, necessitats, etc. [2 a 4 hores]\nEs durà a terme un debat relacionat amb els temes de les presentacions i textos proposats en les sessions anteriors (1 sessió) [3 hores]\nEn l’última sessió es presentaran els avanços del procés [2 hores]\nEl temps requerit per participar en les sessions virtuals dependrà del nombre de residents i serà informat amb anterioritat.\nAl participar en REMOTA, el resident es compromet a assistir a les presentacions dels projectes dels altres residents, participar en els debats i a compartir el seu portafoli i avanços del seu treball amb els altres residents.\nInversió: $1.890.000 COP — 452 € (per grups de minim 6 residents)\nData de la residencia: Octubre de 2020\nSi té dubtes, comentaris o preguntes por escriure a remota2020@gmail.com


La destil·leria: Quaderns de treball del Graduï's\nQuaderns de treball del Graduï's\nAl cap de poc temps d'entrar a treballar com a interí en una escola de formació de persones adultes, el CFA Miquel Martí i Pol de Vic, actualment CFA Montseny, em van cridar des del Departament de Benestar i Família per formar part del grup de coordinació de la implantació experimental del Graduat en Educació Secundària (GES) als centres de formació adults de la Generalitat de Catalunya.\nVan ser tres anys de molta feina, fins a la meva incorporació al CFA Palau de Mar, el 2003. Anys de treball molt dur i de moltes pressions en el que em va tocar fer de coordinador de l'Àmbit de les Matemàtiques, de la Ciència i de la Tecnologia. Però també anys d'un aprenentatge magnífic dels que guardo un gran record.\nUna de les primeres tasques que ens van encarregar va ser la elaboració del currículum del GES. Després d'estar treballant durant força temps amb la idea d'uns estudis de tres anys, finalment gairebé a corre-cuita vàrem haver d'adaptar el curriculum per a què pogués ser cursat en dos cursos. El resultat final va estar va ser publicat l'agost del 2002 (Decret 161/2002 d'1 d'agost, pel qual s'estableix l'ordenació curricular de la formació bàsica de les persones adultes) i va estar vigent fins a la publicació d'un nou currículum, el 2009, adaptat a la Llei Orgànica d'Educació (LOE) de 2006 (Decret 161/2009, de 27 d'octubre, d'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria per a les persones adultes.)\nUnitats audiovisuals del Graduï's. Ara en Secundària\nUna altra de les feines que ens van encarregar va ser l'elaboració dels continguts de les unitats audiovisuals que havien de ser emeses pel Canal 33 dins del programa de formació a distància Graduï's. Ara en secundària! que va impulsar la Generalitat de Catalunya. D'això ja en vaig parlar fa un temps en un post d'aquest blog. I en aquest altre estan recollides aquestes unitats audiovisuals.\nPerò del que vull parlar en aquest post és dels quaderns de treball del Graduï's. Ara en secundària! que van substituir els antics quaderns de treball del Graduï's. Ara pot!\nQuaderns de treball de l'Àmbit de les Ciències socials i de la Participació\nCertamen,t els mitjans de que vam disposar per elaborar aquesta materials no van ser els més adequats i és evident que alguns estan més aconseguits que d'altres. Però la realitat és que cada cop que es feia una edició de 1000 exemplars s'esgotaven en poques setmanes i que, tot i estar adreçats al programa d'educació a distància, van ser utilitzats en molts centres i aules de formació de persones adultes i fins i tot en alguns instituts d'educació secundària. De fet, encara avui, més de 10 anys més tard de la seva publicació, hi ha qui demana on es poden trobar. Doncs bé, aquí hi són:\nUnitat 1: La terra, l’espai on vivim\nUnitat 2: Un llarg camí, cap a la civilització\nUnitat 3: Del feu a les Amèriques\nUnitat 4: La forja del nostre present\nUnitat 5: Reptes del nostre món\nÀmbit de les matemàtiques, de la ciència i de la tecnologia\nUnitat 1: La temperatura\nUnitat 2: Economia domèstica\nUnitat 3: La salut\nUnitat 4: Recursos naturals\nUnitat 5: Transformacions d’expressions algebraiques\nUnitat 6: El món invisible\nUnitat 7: Tecnologia i habitatge\nUnitat 8: Trigonometria\nUnitat 9: Genètica\nUnitat 10: Un món feliç?\nUnitat 1: La premsa\nUnitat 2: Comprensió oral\nUnitat 3: Textos escrits\nUnitat 4: Llegir per...\nUnitat 5: Temes i mites\nUnitat 6: Lectura de la imatge\nUnitat 7: Comentaris de textos no literaris\nUnitat 9: Club del llibre\nUnitat 10: Cinefòrum\nTemps més tard, quan la formació de persones adultes ja havia sigut transferida des del Departament de Benestar i Família al Departament d'Educació, després de l'arribada al poder del primer govern tripartit, i un cop ja s'havia dissol el grup de coordinació del GES, em van tornar a cridar per coordinar la redacció d'alguns dels mòduls opcionals de l'àmbit de les matemàtiques, de la ciència i la tecnologia.\nLamentablement, el projecte va quedar aturat quan només s'havien publicat un alguns quaderns de diferents àmbits, quedant a mitges o, fins i tot, totalment acabats d'altres mòduls que mai van arribar a veure la llum.\nCatalunya dins l’Espanya del segle XX\nPublicat per Joan Padrós a 9:49 a. m.\nEtiquetes de comentaris: graduï's, materials_didactics, quaderns_treball\nM. Angels ha dit...\nFantàstic, ja tocava que aquesta feina tan bona es pugui trobar sense problemes. Felicitats a tots els companys que hi van treballar.hi\nMoltes gràcies,fantàstic,fins ara havia trobat alguns llibres,però no tots. Gràcies per la feina ben feta!\nGràcies pels comentaris. És un treball que encara té certa utilitat i que era una llàstima que es perdés, igual que les unitats audiovisuals.\nAra fa tres anys que treballo a Adults, i per fi, he pogut entendre d'on han sortit aquest llibres!\nPer mi són d'utilitat en els meus àmbits, com especialista de CCSS i Comunicació.\nAgrair-te aquest blogg!\nVolia preguntar si aquests Quaderns d'anglès serveixen per estudiar Graduï's.\nL'enhorabona a tots els companys implicats. La creació de materials didàctics és una tasca que demana de recursos, rigor i docents professionals amb llarga trajectòria. Combinar un llenguatge apropiat però accessible a l'educació és un mèrit que en docència no caldria mai no oblidar.\nMoltes gràcies, són de gran utilitat!\nM'alegra saber que els trobeu d'utilitat. Això dona sentit a haver-los penjat.\nRecull d'escrits XIX\nXII Jornada de qualitat a l'ensenyament\nTots els vídeos del Graduï's


