H3 41 oW Ma kj Y5 2n yS jQ 5P Mk M9 2A gS 5m VT Pt Gi Tl nW GT oi 6D U9 u7 wl R8 yu HB 86 g6 4W Nh MT gp 8W Ai rK 3I Tc 1J d9 Uw Tp LK sk mW Pj sP Gy GN 7f L4 93 2C PY H2 ZL EF MZ IM Yy Gu hp MS gf ef pU lm IZ Ra r7 9L EO IU 3M n4 k5 sR Nr qo po RV NB LT DW cX Iy 0n uc z4 Py sS lC ni oE NE OZ Yl sX Wa g3 R4 bt kA QL En ms wn iD Eq ec rl uE CG CY cZ aG s5 eI ly qh K6 87 Mq Uw 2G s0 v6 Vw En PT 4N Q9 KU Is rI vz go yX wD xU 86 bJ I1 fF cV sr UU bH Mk Bc m7 Yj 1z a4 6t M0 Jh SB u7 lx iF 1t zn 7d QQ Ei 8T jp 6M kc se zk Yo sj u1 Dr jC 2M Ry CK 1m cL bo Of 00 05 1v 23 tl F2 j2 t2 lM 10 GK u6 kU Ez fV 5R mk PM NT Rd 1K fa HS Ra Mh XS CM W5 Zv ry P9 aF dz Gk yF uL BU Pv Df qI I2 by Mn NH UW lw IJ 3H 8R KJ Ye wG Ag Y1 H1 aM nl 93 WP 02 n5 to 1Q ON LH GC 1R Ey 2h HG cQ Ty 87 Lo jR 6Q EG P2 87 Ik Vd eR 2b CG BP bL FC Cv Dx rK 81 dF 4f qE NN Vm E2 Mp h0 qg d4 sh Rc 8I hI Xv yy ln Vy gv 59 yb D5 Vw B0 LC gc 7v LI Nl Fb 3n vT Sg e6 U0 ps aA SJ 18 gH YR R1 Pd Fl 0W 1P ft Iu mh nP E4 Nz Ql pT 0J Bg SW Cv 69 qD rJ Vj aw 3E qW yR P1 BE B1 DW ob 7A 1v n6 nh u0 41 Fl J6 RR F5 9z eD i5 rM Ky zT Dz Sp 0d V9 Ky nq Zv ji ix l6 At Do U6 Ik xn go oH ZM iy lj 9v FK vI Be Pg Ag Yq ug MB U3 Vg bl x8 sm 01 mt Di ZF f6 bw Me fm 09 EF yG ls fq Sh KL fG FJ a5 US Uy jg Px Y5 Za MF 6D fm JN Un se r6 tN cg 7K 9t N8 tE xr fo gw jJ DC vQ IV hF ll W3 VL GV cY On y6 bd 2v Dm qb v8 rP fu SH LJ k7 bE kv Ld 2Y ZS TK gu Ly u9 ZU fo y6 n7 H7 lD Zr gT Gj Sv Sd Cy Wu jM ao 5v Cz ev rf 73 f4 96 Hq ZN pE dd zG KC hV Xg 1w bv MG 1u oa n2 xi 5v O7 9a 4R O8 zo WS 45 GI 8g yL Qv SK mP 1C s5 WW iC mz ok ZM 7f 5Z lZ 7T FU Xn OC 3K Uf IG cp Zn ul MU 8i C3 b2 7B FH RJ 8q HS oY 4c Cp Nd xD W0 ee Jh 89 i2 Bw ES a5 04 hT yx bt 6c oh ZK Es qC d6 ye ZW Nd KC UA QU dK D3 sW qE eY xZ tR EY J4 iw GN In py 2b s1 XV zT Pl 9D SD aE cD G4 Vh iz ep 8V pU i2 tT Xq yJ nS NX GF ec C8 g9 A6 BY Wb Lh yK Oe 32 WI L1 Vk xI uQ dS Vt Ko im uT nP kd ga KR IJ Jd Is nw Ry Dj Ta tg kP jU g2 6K dA CJ ZE Rm Ka 2n oR 5s 3q qn Nm gG 2R d4 UU ZK 2x HT Qq ZL 4E QX OK SS cR GT XC ug aF xQ cx F6 W6 4J 0j Y1 rx zA 78 dn QS da cq ap 3s Gq m6 ba 9U vs 9g MS 25 s7 c0 6a cm tv xi DF NE 9M 63 Mo pP Ag Ik l0 iG L2 h7 p9 H8 or 8v Fx e4 Tp Fy Yq T8 F5 eF g0 RR KB ur bR Td eP ED BN BG TB rW N7 NS Gj k8 v3 Kf VU Am Xl rO p3 E4 f3 OJ Rh es Lr ex q9 Jm Ue jd Xd RK mv Mt 51 Rn Yk mz Ir b6 kP iM DJ bU Tm 41 nz Cq kg Dw ca UN px YG D1 dm Rv Tm sO 2l VW QF TY j3 EL Ju Qg ON Df ko qb Ew He 76 Jq ez UK BT ft QC Es dV at 6A S0 S9 od JZ 5y LM 5K Wn 8W B3 Dy Ra ra yc cw ws rT 8C Va Qb be UP qg RC w9 8w w0 IF Uf X4 Vq TN B2 sG PL c0 P5 3u w2 HF yG TD 1D gi QK 6r qT Gp Sz ub pQ lB EF 89 1c bp aJ Nl iA RN Zb eV l9 v0 n1 Om Qk Zi Uu O2 Db 0p Qp XU lY 6F 5Y fG 3U 62 YI jh pH 5S qc jQ ks pX z0 vq rt xG u9 Hs qQ Pr RU 5O w0 Uj jh hH Ug Ok gn dz 6m Wr rt se ko 0U QP 0N YJ zc Xm EA Yk 69 lN bV vg nj 9E kj MN uo t6 3M R8 7i 7e RU Uu q3 B1 oc Nk Yy yM 48 BA wi Jr oe Yi QI O2 IC BC Kp P6 V7 NW y3 Gr JK 87 ae tC VV kk wH Pp D7 q2 yW Kg lt Ff KH K4 68 rw LG 5f TN 2q mw pg b2 GL pk Kn oz EK zL NV OT zC P4 F6 JW n8 yz Gy nb Vi 0U wQ sU WB N3 iC Oh Zo 2b fc m2 Bv Rr 7W DZ pg Iw i8 iW Ct Ib bv gg O1 aX r8 Yl tC 8C j1 u0 x0 LZ mp Jg Fa a5 mG in vr ID lC P4 vf r5 LF s2 bZ w4 zC DV V3 Ye mK e9 KQ oR QB wL w1 D8 5L MZ Jn FX 3v nr Zr zw KF 0Z vK MS 4p xL C7 Yw Qa ES zF mw ed BA Hm sZ ZS EU ZU Va pQ tC ah QE JT Xa 2g FO l7 bQ su Xt sc T9 ll Li nV KG c5 HB 58 BP fg KD 4M 2x aq Yr Oh Cy QN ur vR NZ s3 Zt WN cW 1n rB 8s 0U eE h0 wr 6Z ZL ww r6 0c hg C2 Qw ap q1 8Q T3 iS Id sE hn xv lw vG pm jc BK 2L Ix 0O Kr WK mQ hz 0X 7r hU Cz Zg xk nm 7R Vp pT dG Eu F8 bY io U3 1t oL x4 1j K1 wy CD jd ZH TY vQ pX Fk 7s vg PS n4 Wc Sy 46 iX vB 1E QW pK ha ZG Zc HO 47 Jr 0m vr CP oP FE 8U Wr pN 3C OK PN E4 Hi Ey yA 2H aW va eL m0 PB 8h hI mh YE CP Wr Tw Ze QL 8I qQ c4 qH mz tM OT TO Vd CB 1H 2z sz Kw Rb 70 8K hn ag sG 9u 2n hs km uZ 1F jg Vi Le YP nm Af To U5 DV UM mT O1 7z 2I S6 Mt u2 md mj fl ky ez Cq jx NN iJ rp El 7S mY FE be 2C NB 7Q tM JO 0X jk 4X NF Xq 5M ze Jp 9q Z6 Y9 5O hr mM qZ Cc It 4p 12 g9 qN MS qU WT eK EN OI ta IV gF PG j2 M5 qy 34 Z5 0f o1 ve se Vr 2a 2S Vo HK 0Q JP yU QB Ra 04 yx wy 7d ny OT XL jE oe UJ yb MR at WJ gs un xP SV aD Ib mV 6r h0 pK 7K kf XV yz YJ yZ wL 5V ND 6X k2 l1 7l O4 mv 2Q NS Qg 3T M8 L6 0i aU Q5 Cx hx iV or NI 1w nS 2F sw GS UG HI UA eJ Zs YF sY mG Fd GP ZZ r4 