Més de 4.600 persones celebren el quaranta aniversari de l’Homenatge a la Paella d’Almussafes | RiberaBaixa.info\nMancant commemorar la festa de Sant Joaquim i Santa Ana i la gala solidària d’AECC, dos esdeveniments que es desenvoluparan el divendres i el dissabte d’aquesta setmana, Almussafes va posar el punt i final a les seues festes patronals de 2019 el passat dissabte 20 de juliol amb el tradicional Homenatge a la Paella, un multitudinari acte obert a tota la ciutadania que enguany ha aconseguit les quatre dècades de trajectòria en la localitat.\n“És la població la que ha fet possible arribar a aquesta xifra. Ací a València estimem la paella, estimem la diversió i estimem reunir-nos amb la nostra gent i si unim aquests tres elements ens trobem amb una festa amb la qual tots ens sentim identificats”, destaca la regidora de Festes de l’Ajuntament d’Almussafes, Mar Albuixech.\nEn total, es van donar cita al carrer Major, la principal via de circulació del nucli urbà, 4.666 comensals, dels quals 4.090 van optar per degustar les paelles gegants elaborades per Galbis i els restants 576 van preferir cuinar-se el seu arròs dividits en grups de familiars i amics.\nAquesta era la segona edició en la qual era possible inscriure’s a través d’internet, sistema pel qual van optar en aquesta ocasió 531 persones de 40 taules. Tal com va declarar l’empresa Galbis el mateix dissabte durant l’elaboració de les quatre paelles contractades, Almussafes és la localitat que més anys porta confiant en la companyia des que va començar a oferir aquest servei, concretament vint-i-un consecutius.\nLes persones assistents van ser dividides en set sectors. En el primer es va reunir la corporació municipal, les famílies de la Reina de les Festes i la seua dama d’honor, els Clavaris i Clavariesses de 2019 i les Clavariesses de fa 25 anys, el col·lectiu de jubilats, l’agrupació de Protecció Civil i la taula de la parròquia.\nEntre el segon i el cinqué sector es van distribuir les taules de la resta d’inscripcions, a excepció d’aquelles en les quals només hi havia menors, i per tant no incloïen alcohol, i les que van optar per cuinar-se la seua pròpia paella. Per a aquests dos últims casos es van reservar els sectors sis i set, que es van habilitar en el tram situat al costat del carrer València.\nL’ambientació de la vetlada va estar a càrrec de diverses formacions. Els Clavaris i les Clavariesses de 2019 van contractar una xaranga que va recórrer les diferents taules per a animar a les persones assistents. També va estar present la Batucada d’Almussafes, un grup que s’està gestant en aquests moments i que va aprofitar l’esdeveniment per a donar-se a conéixer.\nFinalment, el Grup Folklòric ‘Albergaria a Velha’, de Portugal, va visitar la població en el marc d’un intercanvi amb l’associació de ball tradicional valencià ‘Dansaires del Tramusser’, per la qual cosa també van ser rebuts durant la jornada per la corporació municipal a la casa consistorial.\nPublicació següentLa presència policial allunya el botellot de les dunes de l’Escollera de Cullera\nPublicació anteriorLa Unió de Llauradors trasllada a Economia la necessitat de paralitzar els acords de la UE amb països tercers


Recursos educatius infantil: Algú és més important? | Mans Unides\nInici Recursos educatius infantil: Algú és més important?\nEl recurs educatiu vol treballar amb els alumnes d'infantil la importància dels altres i del treball en equip per aconseguir fer millor les coses. Considerar que encara que tots som importants, mai ho som més que els altres.\nAquesta activitat pretén que els estudiants d'infantil aprenguin a raonar sobre :\n- Igualtat de gèner\nLes fases d'aquest recurs educatiu per els nens i nenes d'infantil són:\n1ª fase: Preparats/de per menjar?\n2ª fase: a dinar!\n3ª fase: solucionem el problema!\nALGÚ ÉS MÉS IMPORTANT?\nActivitat prèvia a la lectura de “Sarau a la cuina”\nA partir d’una activitat senzilla, valorar la importància dels altres i del treball en equip per aconseguir fer millor les coses. Considerar que encara que tots som importants, mai ho som més que els altres.\nTotes i tots som diferents i importants, amb les nostres individualitats i capacitats. Sols, podríem fer coses bones; però si posem allò que tenim cadascú al servei dels altres faríem coses millors.\nÉs indispensable l’aportació de totes i tots en igualtat; ningú no és més important que els altres, però totes i tots som necessaris.\nIl·lustracions dels utensilis (Annex).\nConsideracions per a l’educador/a Repartim entre els nens i nenes les il·lustracions dels utensilis per menjar, de manera que quedin dividits en grups de quatre (plat, forquilla, cullera, copa).Als nens i nenes que sobrin en fer els grups, se’ls donarà la il·lustració de la gerra, ja que amb ella poden donar suport a tots els grups en la segona fase. Cada utensili haurà de pintar-se amb el color indicat a la part superior de lail·lustració.\n1ª fase: preparats/des per menjar?\n Repartim als nens i nenes els dibuixos dels utensilis per acolorir.\n Quan hagin acabat, els demanem que s’agrupin amb els nens in enes que tinguin el mateix utensili.\n Repassem els grups que s’han format:\n Quin utensili té cada grup? Per a què serveix? Deixem que ho expliquin.\n Quants coberts de diferents colors hi ha a cada grup? Ushauria agradat que hi hagués coberts d’altres colors en el grup? Per què?\n Imagineu que arriba l’hora de dinar i a cada grup us posen el menjar:\n 1r: sopa de fideus.\n 2n: filet amb patates fregides.\n Per beure: aigua.\n Recordem que cada grup representa l’utensili que té. Preguntem acada grup:\n Als plats, podríeu menjar sense els coberts?\n A les culleres, podríeu punxar el filet?\n A les forquilles, podríeu menjar-vos la sopa?\n A les copes, podríeu dinar sense coberts i plats?\n A les gerres, podríeu servir aigua als qui no tenen copa?\n Penseu que algun dels utensilis per menjar és més important que els altres? Per exemple, són més importants les forquilles que les culleres?\n Podeu menjar-vos el dinar en cada grup utilitzant nomésl’utensili que teniu?\n Què podríem fer per solucionar això que ens passa i que tots els grups poguéssiu menjar el menú?\n3a fase: solucionem el problema!\n A continuació, organitzem els nens i nenes per tal que formin grups de quatre. A cada grup ha d’haver-hi un utensili d’uncolor diferent. Els nens i nenes que tenen la gerra es col·locaranamb el grup que vulguin, ja que serviran de suport a tots.\n Establim un diàleg amb els nens i les nenes a partir de preguntescom aquestes:\n Què ha canviat ara en els grups?\n Hi ha utensilis diferents? Hi ha colors diferents?\n Ara podem menjar-nos el menú? Per què?\n Penseu que algun dels grups que s’han format és més important?\nAbans de fer el canvi, en cada un dels grups sols hi havia un utensili i no podien menjar-se el menú. Això tan sols s’haaconseguit amb la col·laboració de totes i tots.\nNingú no és més important que els altres, junts podem aconseguirallò que ens proposem.\nCada un aporta al seu grup un utensili de diferent color per menjar. Aquest color representa que totes i tots som diferents, però iguald’importants.\nTot el que s’ha treballat durant l’activitat ens servirà per facilitar la comprensió del conte “Súper Pepo, què vols ser de gran?”


Nova jornada de neteja a la Marina de Magaluf – Calvia 2000\nmaig 15, 2017\tNeteja viària, Residus\nEn aquesta actuacuió s’han recollit 1160 quilos de residus.\nEl servei de Medi Natural i Urbà de l’Ajuntament de Calvià, amb la col·laboració de Creu Roja i de la Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca, ha dut a terme una jornada de neteja de l’Àrea Biològica Crítica (ABC) de la Marina de Magaluf.\nL’objectiu d’aquesta iniciativa és netejar aquesta zona d’especial interès biològic i sensibilitzar la ciutadania en temes de protecció del medi ambient, en relació al problema dels residus. Aquesta actuació de neteja, s’emmarca dins de la campanya europea “Let’s Clean Up Europe 2017”, una acció comuna a tota Europa per conscienciar sobre la quantitat de residus que es tira de forma incontrolada a l’entorn.\nEn aquesta actuació s’han recollit 1.160 quilos de residus. La neteja s’ha fet amb la col·laboració de voluntaris de la Creu Roja i personal de Medi ambient, coneixedors de la importància de la neteja de residus en aquesta zona amb espècies endèmiques i protegides. Calvià 2000 també ha col·laborat en la jornada de neteja amb el transport dels residus.\nDes del Servei de Medi Natural i Urbà de l’Ajuntament de Calvià s’han dut a terme quatre actuacions de neteja dins de la campanya europea en el que va d’any i s’han programat cinc més fins al mes de juny.\nAgricultura i Pesca Ajuntament de Calvià Àrea Biològica Crítica Conselleria de Medi Ambient Marina de Magaluf pesca