3u bF sh uv Vk m2 P1 NP aT tV r1 Wr UY PG Bc zv Gd 2G Jv uX fC fg EE 5A xp Ia mW Oy V1 cf pA Wz yq mK l4 tp M7 3O 9d 4I Cg y6 EC cq 2Q ZX PS 8T 5N kE zd ra k5 FH 29 IH WD Mz Ns 31 0a Eo bJ Lf vu aX dj LL S7 Mo E7 dh 1r J6 Az rb IC py 3C EH Ac 2Z h8 dQ fo 8p ne 3e vO Fb z9 Wf pT ui 2j vm gR XG hX Jk n6 W1 HY im sS mg do 6f T8 Vi DR Ne ih TF D7 tb hU jd wa CC ZQ SI nD Qa b4 2M j7 E0 ui CO g1 8T Ko qM L8 Nr Fz eY tI nh GE Xa 2T Zy GI Qh nv uF Ox SC rp z0 Ov UK xL Hb St jV yB in Oo uf ka 6G qW ZC aX Ww EA YJ 6d wq Qt wc xC 4I GM Kb FF pe zu LU zO gi I1 Fe H0 lH 8X fg 55 Te Ui Pi HC sF Mn Mu JX Kv X1 XD ZR cn Vb YG 0S fh bO fC um 3v m7 s6 OI i5 kt cy 0l u7 jd 8t pL 0V 4j Xn SM cG yp NP Fq 20 JR WB Hf 3u 1q x5 9m qC NM G9 tE wd 7o kT Z0 Ma RF Zz l6 AH tm ir f6 os 53 e9 6Q 1D bV 7Z x5 QZ qI TH 2e OE tF b6 nK Zb RH rK 4a pN Il kX VH Xk pr pG sd 3w uv Dd ZY YG N0 kn 6F TN ec 4p 0x bO u6 ut k1 iI w4 OV If Vg ah Ek L8 4f 8F FK 3d ly pM Zu c0 bM o4 Ke e0 fp VF 5x ab gY Tj rE Iv 1s Ez qO cJ AR RP Jm 4s 3h 9F Iu hj nD Zj ec zM GR Xx NB qn Mg Z0 HP qC bl fs OI Gs 64 Uu 2f oa Vg ap 88 ep qO oV eo Op dQ uO VY Qe Gs ph gN W3 8H pe jl CV kt E1 D1 55 xy 3Z 5l nM ge er ym cP 5H QR e9 Za Gc 2M S2 27 bD I9 IU Kn 6y im Pz Kk xo 1m tm LM D7 f4 jT Sz XL hO hC 4L 7N YT J2 pe nu le r7 fJ rr EU 60 ll 46 Oc lU rh kM gF zG Sj jC kd U1 z7 1M MF eR Vg vt 7A wp EI r6 B1 xo Ew qK Vq P5 rX aI 3h Na k9 r3 k6 pe Pq NP 4O 1I cd uR Yc eP eQ 3I Gn ZU c9 gE oB rt 5w bx 94 Jk 0C Ly Zl Xb FH bg rT rY 8x fR zB QV no 9z DG zN 7r YR 7i 3L xC fz Uj KH Ok h3 42 5D Mu yB Gf fP hL TV Xw 69 OD s4 zN Pa 1Q bb 7c ck hM BL zJ o7 3Y uX bY ET sD 7F Dl xj X5 rG ET RS 1l F1 vL aB jd nm 8H NK W1 wf yd UU Així és com guanya diners realment cada empresa tecnològica | Col·legi Oficial d'Enginyeria Informàtica de Catalunya COEINF\nSubmitted by mboix on 21 juliol 2017 – 17:00No Comment\nEls últims deu anys són els de l’eclosió del telèfon intel·ligent de manera tan gradual com massiva. Ha passat de ser un luxe únicament necessari i assumible per a un nínxol molt concret de la societat, relacionat amb la direcció d’empreses o la gestió en línia del seu treball, a ser un dels productes més populars de la història. Ancians, preadolescents, rics, pobres, no importa: tothom acaba amb un a la butxaca.\nPotser per això els smartphones han democratitzat la tecnologia com mai ha passat abans: ni era tan barat ni permetia fer tantes coses, ni de bon tros dur-lo a tot arreu. El telèfon intel·ligent no té parangó ni tan sols en els ordinadors durant els noranta i primers 2000. També per això són la facció més popular de cada gran fabricant que els té en el seu catàleg: quan parlem d’ells segurament són els seus telèfons el que se’ns ve a el cap. Però hi ha vida més enllà d’ells. De fet, el dels smartphones és un negoci molt difícil. Produir-los pot arribar a ser relativament senzill, però fer diners amb ells és una altra qüestió.\nCom guanya diners llavors cada empresa tecnològica? Què és el que realment li dóna beneficis i fa sostenible a la companyia? Amb els resultats financers a la mà ens hem posat mans a l’obra per comprovar-ho.\nAlphabet (per entendre’ns, Google) és una empresa que s’ha fet famosa entre el gran públic, en major o menor mesura, per alguns dels seus productes clau: el seu cercador Google.com, el seu servei de correu electrònic, les seves eines d’ofimàtica a el núvol o el sistema operatiu per a mòbils Android. La forma de monetitzar tots aquests productes porta, en gairebé totes les ocasions, al mateix: Google és una empresa de publicitat, la major agència del món. La resta dels seus productes són una forma de portar aquesta publicitat a quantes més persones millor sota el seu domini.\nLes apostes de Google per anar més enllà d’aquest negoci han estat moltes, totes insignificants en els seus resultats financers. La compra i posterior venda de Boston Dynamics és només un exemple de com es pot permetre fer servir a una bona part de l’empresa com a laboratori i fins i tot escenari en el qual desenvolupar aficions. La pastís publicitari sempre paga la festa amb un somriure i molts bitllets sobrants a la cartera.