És característica fonamental del Grup de Dònes Valencianes, l'amor i devoció a la nostra Patrona, la Mare de Deu dels Desamparats. I al voltant de la nostra Mareta l'acte més destacat dels que organisa el Grup de Dònes Valencianes és el Concurs de Declamació Infantil en honor a la Mare de Deu dels Desamparats, i que conta en la colaboració de Lo Rat Penat. En este Concurs, es posa de manifest el gran entusiasme de tots els chiquets que no dubten en ensajar una i una atra vegada per a tindre l'honor de recitar-li poesies a la Mare de Deu dels Desamparats, i també la gran devoció a la Geperudeta dels poetes valencians que tots els anys li escriuen poesies inèdites.\nEl Concurs es celebrarà, el 19 de maig de 2018, dissabte per lo matí, a les 10,30 h. en el Saló Constantí Llombart de Lo Rat Penat, i serà presidit per la Mare de Deu dels Desamparats.\nELS PREMIS seran els següents i s’entregaran al final del Concurs:\nGRUP “A” de 4 a 7 anys PRIMER PREMI, SEGON, TERCER\nGRUP “B” de 8 a 11 anys PRIMER PREMI, SEGON, TERCER\nGRUP “C” de 12 a 14 anys PRIMER PREMI, SEGON, TERCER\nPREMIS ESPECIALS: S’otorguen TRES PREMIS a les 3 Poesies Inèdites que a juí del Jurat siguen mereixedores d’ells. Les poesies que opten ad estos premis han de ser declamades necessàriament dins del present Concurs. Cada poeta sols podrà presentar dos INÈDITES, encara que se reciten atres del mateix autor que ho siguen també. En les poesies inèdites no deurà figurar el nom de l’autor, ni cap detall que puga identificar-lo. Si s’incomplix este apartat serà descalificada.\nSense que se considere obligatori, recomanem, per a donar més lluentor a l'acte, que els participants que no tinguen cap impediment, assistixquen vestits en el Trage Regional.\nPer a tancar l’acte, i mentres dellibera el Jurat, l’escola de Cant Valencià “Victòria Sousa Genovés” de Lo Rat Penat, interpretarà Cançons d’Estil en l’acompanyament tradicional de música de corda.


Marta Gili serà l'única dona artanenca que el proper dissabte dia 20 d'abril competirà a la Trail, la carrera de muntanya que transcorre entre Valldemossa i Pollença amb un recorregut de 63 km. Serà acompanyada en aquesta aventura per 4 atletes artanencs: Benet Nicolau, Andreu Reinès, Gerard Bravo i Jaume Gual.\nAltres tres corredors d'Artà: Tomeu Dalmau, Jaume Cabrer i Jaume Pinso s'atreviran amb els 107 km de l'Ultratrail, que cobreix tota la longitud de la Serra de Tramuntana entre Andratx i Pollença.\nTomeu Dalmau, s'ha convertit en un vertader especialista de les carreres de gran fons i ja duu a la seva esquena 4 maratons, el darrer la Maratona de Roma el passat 17 de març, que va cobrir amb un temps molt respectable de 3 hores i 6 minuts, quedant en el lloc 395 entre els 16.000 participants de la carrera.\nAra aquests 8 valents compartiran la carrera de muntanya que es celebra a Mallorca amb altres 1,400 atletes de més de 30 nacionalitats. Tots ells lluiran llaços negres en senyal de dol per les víctimes de l'atemptat de la Marató de Boston.\nTomeu Dalmau Julià a la Maratona de Roma\nPuede ver este artículo en la siguitente dirección http://artanoticies.opennemas.com/articulo/deportes/marta-gili-i-altres-set-atletes-artanencs-participaran-a-la-trail-o-la-ultratrail-de-tramuntana/20130417205515001161.html


Ruta dels grafitis de València | Ruta pel Street Art de València\nRuta dels grafitis de València\nRuta dels grafitis : ‘Abstracte, un riu d’art’\nUna ruta pels jardins del Túria, descobrint els seus grafitis i murals\nEl jardí més internacional de la ciutat, el del Túria, s'ha transformat en un museu d'art urbà a l'aire lliure.\nSota el títol «Abstracte, un riu d’art», espais com els ponts, les pistes esportives i les casetes de jardineria que es troben al llarg dels quasi 10 quilòmetres del seu recorregut s'han convertit en llenços oberts per a l’street art.\nAixí, un total d'11 artistes del món del grafiti i l'art abstracte han participat en aquest projecte amb l'objectiu de crear un mural al llarg del Jardí, des del parc de Capçalera fins al pont de Montolivet. Hi ha intervencions de Sandra Betancourt, Murone, älex Marco, AALL, Capi Cabrera, Rubén Viard, Nico Barrios, Roice183, Rubén Tortosa, Ángel Toren, Kaufman i Zurik. Pots veure més informació de cadascun dels artistes ací.\nMURALS DE LA RUTA\nDotze artistes són els encarregats d’aquesta ruta artística: Sandra Betancourt, Zurik, Álex Marco, Rubén Viard, AALL (Aaron Mr. Simon & Lluís Salvador), Cape Cabrera, Rubén Tortosa, Roice183, Nico Barrios, Murone, Ángel Toren i Kaufman.\nMurals ‘Abstracte, un riu d’art’\nPrimer mural de la ruta que està situat en la base del Pont del 9 d’octubre. Darrere del primer mural de Sandra Betancort estan la llum, els prismes i el moviment.\nSegon mural de la ruta de l’artista Álex Marco que està situat en el mur exterior del camp de futbol.\nTercer mural de la ruta dels artistes AALL (Aaron Mr. Simon & Lluis Salvador) que està situat en els vestuaris dels equips esportius de futbol i bàsquet.\nQuart mural de la ruta de l’artista Rubén Viard que està situat en el mur exterior del camp de futbol al costat del mural d’Álex Marco.\nCinqué mural de la ruta de l’artista Capi Cabrera que està situat en el Pont d’Ademús.\nSisé mural de la ruta de l’artista Murone que està situat en la passarel·la de la Petxina.\nSeté mural de la ruta de l’artista Rubén Tortosa que està situat en el Pont de Fusta dels Jardins del Túria.\nHuité mural de la ruta de l’artista Roice183 que està situat en la caseta de jardineria entre el Pont de la Trinitat i el Pont del Real dels Jardins del Túria.\nNové mural de la ruta de l’artista Nico Barrios que està situat en la caseta de jardineria entre el Pont del Real i el Pont de l’Exposició dels Jardins del Túria.\nDesé mural de la ruta de l’artista Zurik que està situat en la base del Pont de les Flors dels Jardins del Túria.\nPenúltim mural de la ruta de l’artista Ángel Toren que està situat en la base de les escales davant del Roserar i el Palau de les Arts dels Jardins del Túria.\nÚltim mural de la ruta de l’artista Kaufman que està situat en la base del Pont de Montolivet als Jardins del Túria.\nRUTA ARTÍSTICA A PEU O AMB BICI\nA peu o amb bici la ruta ‘Abstracte, un riu d’art’ és una ruta artística que recorre dotze murals en bases de ponts, espais esportius i casetes de jardineria al llarg dels Jardins del Túria.