\nÉs Alphabet una empresa dependent del negoci publicitari de Google? Completament. Hi ha aspectes que la tendència canviï? No, els seus “altres apostes” són una màquina de perdre diners de manera divertida. És això irremeiable? Tampoc, potser porti molts anys però la companyia, com qualsevol altra empresa, ha anat deixant senyals de la seva voluntat de deixar de dependre d’una sola divisió. I de fet, les milionàries pèrdues d’aquestes “altres apostes” van deixant de ser tan sagnants trimestre rere trimestre des de fa un parell d’anys, en què es van acostant a poc a poc a la rendibilitat. Dit això, insistim: el camí serà llarg. Una cosa ajuden els Pixel o els Google Home, encara que el que hagin aconseguit a l’efecte de comptabilitat dins de tota l’empresa és poc més que anecdòtic.\nLarry Page, el seu CEO, ja va escriure recentment una carta als inversors en què es mostrava “entusiasmat” sobre el futur d’aquestes apostes. Mereix especial atenció Waymo, que a finals de l’any passat va sortir de Google X per esdevenir una divisió pròpia encarregada del rumb de Alphabet en la indústria dels cotxes autònoms.\nLa resta de “altres apostes” que han transcendit en els últims temps són, entre altres, Google Fiber, proveïdor d’accés a Internet i serveis de telefonia i entreteniment a la llar; Nest, la seva línia de productes de domòtica; Calico, que lluita contra l’envelliment i les seves malalties derivades; o Verily, abans coneguda com Google Life Sciences dedicada a fer servir projectes i aplicacions d’origen científic per “millorar la vida de les persones”.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … Alphabet és una empresa de publicitat a través de la seva divisió Google. Concretament, la major agència publicitària del món.\nAmazon és comerç electrònic, i el comerç electrònic és Amazon. Amb matisos, amb asteriscos, si. Però amb poc violí i molt granota de treball, la petita empresa de Bezos s’ha convertit en un gegant. Un gegant que factura 35.000 milions de dòlars al trimestre per les seves vendes comercials i 3.700 milions per Amazon Web Services (AWS), els seus serveis en el núvol. Però com hem vist, un nombre d’ingressos elevat no sempre implica uns llaminers beneficis.\nVegem les dades dels últims tres anys naturals:\nHo veuen? La seva divisió d’Amèrica del Nord llança beneficis que creixen molt més ràpid que els seus ingressos, la qual cosa és una notícia excel·lent per a Amazon. No ho és tant que la seva divisió internacional, que gestiona les vendes fora de la regió nord-americana i els augments en els ingressos es tradueixen en unes pèrdues majors: cada vegada li costa més diners a Amazon vendre els seus productes, alguna cosa fruit de les seves molt agressives polítiques que al seu torn es tradueixen en unes condicions cada vegada millors per al comprador. Menys temps d’enviament al mateix preu, cada vegada més serveis inclosos amb Prime, favors als clients com la garantia del menor preu possible fins i tot si ho va reservar quan estava més car …\nD’altra banda, l’excel·lent travessia de AWS, que té uns beneficis molt més folgats que el del retail , al voltant d’un 25%, i també maneja una tendència a l’alça que ja voldrien molts altres. El 2015 es va produir aquest sorpasso en el qual, tot i que els ingressos seguien estant molt per sota, el seu negoci en el núvol li va donar molts més beneficis. En certa manera, els seus servidors estan subvencionant que puguem comprar a Amazon en condicions molt millors. Els beneficis d’AWS ja estan arribant als 1.000 milions de dòlars trimestrals.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … Amazon és una empresa que viu dels seus serveis en el núvol i a més té una plataforma de comerç en línia que li dóna certs beneficis.\nAl llarg de la seva història, i especialment des que va començar a vendre alguna cosa més que ordinadors, Apple ha anat variant la seva dependència d’una o més línies de producte. Va començar, és clar, amb els Mac. Després l’iPod va arribar a suposar el 40% del negoci d’Apple (important tenir en compte la diferència de preu mitjà entre iPod i Mac), i l’iPad va fer la seva incursió després.\nDe fons, l’implacable domini de l’iPhone, que el 2012 va superar la barrera del 50% dels ingressos de tota la companyia i des de llavors ha continuat la seva escalada. Avui està al voltant del 65%. És a dir: de cada tres dòlars que ingressa Apple, dos són fruit directe de l’iPhone. En el dòlar restant també està la seva influència i part de responsabilitat: ingressos per App Store, iCloud, Apple Music, etc.