Redacció | dissabte, 6 de febrer del 2016, a les 22.10\nMIKEL RIUS, organitzador del Barcelona Beer Challenge "El jurat valora cinc camps: un d'aspecte visual, un d'olfactiu, un gustatiu, un d'adequació a l'estil i per acabar un de valoracions generals." MARC GARCIA, membre del jurat "Estem intentant tastar el màxim de cerveses possibles per poder-les ponderar entre tots i que la cervesa la tastin almenys quatre persones diferents perquè el veredicte sigui al més just possible."\nAquest és el primer concurs de cerveses artesanes amb jurat professional de l’estat espanyol. Tot i que aquest dissabte els jutges ja han començat a tastar els més de 100 estils de cervesa que participen al concurs, el resultat final de la competició no es decidirà fins diumenge.\nTal com expliquen els membres del jurat, el que més es valora són les qualitats visual i olfactiva, però sobretot el gust. També es tindrà en consideració que cadascuna de les cerveses elaborades artesanalment s’adeqüi a un dels 40 estils i 120 subestils de cervesa que existeixen.\nEls premis per a les millors cerveses que es tastin aquest cap de setmana s’entregaran el proper 6 de març, dins dels actes del Barcelona Beer Festival 2016, en una cerimònia que se celebrarà al Museu Marítim.\n— cervesa — premis\nEls experts veuen positiu per a les víctimes d’abusos que els fets, tard o d’hora, es denunciïn\nAugmenta la participació per localitzar persones sense sostre gràcies a l’app d’Arrels


Comunicat del govern municipal davant la denúncia del PP pel l'ús de l'expressió Via Fora! convocant els actes de l'11 de setembre | Cerdanyola del Vallès\nInici / Actualitat / Comunicat del govern municipal davant la denúncia del PP pel l'ús de l'expressió Via Fora! convocant els actes de l'11 de setembre\ndv., 14/09/2018 - 09:37\nEl govern de Cerdanyola lamenta que el PP manipuli el sentit dels actes institucionals de la Diada per a aconseguir rellevància mediàtica\nDavant la denúncia presentada per l’executiva local del PP contra el lema escollit per a commemorar la Diada de Catalunya, ‘Via fora!’, el govern està tranquil perquè es tracta d’una acusació sense cap ni peus, però creu adequat fer les següents consideracions:\n1. El PP ha justificat l’absència dels seus representants en els actes de celebració de la Diada de tots els catalans pel lema escollit, però cal destacar que fa anys que no hi participen. Menteixen i manipulen per a justificar-se.\n2. El PP intenta aconseguir rellevància pública mentint, ja que saben perfectament que no hi ha cap incitació a l'odi ni a la violència. Incitació a l'odi i la violència és el que ells fan habitualment, com la violència l'1-O, el famós "a por ellos", o fins i tot justificant agressions feixistes.\n3. "Via fora" és un lema històric, com ho és la commemoració de l'11 de setembre. És molt utilitzat de formes diverses, com obres literàries, publicacions i manifestos de caràcter polític (incloses publicacions del PSC), i fins i tot donant nom a establiments comercials. Si el PP vol denunciar tot ús d'aquest lema, tindrà molta feina.\n4. Lamentem profundament que en la campanya de mentides i manipulació hi hagi contribuït el PSC que, amb PP i Cs, competeixen pel vot més conservador de la ciutat. Ha estat aquest trident de partits, del que tristament forma part el PSC, qui han construït el relat delirant que ha creat el clima en que s’ha produït la denúncia.\n5. Podríem entrar al joc de denunciar-los per calúmnies, però no ho farem. Preferim treballar per a la ciutat, per a la seva gent, i no per perdre el temps.\nCom que el seu relat de la fractura social no se sosté quan es contrasta mínimament amb la realitat, el PP intenta crear una realitat virtual paral·lela. L'autèntic risc de fractura social ve de la manca de democràcia, la degradació dels serveis públics a causa de les retallades, o el creixement de les desigualtats socials provocades per les polítiques de les dretes, com el PP.\nCita de Miquel Martí i Pol, professor Honoris Causa per la UAB, a l’obra «Ara mateix» deia: «I en acabat, que cadascú es vesteixi com bonament li plagui, i via fora que tot està per fer i tot és possible».


Alaior demana al Consell que revisi el PTI per reduir l'alçària dels hotels de Son Bou\nA canvi, vol deixar que Melià empri dos solars adjacents de la seva propietat\nEls edificis de l'hotel de Melià a Son Bou. ARA BALEARS\nALAIOREl batle d'Alaior, José Luis Benejam, ha instat aquest dimecres el Consell de Menorca a revisar el Pla Territorial Insular (PTI) per tal de rebaixar l'alçària de l'hotel Melià a la urbanització de Son Bou. Tant és així que el màxim responsable municipal considera que s'està davant "una oportunitat" per resoldre el conflicte urbanístic i paisatgístic en aquesta zona turística.\nBenejam explica: "No podem deixar escapar aquesta oportunitat perquè des de l'Ajuntament sempre hem apostat per un turisme sostenible", i afegeix: "Hem proposat a l'oposició (Junts per Lô) sol·licitar al Consell la revisió del PTI i permetre que la cadena hotelera pugui construir en dues parcel·les adjacents de la seva propietat per rebaixar l'altura dels edificis".\nEl batle ha assenyalat que amb aquesta revisió s'eliminarien "un bon nombre de plantes", que serien desplaçades a les parcel·les de 15.567 i 11.575 metres quadrats respectivament. A més, José Luis Benejam ha recordat que Melià "va dir en el seu moment que ho veia factible". Per tot plegat, ha demanat al Consell un esforç: "No val la pena un esforç tècnic i polític per revisar el PTI si amb això podem rebaixar significativament el nombre de plantes que tenen les torres?".\nmenorca consell de menorca Ajuntament d'Alaior urbanisme Melià Hotels International José Luis Benejam Junts per Lô


Google Docs ja permet transcriure veu a text, també en català - YCOM\nGoogle Docs ja permet transcriure veu a text, també en català\nPublicat el 4 de setembre de 2015\nSense avisar, la multinacional del cercador ha incorporat entre d’altres novetats en la seva suite ofimàtica en línia el dictat per veu, que també està disponible en català.\nDonar instruccions de viva veu a una màquina per a què les compleixi, o dictar-li els nostres pensaments per a què els transcrigui a un document de text ja fa temps que no és quelcom propi només de les pel·lícules de ciència ficció; ho podem veure en el nostre dia a dia amb els asistents de veu que incorporen els sistemes operatius per a dispositius mòbils com Siri, Cortana o Google Now, i amb el programari que permet reconèixer el dictat per veu en les suites ofimàtiques.\nMés d’una vegada hem parlat amb màquines que ens “entenen”, com quan truquem a un número de servei i se’ns demana que diguem un número segons l’opció a la qual volem accedir.\nEl reconeixement de veu no és encara exacte del tot, els programes que s’encarreguen d’aquesta tasca encara cometen errors i no acaben de fer, normalment, una transcripció 100% encertada, però ja han progressat prou com per a permetre’ns obtenir un document en el qual, i en una repassada a posteriori, només hi haguem de corregir un mínim de coses.\nI és en aquest contexte de l’evolució de la tecnologia de reconeixement de veu quan Google ha decidit afegir tal funcionalitat a la seva suite ofimàtica en línia Google Docs, pensant en la tornada al col·legi i en la feina que podia estalviar als alumnes que, a partir d’ara, podran dictar de viva veu a l’ordinador els seus treballs enlloc d’haver-los de teclejar.\nL’opció d’iniciar el reconeixement de veu la trobem al menú Eines i, un cop activada, ens presentarà un micròfon que podrem anar activant i desactivant a mesura que vulguem dictar o aturar la captació de veu per part de l’ordinador.\nEntre els idiomes suportats hi trobem el català. És més, podem canviar de llengua en el dictat quan vulguem i de manera natural, i la interpretació que el motor de reconeixement fa de la nostra veu seguirà la mateixa correcció que he esmentat abans.\nJo particularment ho he provat amb el català i el castellà, i el pas d’una a altra llengua és realitzat pel sistema d’una manera molt natural i sense haver de tocar res, tan sols parlant.\nProves de reconeixement de veu. El micròfon a l’esquerra és la icona que emprarem per activar el micro (a la imatge es troba en situació d’activat, pel que estaria interpretant el que li diem). Feu clic per a engrandir la imatge\nProvant, ú, dos, provant\nDicto les primeres paraules, “hola què tal?“. Ho faig a poc a poc, delectant-me en cadascuna de les paraules, per tal que el sistema tingui temps d’entendre-les bé. Cap error. No em posa, però, el signe d’interrogació. Li ordeno que esborri però, enlloc de dur a terme aquesta acció, afegeix al texte la paraula “esborra“. No sembla que obeeixi a ordres transcrites enmig del texte. Hauré d’investigar més en aquest sentit.\nLa primera presa de contacte amb l’eina de dictat de Google Docs és prou bona, malgrat que quan li he començat a dictar més texte, ha comès alguns errors. De qualsevol manera, no està gens malament el resultat que m’ha donat, tenint en compte que jo tinc defectes de pronuncia tant a la lletra R com a la S, i això es nota força quan parlo. Hi ha paraules que es veu ben bé que les ha confós precisament per aquest defecte.\nTambé hi deu haver fet que les condicions de so no eren les ideals i, de fet, el sistema m’ho advertia a la part superior del document, indicant que no se m’escoltava del tot bé, que provés a acostar-me més al micro, cosa que deliberadament no he fet.\nLa meva conclusió és que una persona que té una dicció prou correcta i cap problema de pronuncia o quelcom que sigui molt poc perceptible, podrà emprar correctament aquesta funcionalitat i obtenir un document força acurat, fins i tot en condicions no ideals de captació del so de la veu, encara que això suposi parlar una mica més a poc a poc.\nI tot això, sense haver-lo “d’entrenar”, a diferència dels antics programes de reconeixement de veu.


Real Club de Tenis de Barcelona - Final individual i títol en dobles per Nicola Kuhn a l’ATP Challenger de Budapest\nFinal individual i títol en dobles per Nicola Kuhn a l’ATP Challenger de Budapest\nEl jugador de l’RCTB-1899 va completar una setmana fantàstica a Hongría i ja frega el top-200 del rànquing ATP\nNicola Kuhn va brillar al tercer torneig ATP Challenger de la temporada. El jugador del Reial Club de Tennis Barcelona-1899 es va sentir molt còmode a la pista ràpida de Budapest i va aconseguir arribar a les finals dels quadres individual i dobles.\nA la final individual, Kuhn va cedir contra el veterà Vasek Pospisil per un ajustat 7-6(3), 3-6, 6-3. El valencià venia de superar a les semifinals al cap de sèrie número u i ídol local, Marton Fucsovics (63º) per 6-3, 7-6(5).\nEn dobles, Kuhn va poder aixecar el títol formant parella amb el canadenc Felix Auger-Aliassime, una de les promeses més fermes del tennis mundial. Ambdós van superar als germans Marin i Tomislav Draganja per 2-6, 6-2, 11-9.


Codi: 105810 Crèdits: 6\nPer cursar aquesta assignatura, és aconsellable haver superat tots els crèdits del primer i segon curs del grau.\nÉs necessari tenir la capacitat de llegir en anglès texts acadèmics i d’altra índole per poder superar l’assignatura.\nL'objectiu d'aquesta assignatura és l'estudi i l'anàlisi del sistema de gènere del Japó, Corea del Sud i la Xina, un sistema que estructura la societat d'acord amb les relacions desiguals entre homes i dones, desigualtat que té formes múltiples tant en la seva manifestació com en la seva assumpció. Estudiarem l'impacte de gènere a l'àmbit polític, econòmic i social des d'una perspectiva sociohistòrica, centrant-nos en la posició social de les dones.\nEl contingut del curs se centrarà en l'estudi de les societats del Japó, Corea del Sud i la Xina des d'una perspectiva de gènere. El gènere és una categoria analítica que es refereix a un sistema que estructura una societat a partir de relacions desiguals entre homes i dones. Aquesta desigualtat es manifesta i assumeix de múltiples i diverses formes perquè la variable de gènere és transversal a les articulacions socials. Per tant, el nostre enfocament de la societat d'Àsia Oriental també tindrà en compte altres aspectes socials i una perspectiva sociohistòrica. Així, podrem estudiar la situació social de les dones i les relacions de gènere en cadascun dels tres països, així com els punts de connexió i similitud entre ells.\nPer a aconseguir els objectius establerts, aquesta assignatura inclou tant classes teòriques com pràctiques. L' estudiantat ha d'estar al corrent de les notícies i informació publicades al Campus Virtual / Moodle.\nTotes les dates límit de les activitats s'indicaran al campus vritual i han de ser estrictament respectades.\nLa càrrega de treball dels estudiants consisteix principalment en conferències, debats i discussions, veure documentals, cerques de documentació, tasques de lectura, tasques escrites i un examen.\nClasses teòriques i anàlisis de texts 50 2\nPràctiques 10 0,4\nTreball individual i estudi 75 3\nL'alumnat ha de proporcionar evidències del seu progrés completant tasques i exàmens. Les dates límit de les tasques s'indicaran en el campus virutal amb antelació a la entega de les activitats\n1) Dos proves d'avaluació : 35% (x2) de la nota final\n2) Pràctiques: 30% de la nota final\nEls criteris d'avaluació se centraran en la capacitat del grup per a analitzar els signes socials de gènere a partir de l'aplicació dels coneixements adquirits durant el procés d'estudi. Es donarà importància al desenvolupament teòric dels arguments presentats, a l'evidència de la capacitat d'anàlisi social, a l'articulació d'arguments individuals ben estructurats basats en l'exactitud i la capacitat crítica, i a l'ús precís de fonts bibliogràfiques.\nEn el moment de lliurar la qualificació final prèvia a l’acta, la docent comunicarà per escrit una data i hora de revisió. La revisió de les diverses activitats d’avaluació s’acordarà entre la docent i l’estuditat.\nPodran accedir a la recuperació l' estudiant que s’hagi presentat a activitats el pes de les quals equivalgui a un 66,6% (dos terços) o més de la qualificació final i que hagin tret una qualificació mitjana ponderada de 3,5 o més.\nS’assignarà un “no avaluable” quan les evidències d’avaluació que hagi aportat l’estudiantat equivalguin a un màxim d’una quarta part de la qualificació total de l’assignatura.\nDos Proves d' avaluació 35% (x2) 3 0,12 1, 2, 3, 4, 5, 6\nPractiques 35% 12 0,48 1, 2, 3, 4, 5, 6\nLa bibliografia obligatòria i complementària s'especificarà al programa se l’assignatura.


Tractaments per les pestanyes\nEl pas del temps i les agressions externes ocasionen que la keratina de les pestanyes vagi desapareixent. Les pestanyes es tornen trencadisses, febles i tendeixen a caure amb facilitat. Al nostre centre utilitzem tints amb keratina i oli d'argan, que proporcionen la coloració perfecta, i és a més un tractament cosmètic, restablint en cada servei la keratina de la pestanya i la seva lluentor.\nTenir una curvatura perfecta en les nostres pestanyes ressaltarà la seva bellesa natural. La permanent permet arrissar les pestanyes per aconseguir realçar la mirada. És una senzilla tècnica basada en la correcció de la forma natural de la pestanya. La durada aproximada és de 3 mesos, encara que es recomana realitzar el servei amb una freqüència de 45 dies aproximadament.