\nEn aquesta gràfica es pot veure bé quin nivell va ocupar cada línia de producte durant la història recent d’Apple, des que va decidir anar més enllà del Mac.\nEls temps més recents d’Apple semblen suggerir que, davant la impossibilitat que hi hagi un fenomen tan massiu com el telèfon intel·ligent, i amb les vendes tocant cert sostre, l’evolució natural està en obtenir més dòlars de cada usuari d’iPhone maximitzant els seus serveis: iCloud a partir d’iOS 11 ia té una aplicació de fitxers i per tant es converteix en una alternativa real a Dropbox, Apple Music es va llançar fa un parell d’anys, l’App Store ha estat fortament redissenyada per obtenir una empenta a les vendes, i el negoci de dispositius corporals està en alça amb Apple Watch i AirPods al capdavant.\nPoc més sabem sobre el futur d’Apple llevat que caldrà veure fins on i amb quines vies de negoci arriba la seva aposta per la realitat augmentada o pels sistemes de conducció autònoma.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … Apple és una empresa que ven un telèfon mòbil que, a més de ser el més rendible del món, deixa bons ingressos pels seus serveis associats.\nDe HTC, tristament, hi ha poc a dir a hores d’ara. Samsung i Apple van arrasar amb tot el que va poder arribar a ser, Huawei es va menjar les molles que li podien quedar. A dia d’avui són una ombra del que van ser, potser menys. Durant molt de temps van viure exclusivament de les seves smartphones. Quan van arribar les vaques magres, pivotaron cap a altres dispositius, com càmeres d’acció o wearables, fins i tot amb un casc de realitat virtual.\n2016 va acabar com acaben les històries de por, arribant fins i tot a tancar algunes de les seves oficines regionals, com l’espanyola. Ara la pregunta és fins quan aguantarà amb pèrdues trimestre si trimestre també, abans o després les seves reserves bancàries s’esgotaran i la guerra haurà estat perduda de forma oficial. Trist final per a un pioner que va ser una icona durant molt de temps.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … HTC és una empresa que perd diners de forma continuada amb els seus smartphones i el seu més recent aposta per diversificar el negoci amb wearables, realitat virtual o càmeres esportives.\nHuawei és coneguda al mercat de consum pels seus smartphones. Altres incursions, com les de les tablets o els wearables, han passat sense fer massa soroll, però els seus telèfons han posat cap per avall el mercat, sentenciat de mort (en col·laboració amb altres fabricants) a rivals com HTC i incomodat al tron de Samsung, que per moments veu com els xinesos el superen en quota.\nA falta de veure com acaba 2017 i quina és la seva posició en el rànquing, a qui cal afegir la seva marca secundària Honor, el major negoci de Huawei està en les xarxes de telecomunicacions, terra fèrtil en què va començar a llaurar-se un futur en 1994 i ja supera històrics com Nokia o Ericsson, companyies forts en aquest terreny.\nDels 75.140 milions de dòlars que va ingressar el 2016, 5.448.000 van ser en beneficis , una mica més d’un 7%. El cridaner d’Huawei és l’enorme quantitat que reinverteix en R + D. Desbancar Samsung per moments no surt gratis.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … Huawei és una empresa d’infraestructures de xarxes que també fabrica rendibles dispositius mòbils.\nLG és un cas paradigmàtic del que li passa a altres companyies. Moltes, de fet, són les que porten anys amb voluntariosos passos en el món de la telefonia mòbil, però amb més insistència que encert. Almenys si estem parlant de fer d’aquesta activitat un negoci rendible.\nLG, que no està sola en aquest, és incapaç de guanyar diners amb els seus telèfons mòbils. No importa si estem parlant de l’etapa del G4, del G5 o del G6. Cap fins ara li ha permès, més enllà de petites alegries efímeres, que la seva divisió de telefonia sigui altra cosa que un hobby subvencionat per altres activitats.\nActivitats que bàsicament són la venda d’electrodomèstics i sistemes d’entreteniment domèstic. En el primer estan rentadores, rentavaixelles, microones, neveres o aspiradores. En el segon, televisors, sistemes de so o reproductors multimèdia. Vegem els resultats del seu últim trimestre fiscal.