on és ara jason gedrick? wiki, valor net, dona, xicota - Actors\n30 de setembre de 2019 44\n1 Qui és Jason Gedrick?\n2 Jason Gedrick Edat, vida primerenca, família i educació\n3 Jason Gedrick Carrera professional i ascens a l'estelada\n4 Jason Gedrick Vida personal, matrimoni, divorci i fills\n5 Jason Gedrick Valor net\nJason Gedrick és un director i actor nord-americà, que probablement és més conegut pel seu paper com a Neil Avedon a 'Murder One', un programa de televisió de 1995-1996, així com Doug Masters a la pel·lícula d'acció de 1986 'Iron Eagle'.\nJason Gedrick Edat, vida primerenca, família i educació\nVa néixer com Jason Michael Gedroic amb el signe Aquarius Zodiac el 7 de febrer de 1965 a Chicago, Illinois, EUA, fent-lo 54 anys el 2019. Jason és un nord-americà per nacionalitat i pertany a l'ètnia blanca. Té dos germans, una germana petita anomenada Dawne i un germà gran anomenat Joel. Jason després va canviar el seu cognom per Gedrick, un nom polonès, ambdós pares tenen descendència polonesa.\n14 hores de diversió. No ens paguen per actuar, se’ns paga per esperar fins que estiguin preparats per a que actuem. Beneït. #ActsOfDesperation pic.twitter.com/PNgWyPKD0m\n- Jason Gedrick (@gee_dunk) 8 d’abril de 2018\nEls pares de Jason es van divorciar quan encara era molt jove i els seus germans van anar amb el seu pare mentre ell es va quedar amb la seva mare, que el va criar individualment a la seva ciutat natal, Chicago.\nQuant a l'educació de Jason, es va matricular a l'Escola Tècnica Gordon el 1982, on també va ser un ardent jugador de bàsquet. Es va incorporar a la Drake University a Des Moines, Iowa com a agent comercial.\nwiki de siri pinter\nTot i això, es va trobar amb nombrosos problemes durant el primer any a la universitat a causa de la dislèxia. La seva llavors xicota el va ajudar a passar el primer any a la universitat, però Jason encara no va continuar amb la seva formació universitària després del seu primer any i va abandonar-se per continuar la seva passió per actuar i es va traslladar a Hollywood.\nLa carrera professional de Jason Gedrick i l'augment de l'estelada\nJason va començar la seva carrera d’actriu al presentar-se com a extra en pel·lícules com 'Business Risky' i 'Bad Boys'.\nAmbdós van ser llançats el 1983. Aleshores, era només un adolescent i la seva determinació aviat el va veure graduar-se en papers de parla, començant per la comèdia 'Heavenly Kid' el 1985. El gran descans de Jason va arribar el 1986 quan va obtenir el paper de Doug Masters a 'Iron Eagle', una pel·lícula d'acció nord-americana. Degut al seu gran esforç en aquest paper, la seva actuació va ser molt ben rebuda pel seu públic.\nJason és extremadament treballador i, a causa de la seva millora de les habilitats actorals, va començar a rebre altres ofertes d'interpretació de notables productors i directors. El 1987, Jason va tenir l'oportunitat de protagonitzar Davey a la pel·lícula 'Terra promesa', i l'any següent, va aparèixer a la pel·lícula 'Àguila de ferro II'.\nTambé va ocupar un paper principal a la pel·lícula de teatre de dansa i crímen 'Rooftops' l'any següent, fent constantment un nom per a ell en la indústria cinematogràfica. A la dècada de 1990, Jason va decidir dirigir-se a la petita pantalla, on va ser protagonitzat per un criminal o un policia a causa de la seva agresta i maca mirada de classe treballadora.\nEntre el 1994 i el 1995 va protagonitzar Bailey Connors en 22 episodis del programa de televisió 'Sweet Justice', després la seva popularitat va augmentar el 1995 amb el paper de Neil Avedon a la sèrie de televisió 'Murder One', una sèrie d'aclamada per la crítica que va exercir. una temporada, Jason va continuar apareixent a la petita pantalla protagonitzant la pel·lícula 'Windfall', una sèrie de curta durada, i també va fer aparicions de convidats en espectacles populars com 'Desperate Housewives' i 'Ally McBeal'. Entre el 2002 i el 2003, va aparèixer a 'Boomtown' com a oficial Tom Turcotte, un paper que li va donar més fama com a actor experimentat.\nAmb els anys, ha aparegut en nombroses pel·lícules com 'Llocs ocults', 'Profunditat', 'Rapid Fire' i 'Sand Serpents'. El 2015 va actuar com a Liam a 'Beauty & the Beast', i l'any següent va interpretar el paper de Det. Mark Hickman a 'Major Crimes'. Entre les seves últimes aparicions es troba la sèrie 'Criminal Minds' el 2018.\nVida personal de Jason Gedrick, matrimoni, divorci i fills\nQuant a la seva vida de cites, Jason ha estat involucrat amb dues actrius i es va casar una vegada. La seva primera núvia va ser Daphne Zuniga, una actriu que va datar entre 1986 i 1987. Posteriorment, va datar amb una altra actriu, Tracy Scoggins, el 1988. Tanmateix, la relació no va durar gaire.\nRes funciona, quan tens l'esquena de l'altre. #neraidabega #ActsOfDesperation\nUna publicació compartida per Jason Gedrick (@realjasongedrick) el 9 d'abril de 2018 a les 18:18 PDT\nJason és un home divorciat, es va casar amb Dana Lavas el 1989, en una cerimònia íntima i dos anys després va acollir el seu primer bebè, un noi, a aquest món i el va anomenar Jian. També van ser beneïts amb dos nois més, Garrett nascut el 1994 i Ty nascut el 1995. Tanmateix, la seva unió no es va sotmetre a la prova del temps, ja que va presentar el divorci el 1997, inclosa la custòdia dels seus fills entre 50 i 50 anys. Això va aconseguir que els seus fills no quedessin afectats per la seva decisió de divorciar-se i seguir els seus camins separats.\nDes del divorci, Jason no ha estat involucrat en cap altra relació romàntica ni es va tornar a casar. Sembla que gaudeix de ser pare passant temps de qualitat amb els seus fills. El fet que Jason es casés amb Dana no contempla els rumors gai sobre ell.\nJason Gedrick Val la pena\nJason ha tingut una carrera d'actuació amb molt d'èxit, cosa que significa que ha aconseguit acumular una gran quantitat de riquesa. Tot i que no ha revelat els seus ingressos anuals o mensuals, fonts de bona reputació estimen Jason Gedrick patrimoni net a finals de 2019, fins a un mínim d’1,5 milions de dòlars.\ndarrell fulls nets del 2016\nstacey dales divorci


Idees per a imaginar una vaga inclusiva: Era una vegada la vaga general – CGTCatalunya\nInici > Idees per a imaginar una vaga inclusiva: Era una vegada la vaga general\nL'aturada del 29M pot ser diferent a l'última vaga general "si nous actors socials" desborden un tauler de joc que permet pocs moviments. Aquest article del blog Madrilonia explica per què.\nImaginant la vaga…\nLa gent pren les places, olles populars, persones que comparteixen. Els petits comerços s'uneixen a les cercaviles organitzades per les assemblees de barri. Intrusos somrients perquè les webs de les pàgines d'informació borsària porten sense funcionar tot el dia. Fàbriques tancades, transports parats i les grans multinacionals no venen res, també hi ha vaga de consum. Grups de gent denunciant els desnonaments a les portes de centenars de sucursals bancàries. Cada desocupat pren el seu carrer, i al costat de les seves amics parla amb conductors i vianants, apel·lant a la responsabilitat de tots per a canviar un model que deixa fora a molts i moltes.\nDels hospitals surten marees blanques, promogudes per aquells que creuen que sense una sanitat comuna la salut de la majoria serà pitjor. Profes, alumnes i famílies desfilen amb samarretes verdes, símbol dels que aposten per millorar l'escola de tots i totes. Cuidadores fent-se visibles perquè sense elles no es mou el món. Milers de persones traient els seus estalvis d'aquests bancs que ens han enganyat per a dipositar-los en uns altres que funcionen amb criteris ètics. Investigadores, interins i universitàries prenent els mitjans de comunicació per a transmetre que volen quedar-se aquí i lluitar per un futur millor. Precaris i autònomes que, si no poden deixar de treballar, surten disparats del treball per a trobar-se en els carrers amb la gent en la qual confien. Gents nascudes aquí o vingudes des de lluny que tenen molt que aportar. Ciutats de tot el món atentes a una vaga inclusiva, de la gent comuna, del 99%.\nRecordant la vaga…\nLa vaga general sempre va ser un gran mite, en sentit positiu. Aquest moment en el qual molta gent es posa d'acord per a detenir la producció i així aconseguir millorar les seves condicions de vida. La vaga general demostrava que els treballadors i treballadores són qui creen riquesa. També ensenyava que junts s'assoleixen coses.\nEn aquests moments aquest mite no passa per les seves millors hores: després de gairebé 40 anys de corró neoliberal sembla que la vaga general ha passat de moda. D'una banda, Thatcher va demostrar que un govern podia aguantar mesos de vagues massives i els polítics han pres nota. Ho hem vist a França i a Grècia. D'altra banda, quatre dècades de polítiques públiques orientades a acabar amb la capacitat de negociació dels treballadors ha afectat la influència de la gran posada en escena de la seva força. Al cap i a la fi, les vagues han estat veritablement eficaces en aquelles èpoques en que els treballadors podien exercir un contrapoder per mitjà de generar escassesa de mà d'obra.\nEls canvis en l'organització productiva, amb la deslocalització industrial i l'atomització en petites unitats, han restat importància en nombre i incidència a les grans fàbriques, aquelles amb treballadors capaços de detenir i sabotejar la producció. La precarietat dificulta aquesta capacitat, en gran part a causa de la inestabilitat que impedeix la creació de vincles en el lloc de treball. L'atur estructural, ara de proporcions gegantesques, però sempre present des de la crisi de 1973, deixa fora de la vaga tradicional a milions de persones. A les quals cal sumar els treballs que no sempre reben un salari: cures, producció cultural, formació, etc. Avui la producció de riquesa té molt a veure amb coses que no són fàcils d'amidar i que no reverteixen en tota la societat, que és les quals les produïx de manera conjunta. Qui dóna valor a Facebook o Twitter? Sens dubte la gent que ho utilitza i que per fer-lo no ho desgasta, al revés, ho revaloritza, encara que unes poques mans acumulen els beneficis.\nPensant la vaga…\nEl pròxim 29 de març, els dos grans sindicats han convocat als seus afiliats a parar el país sense massa entusiasme. Les reaccions han estat dispars. El sector més moderat del Partit Popular, utilitzant la legitimitat que li atorguen les urnes i comptant amb un termini de temps per a portar a terme el seu pla de reformes, apel·la a la responsabilitat dels sindicats i a la paciència dels ciutadans. Mariano Rajoy defensa la rebaixa de drets laborals, encara que reconeix que no va generarà ocupació. I és que els governs europeus, sobretot els del sud i de l'est, per a sobreviure a la pressió dels mercats permesa pel BCE i la Comissió Europea, estan obligats a engegar una sèrie de reformes que afecten als equilibris socials en benefici d'una minoria. No hi ha alternativa, res de canviar la fiscalitat per a repartir la riquesa més abundant que mai abans en la història. Sembla que el 1% mana i els governs obeeixen, màxime si obeir suposa certa coherència amb el seu propi programa de govern.\nEls sectors més durs de la dreta han aprofitat l'ocasió per a atacar als sindicats, utilitzant crítiques que són compartides per amplis sectors de la població que no estan d'acord amb el finançament d'alliberats, amb el seu immobilisme durant els primers moments de la crisi i amb la seva falta de proximitat cap a sectors socials que per les seves condicions laborals -desocupats, precàries, mestresses, autònoms, microempresàries, interins- no compten tot just per als grans sindicats. D'altra banda, la gent d'esquerres, que varien en el seu nivell de crítica a CC OO-UGT, assumeixen la vaga com el moment principal per a detenir les polítiques del PP, molt semblants a les que va posar en pràctica el PSOE.\nLes cúpules de les grans centrals sindicals saben el molt que es juguen, que la seva capacitat com contrapès enfront dels governs cada vegada és menor i tot just poden suavitzar els atacs que vénen des dels centres de poder europeus i mundials. CC OO-UGT necessiten un suport per a negociar una mica. El Govern no vol sortir molt danyat. Des d'aquesta perspectiva, la vaga bé podria comparar-se amb una partida d'escacs. Ni uns ni uns altres creuen que aquesta vaga pugui marcar un canvi. Rajoy seguirà dient que li obliga Europa, la qual cosa dóna moltes pistes, mentre Toxo i Méndez intentaran aconseguir alguna concessió encara que hàgin de donar l'esquena a la gent que doni suport a la vaga.\nLa concertació CC OO-UGT-Govern-Patronal ve des de lluny i resulta certament inoperant en aquests moments, quan el món laboral està ple de figures heterogènies i abunden els treballs intermitents. Igual que el bipartidisme deixa molt a desitjar, les formes de participació sindical beneficien clarament als dos grans sindicats, bé ho poden assegurar els petits sindicats que aposten per una altra forma d'organització. La por dels sindicats a perdre el seu estatus i l'oportunisme dels grans empresaris en aquests moment de crisi, està desdibuixant la concertació en favor dels segons, que seguiran exigint avantatges si no canvia l'equilibri de forces.\nPrenent la vaga…\nLa convocatòria de CC OO-UGT tira per a enrere a molta gent, que, àdhuc estant en contra de la reforma laboral, no se sent representada per les cúpules sindicals. Tampoc suposa un al·licient la falta d'obertura dels grans sindicats, que uns dies enrere feien explícita la seva intenció de controlar al 15M en tot el que tingués a veure amb la reforma laboral, com si els grans esdeveniments poguessin ser controlats.\nDesprés de la primavera passada nous actors socials poden desbordar un tauler de joc que permet pocs moviments. El 29M pot ser distint al 29S. Des que es van prendre les places molta gent de diferents condicions i parers va deixar clar que està farta de seguir sent estafada amb l'excusa de la crisi. Ara, davant la convocatòria de vaga general s'obre la possibilitat que els eixams tornin a confluir per a desplegar la seva creativitat. Pensar una convocatòria oberta és un factor clau, així com la necessitat de pressionar als que s'estan beneficiant de la crisi. Prendre la vaga pot ser un bon moment per a assajar un repertori d'accions de cara a les convocatòries del 12-15 de maig. El dia 29 de març és un escenari immillorable per a actualitzar formes d'intervenció que han estat molt útils i per a experimentar altres noves. Un inventari d'accions inclusives, que obrin nous escenaris i puguin ser replicades.\nL'ona d'alegria posada en escena des de fa gairebé un any pot convertir la vaga en alguna cosa diferent a l'esperat. El repte és ser hostils al 1% sense perdre la tendresa, sense deixar de protegir-nos entre tots per a seguir commovent a molta gent. Si alguna cosa hem après del #15M és la cooperació entre diferents. Si alguna cosa hem viscut en les acampades i en la xarxa és un sentiment que ens uneix per a expressar que no som mercaderies i que volem una democràcia digna de tal nom. Però aquest nosaltres no emergeix com oposició a tal o qual govern, a aquesta o aquella mesura, sinó com estar farts davant un sistema polític cada vegada més fals i un règim econòmic que perjudica a la majoria. En aquests moments una vaga a la defensiva no és suficient, el desafiament és democratitzar la presa de decisions i aconseguir nous drets en profit del 99%. Un nou pacte social que posi damunt de la taula la necessària redistribució de la riquesa i del poder en favor de la majoria.\n* Un text de Madrilonia publicat al web de la revista Diagonal http://www.diagonalperiodico.net/Erase-una-vez-la-huelga-general.html\n15M, Crisi, Mobilitzacions laborals, Situació econòmica, Vaga 29M