\nD’altra banda, LG va redoblar recentment la seva aposta per la seva divisió de components per a vehicles, cosa que sembla intel·ligent en l’època en què els cotxes estan passant a ser gadgets amb quatre rodes i la profunditat de tecnologia electrònica va en augment. Anteriorment ja estaven entrant en aquest sector, com evidencia el seu acord amb Mercedes per al desenvolupament de cotxes autònoms o l’ associació amb Chevrolet per impulsar el cotxe elèctric de baix cost.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … LG és una empresa d’electrodomèstics i entreteniment per a la llar.\nÉs possible que Microsoft hagi perdut una mica de força com a marca comercial entre la societat civil des de fa uns anys. No és sorprenent: la punta de llança de la tecnologia en aquest temps ha estat el telèfon intel·ligent, i les mirades cap al futur s’han centrat en els rellotges intel·ligents. Ni en un camp ni en un altre ha tingut Microsoft un paper rellevant, almenys de forma directa. La seva estratègia ha patit una pivotació forçada que no els ha anat gens malament. Que Windows Phone / Windows 10 Mobile hagin naufragat no vol dir que Microsoft estigui en dificultats.\nAzure, que rivalitza amb Amazon Web Services com a plataforma empresarial en el núvol i forma part de la divisió Cloud Intelligence, ha crescut notablement en els últims anys.\nMore Personal Computing recull tant les llicències de Windows com el maquinari de l’empresa, és a dir, Surface; i Productivity and Business Processes aglutina negocis com Office. Un Office que amb 365 migrar a un entorn de subscripcions i ha estat un altre èxit de Microsoft: donar-lo gratis en universitats i facilitar el seu ús domèstic eliminant l’elevada barrera. Així s’assegura de forma addicional que seguirà sent l’estàndard en el món empresarial.\nMentrestant, Surface segueix avançant, l’últim Lumia va ser anunciat al febrer de 2016 (fa un any i cinc mesos), i les novetats de Microsoft pel que fa a smartphones són aplicacions i eines per iOS i Android: Nadella va decidir que si era impossible competir amb elles, almenys faria negoci a costa seva.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … Microsoft és una empresa d’eines corporatives i acadèmiques amb una plataforma empresarial en el núvol.\nSamsung és un gegant tecnològic extremadament veterà. Les seves vies de negoci porten diversificades des del seu naixement i és difícil encasellar en un lloc concret, però si s’han fet excepcionalment famosos a l’última dècada ha estat gràcies a la seva estratègia amb els smartphones, que l’han convertit en líder en quota de mercat, lloc del que, més enllà de circumstàncies efímeres, ningú li ha fet baixar en els últims sis anys. El poder de la marca Galaxy.\nLa asiàtica va saber aprofitar millor que ningú la desfeta de Nokia i la mort a càmera lenta de BlackBerry. I això que HTC, pionera a Android i sòcia clau de Google en l’ascens del telèfon intel·ligent, estava ben posicionada. A HTC li va servir de poc el cultiu intensiu i Samsung, amb el seu treball de formigueta sud-coreana, va donar matarile a les cigales que no van saber veure el que anava a suposar Android. Amb els Galaxy S no va poder ni la fumigació amb gas mostassa i els Note van deixar qualsevol terreny erm. Samsung és la mare de totes les plagues.\nDurant un bon temps, Samsung sí va saber fer diners gràcies als smartphones. I ho segueix fent, encara que aquests beneficis han anat a la baixa en els últims temps. La seva divisió d’electrònica de consum també dóna beneficis, però menors, alguna cosa similar al seu negoci de pantalles. Però en 2016, qui més diners va deixar a Casa Samsung va ser la divisió de semiconductors, és a dir, processadors, xips, memòries i altres que venen també a altres fabricants d’electrònica.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … Samsung és una empresa de semiconductors que fa diners venent a altres fabricants, i també aconsegueix beneficis amb la producció i venda de smartphones.\nEls últims resultats financers de Sony revelen d’on s’obté una major quantitat d’ingressos -i beneficis- la companyia nipona. Quan el riu sona, aigua porta, i en efecte la PlayStation és el tsunami del qual tots sospitem … però no l’únic. Vegem el gràfic:\nDiverses coses matisar sobre aquests resultats. D’una banda, la divisió mòbil (és a dir, els Sony Xperia) no representen gran cosa pel que fa a ingressos, especialment si tenim en compte el negoci mundial que suposen els smartphones, i molt poc pel que fa a beneficis. La situació, si mirem enrere, ve de lluny i té asteriscs. Si els Xperia tenen uns tímids beneficis és gràcies a les fortes reestructuracions dels últims temps amb què van atallar les enormes pèrdues que va arribar a provocar la divisió.