S'engega la màquinaria dels IV Premis Enderrock de la Música Balear | Enderrock.cat\nLa quarta edició dels Premis de la Música Balear tindrà lloc el 25 de novembre al Xesc Forteza de Palma\nAvui a les 11:30h es farà una roda de premsa on es desvelaran els millors treballs balears de l'any escollits per un jurat integrat per una vintena de periodistes\nAixí mateix, s'anunciaran els artistes que actuaran en directe a la gala\nEn acabar l'acte, es posarà en marxa la primera volta de votacions populars\nEls Premis Enderrock de la Música Balear tenen el suport de l’Ajuntament de Palma, el Govern Balear I l’Obra Cultura Balear\nRedacció | 06/10/2021 a les 09:30h\nArxivat a: Enderrock, Premis Enderrock de la Música Balear 2021, Premis Enderrock de la Música Balear, actualitat\nEl Grup Enderrock, impulsor de les revistes Enderrock, 440Clàssica&Jazz, i EDR Balears, entre altres, presentarà avui al hall del teatre Xesc Forteza de Palma, a les 11:30h, la quarta edició dels Premis Enderrock de la Música Balear 2021. La gala està previst que se celebri el dijous 25 de novembre al teatre Xesc Forteza de Palma.\nEn aquesta convocatòria es donaran a conèixer les coordenades i els objectius dels guardons anuals de la música balear, i la imatge gràfica que acompanyarà l'edició d'enguany. A més, s'anunciaran les actuacions musicals de la gala, i els Premis Enderrock de la Crítica, escollits per una vintena de periodistes especialitzats. Un cop finalitzada la roda de premsa, es donarà el tret de sortida de la primera volta de la votació popular.\nEls Premis Enderrock de la Música Balear es consoliden en aquesta nova edició amb l’objectiu de donar visibilitat i reconeixement a l’escena musical illenca i són el resultat del treball realitzat fins ara pel Grup Enderrock amb la convocatòria anual dels Premis Enderrock – Premis de la Música Catalana, el concurs Sona9 d’artistes emergents i la publicació digital musical mensual EDR Balears. En aquesta quarta edició, la iniciativa estarà coorganitzada amb l’Obra Cultural Balear, i té el suport de l’Ajuntament de Palma i el Govern de les Illes Balears. A l'acte de demà intervindran el director editorial del Grup Enderrock, Lluís Gendrau; el tinent de batle de Cultura i Benestar Social de l’Ajuntament de Palma, Antoni Noguera; i el director de l’Institut d’Estudis Baleàrics, Mateu Malondra.


Les obres del nou Mercat Municipal del Grau estan a punt de finalitzar\nInicio Valencia Ciudad Les obres del nou Mercat Municipal del Grau estan a punt de...\nLes obres del nou Mercat Municipal del Grau estan a punt de finalitzar\nEl regidor de Comerç de l’Ajuntament de València, Carlos Galiana, ha informat este matí de la pròxima finalització de les obres del Mercat Municipal del Grau. “Les obres estan ja a punt de finalitzar. El mercat ja té instal·lades quasi totes les grans cristalleres que tanquen el recinte i també s’han plantat ja els tarongers i les oliveres de les zones enjardinades”, ha explicat el regidor.\nTal com ha subratllat Galiana, a més de tot aixó, també es disposa ja de totes les columnes de ferro forjat instal·lades i en perfecte estat, així com la teulada que cobreix el recinte. La instal·lació dels conductes de ventilació, que van a la vista, ja està finalitzada també, de la mateixa manera que el pis de pedra blanca provinent d’una cantera de Castelló.\n“El nou mercat donarà al barri un establiment de primera categoria i serà motor econòmic del mateix. El mercat contindrà un espai per a la ciutadania amb zones verdes i un espai concret per a l’ús del veïnat”, ha afegit Galiana.\nArtículo anteriorAlfara del Patriarca pone en marcha su segundo Plan Municipal de Igualdad\nArtículo siguienteAEMET alerta de lluvias generalizadas y localmente fuertes o muy fuertes este miércoles


Amics dels Llaços Grisos denuncien que de 425 persones mortes, 245 tenien reconegut el dret a una prestació que encara no rebien\n17 gener 2022 08:14\nL'associació Amics dels Llaços Grisos ha reclamat aquest dissabte la dimissió de la consellera d'Afers Socials i Esports del Govern, Fina Santiago, després que el Ministeri de Drets Socials hagi fet públiques les dades de les persones mortes en llista d'espera per rebre prestacions o serveis de la Llei de dependència.\nSegons ha indicat, a les Balears, de 425 persones mortes, 245 ja tenien reconegut el dret a la seva prestació, encara que no la rebien, mentre que 180 estaven pendents de ser valorades.\nL'associació considera aquestes dades «un fracàs estrepitós del sistema públic d'atenció, suport i servei a les persones amb un cert grau de dependència» i alerta del «dèficit molt greu en l'agilitat de la tramitació, reconeixement i concessió de la cobertura assistencial o econòmica a les persones dependents».\nTambé entén que és «una mostra més de la pèssima gestió realitzada des de la Conselleria».\nDel Ministeri de Madrid que té les màximes competències, no diem res ? no haurien de demanar-l'hi alguna responsabilitat ? Ho dic perquè tal com es manifesten aquest grup de persones, sembla que hi ha alguna qüestió de sectarisme, tírria ò desafecció personal cap a determinats membres del Govern Balear.


Les restriccions per la llengua blava s'estenen ja a cinc comunitats | Consumer\nLes restriccions per la llengua blava s’estenen ja a cinc comunitats\nL'ordre ministerial afegeix una disposició relativa als moviments de caps de bestiar de brega\nEl Ministeri d’Agricultura ha ampliat les zones restringides per al moviment d’animals susceptibles de contreure la llengua blava del serotipo S-1-4 a algunes comarques veterinàries d’Andalusia i Extremadura. A més va ampliar la zona restringida per al segon tipus de virus, el serotipo S-4, a les províncies de Càceres, Badajoz, Toledo, Ciudad Real, Jaén, Màlaga, Còrdova, Àvila, Salamanca, Albacete i Madrid.\nL’Ordre Ministerial detalla que les regions restringides pel serotipo S-1-4 són les províncies de Cadis, Sevilla i Huelva, i les comarques veterinàries d’Antequera, Cártama, Estepona i Ronda, així com Ceuta i Melilla. En aquest mateix cas estan les de Montilla, Peñarroya-Pueblonuevo i Posades, a Còrdova. Mentre que a la província de Badajoz, estan les d’Azuaga, Jerez dels Cavallers i Zafra.\nL’ordre ministerial afegeix també una nova disposició relativa als moviments de caps de bestiar de brega des de les explotacions situades en part de les zones restringida S-1-4 per a la celebració d’espectacles taurins a la zona restringida S-4.\nblau lengua-ca restriccions


L’EMA insisteix que la vacuna d’AstraZeneca és segura i efectiva per lluitar contra el covid. // EFE - NEIL HALL\nActualitzada el 08-04-2021 06:48\nDavant aquestes conclusions del regulador europeu, el Ministeri de Sanitat ha decidit canviar el pla de vacunació a Espanya. A partir d’ara es recomana no vacunar amb AstraZeneca els menors de 60 anys. És la decisió que ha pres ben entrada aquesta nit el govern espanyol, de manera consensuada amb els territoris que integren l’estat. La mesura respon a un criteri de prudència pels casos de trombosi que s’han detectat.\nL’anunci l’ha fet així la ministra Carolina Darias a les 11 tocades de la nit: “Amb la informació disponible a data d’avui i pel principi de precaució, es recomana posar la vacuna d’AstraZeneca a persones a partir de 60 anys. Aquesta proposta l’he plantejada al consell interterritorial i ha estat aprovada per àmplia majoria”.\nPel principi de precaució, es recomana posar la vacuna d’AstraZeneca a persones a partir de 60 anys\nAixò implica que canvien tots els protocols de vacunació i tota l’estratègia perquè aquesta vacuna, no ho oblidem, fins fa molt pocs dies es reservava pels més joves que ja es vacunen, els treballadors de serveis essencials com ara els sanitaris, els mestres o els policies.\nA Catalunya ja han rebut la primera dosi d’AstraZeneca entre 300.000 i 400.000 persones i ara mateix no se sap del cert si se’ls administrarà la segona dosi o no. Així doncs, a partir d’ara només es posarà aquesta vacuna a les persones d’entre 60 i 65 anys.\nSanitat recomana ara no posar la vacuna d'AstraZeneca als menors de 60 anys. // EFE - EPA - Javier Belver