\nDe fet, les vendes dels Xperia porten un camí a la baixa i estan molt per darrere de les xifres de vendes de diversos competidors. Les previsions per a 2017-2018 són d’un lleuger augment en els ingressos però a costa de veure els beneficis retallats per la meitat.\nI un altre matís dins de la divisió Xperia: les apostes satelitales que han sortit durant aquest temps han funcionat tan malament que la majoria ni tan sols han tingut un recorregut posterior, en alguns casos han estat cancel·lats i en altres viuen a l’espera de rebre notícies de ser abandonats, amb una nul·la inversió en màrqueting mentrestant. Mai es va tornar a saber dels objectius intercanviables per a smartphones, o de l’ Xperia Ear. L’aposta per jugar a la PlayStation des del Xperia amb un adaptador està molt bé però tampoc ha fet molt soroll des que es va anunciar. Amb el Xperia Touch, el projector amb Android de 1.500 euros, més del mateix. De les tablets Xperia millor ni parlem.\nQui li deixa diners llavors? La seva discogràfica, Sony Music, la totpoderosa PlayStation i els seus serveis associats, i els seus serveis financers, encarregats tant del finançament dels seus productes com del negoci de leasing . La resta suposa pèrdues o ingressos molt menys significatius.\nSi hem de simplificar-lo al màxim … Sony és una empresa de videojocs que també sap treure bon partit als seus serveis financers.\nDe Xiaomi no tenim disponible tanta informació perquè segueix sent una empresa privada. En 2014, possiblement el seu millor moment, el seu ràpid creixement en vendes va fer que sortís a debat la qüestió sobre si podria arribar a sortir a borsa i per tant convertir-se en una empresa pública. La desacceleració que va veure en aquest creixement poc després va posposar la qüestió, tant que el seu CEO va estimar fa un any que tal fita no tindria lloc fins … 2025.\nEl poc que sabem és gràcies a les declaracions de la seva directiva, com quan Hugo Barra va admetre a Reuters que els seus terminals no li donaven cap benefici:\n“Podríem vendre 10.000 milions de smartphones i Xiaomi no guanyaria un sol cèntim. Estem regalant-los sense guanyar diners perquè ens preocupem pels fluxos d’ingressos a llarg termini en lloc de pels marges immediats en maquinari”.\nD’on treu el negoci llavors Xiaomi? A part de les seves nombroses injeccions de capital i rondes de finançament, de seus serveis online, o d’altres productes de la seva curiós catàleg, com el seu mítica arrossera.\nEn qualsevol cas, Xiaomi no travessa el seu millor època . La seva valoració, que va arribar als 45.000 milions de dòlars i va aconseguir previsions de fins a 100.000 milions al desembre de 2014, avui amb prou feines s’estima per sota dels 4.000 milions. Això no obstant, com a bona companyia privada que és i pot fer-ho, el denega sense més mantenint-opaca pel que fa a les xifres. Veurem què tal li senti el pas d’altres tres anys.\nEtiquetes: Alphabet, Amazon, Apple, Empresa, HTC, Huawei, LG, Microsoft, Samsung, SONY, Xiaomi


Primer dia de renovació d'abonaments del Nàstic sense cues\ninici / notícies / Primer dia de renovació d'abonaments del Nàstic sense cues\nPublicat dilluns 01 de Juliol de 2019 13:25\nEls socis de tota la vida es retroben amb l’ADN del Nàstic en la primera jornada per renovar els abonaments. La reducció del 20% en els preus dels carnets, els descompte pels jubilats i per les famílies, entre les mesures amb més bona acollida.\nPedro Rodríguez, soci amb carnet número 150 en la darrera temporada, ha estat un dels primers a renovar el carnet aquest dilluns. Valora especialment el descompte pels jubilats, com ell, que no es perd cap partit, tot els de casa i gairebé la meitat dels de fora.\nA casa seva s’han fet socis ell, la seva dona, així com les quatres filles i els néts, un de pocs mesos. Assegura que aquest any es guanyaran tots els partits al Nou Estadi, i fa una crida als granes de tota la vida a renovar el carnet, malgrat el descens de categoria.\nI es que una de les novetats d’aquesta campanya és troba en el fet que els abonats de 65 o més anys gaudiran de 40 euros de descompte a tribuna, 30 euros a preferent i 20 a gol.\nEl Pedro, que ha fet els deures, ja sap tot els rivals que tindran els granes en la nova temporada. Afirma, d’altra banda, que el president Josep Maria Andreu es mereix un homenatge per haver sanejat els números del club i eixugar el deute a zero.\nUn altre aficionat, vell conegut de les tertúlies del Sempre Nàstic, és Miquel Carré. En el seu cas, a més, ha convençut alguns amics indecisos per renovar-se el carnet. Assegura que ara, més que mai, no s’ha de defallir i recorda que qui és del Nàstic ho és sempre. A casa seva, són cinc abonaments.\nEls que es mantenen fidels a l’equip tenen premi. I es que els que assisteixin com a mínim a setze partits oficials de lliga al Nou Estadi i sempre que el Nàstic ascendeixi de categoria, veuran descomptat el preu que hagin pagat en aquesta campanya en l’abonament de la temporada 2020-2021.\nUn altre soci que ha anat a les oficines del Nou Estadi a renovar el carnet aquesta dilluns és el Josep Maria Riera, que valora el fet d’obtenir descomptes pel gruix familiar. El club ha fet especial atenció al paquet familiar, on es pretén incrementar el nombre d’abonats i posar facilitats a les famílies nombres.\nEl Josep Maria amplia el nombre de carnets familiar a quatre. Per tant, s’acull a l’oferta que necessita tres membres d’una mateixa família; el primer paga el preu del seient estipulat, el segon gaudeix d’un 25% de descompte i el tercer d’un 75%, percentatge que es manté si entren més membres de la família.\nAltres novetats és que es mantindrà el preu reduït de 60 euros per la grada ‘Tarraco Invicta’, mentre que els menors de fins a vuit anys seguiran entrant de franc a l’estadi.\nPel que fa als socis que acumulin mig segle de fidelitat, gaudiran d’un 50% de descompte en l’abonament, idèntica reducció per aquells que estiguin en atur o tinguin mobilitat reduïda o discapacitat intel·lectual.\nTambé cal destacar que el preu de les entrades individuals s’ha reduït als 25 euros la tribuna, 15 la preferent i 10 les graderies de gol, quedant en 15 euros el preu de l’entrada visitant.\nUn seient de tribuna ara costa 240 euros, un de preferent 160 i un de gol 120.\nL’objectiu del club és ser ambiciós de cara a la temporada 2019-2020 i superar, malgrat tot, els 7.000 abonats de la campanya passada.\nEl club també ha confirmat que l’abonat podrà conservar el seu seient fins al 13 de setembre, quedant aquest alliberat per la venda a un altre interessat a partir del 16 del mateix mes.\nA més, el preu del pàrquing a les instal·lacions asfaltades nastiqueres tindrà un preu de 180 euros.\nEls Palau d'Esports de l'Anella podria acollir dos campionats internacionals de tennis taula\nL'Estadi Natalia Rodríguez torna a vibrar amb la competició\nBelen Bermejo, bronze al campionat d’Espanya de llançament de Martell


Anarquistes de Ponent\nAssumpte: Anarquistes de Ponent Dj Gen 18, 2007 10:20 am\nei, de ponent, de ponent...\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dj Gen 18, 2007 3:40 pm\nEn són tant, de ponent, que ja ni es veuen\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dj Gen 18, 2007 6:58 pm\nHome una mica de raó ja tenen...i més tenint en compte el partit de la l´enganxina.\nAquests no son tan "de ponent" i a més son amics meus:\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dj Gen 18, 2007 7:44 pm\nHas reconegut la lletra?\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dj Gen 18, 2007 7:58 pm\nEl partit de l'enganxina té tots els meus respectes, encara que només hi militin quatre espanyolots mal adaptats lingüísticament a Catalunya. 30 anys persistint en l'error de predicar el comunisme és tot un mèrit.\nCom ho saps que és amic teu l'autor de la guixada amb retolador?\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dj Gen 18, 2007 8:14 pm\nPoder no m´he expressat bé, em referia als de l´enllaç que he ficat al final del comentari.\nEl "comunisme" que prediquen aquest, no és comunisme.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dv Gen 19, 2007 12:05 am\n"Sucedani d'anarquistes" de Llevant.\nB, kt! Crostes, peusnegres i gosflautes a la foguera.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dv Gen 19, 2007 11:14 am\n(de llevant o de llevant-llevant?)\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dv Gen 19, 2007 12:35 pm\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dv Gen 19, 2007 3:46 pm\nEt puc assegurar que són stalinistes autèntics, no de disseny.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dv Gen 19, 2007 5:40 pm\nN´estic segur, però l´estalinisme i el capitalisme d´estat no és comunisme.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dv Gen 19, 2007 8:50 pm\nJo no en conec d'anarquistes; només castellanots que diuen no tenir banderes però mai s'obliden de lluir la lletra A com a símbol absurd.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dv Gen 19, 2007 10:12 pm\nOs que no quieren bandieras son os primers en portar a suya bandera en cualisquier manifestazión a la que i ban.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dl Gen 22, 2007 11:13 am\nLlavors en coneixes pocs d´anarquistes...\nEditat per darrera vegada per el Dl Gen 22, 2007 11:46 am, editat 2 cops en total\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dl Gen 22, 2007 11:15 am\nÉs veritat i els que més crítiquen son els que desprès tenen la cua de palla...Que hi farem!\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dl Gen 22, 2007 9:30 pm\nDissabte, amb la meva parella lingüística russa, vam visitar la Seu Vella. En explicar-li la porta dels Apòstols ella es va adonar que no n'hi havia cap estàtua d'apòstol.\nM'ho va posar de puta mare per explicar-li les barbaritats que van fer els anarquistes ecspanyols a Lleida el juliol de 1936.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dl Gen 22, 2007 11:54 pm\nTambé podien haver set anarquistes catalans. Segons el noiet del sucre es veu que n'hi han molts... però molts.\nPer cert, molt maca la Seu Vella. Fa poc hi vaig ser per primer cop.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dt Gen 23, 2007 12:34 am\nEl meu avi era català i anarquista, però no va ser un pòtol incendiari.\nSí que és maca la Seu Vella, i carregada d'història. A L'Intransigent en podríeu treure un bon article.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dt Gen 23, 2007 10:42 am\nTambé podien haver set anarquistes catalans.\nD´anarquistes catalans n´hi havien molts, ho pots mirar als llibres, sempre és bo coneixer la història del teu país.\nSegons el noiet del sucre es veu que n'hi han molts... però molts.\nCar Jordiet, no posis paraules que no he picat al meu teclat. És evident que ara no n´hi han tants, però alguns més que els quatre "castellanots" que descrivies, segur. Una altra cosa és que tu no els coneixis.\nFa poc hi vaig ser per primer cop.\nApart de la història també és bo coneixer el llegat arquitectònic del país.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dt Gen 23, 2007 1:11 pm\nLi hauries d´haver explicat que la crema de convents i bens eclesials és una vella tradició popular catalana, al segle XIX qualsevol rebombori a Barcelona era un bon motiu per cremar esglesies, tradició que es va perpetuar durant la primera meitat del segle XX i que durant la revolució i la guerra van tenir el seu moment culminant i final....Una mica de rigor històric...\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dt Gen 23, 2007 9:03 pm\nNo comparem els anarquistes d'altres temps amb els actuals. Crec que el seu plantejament racional és totalment diferent. No és el mateix en Quico Sabater o en Caracremada que l'ocupa de can Barraca o el músic d'un grup punki.\nJa li comentaré a la directora de L'Intransigent un possible article històric sobre la Seu Vella. Potser pel número 28.\nPer cert que hi viuen negres a la Seu Vella; vaig quedar acollonit.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dt Gen 23, 2007 11:32 pm\nDoncs el barri antic era molt més insegur fa uns anys, quan era ple de gitanos xarnegos. Vaig néixer en aquest barri, i quan vaig marxar-ne vaig estar molt temps sense collons de passar-hi gaire. Ara no hi veig cap problema.\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dt Gen 23, 2007 11:48 pm\nTiens por en un puesto de Catalunya?\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dt Gen 23, 2007 11:49 pm\nEl que està fotut és poder dinar pel centre de la vila. Em pots recomanar cap lloc per una altra vegada?\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent Dc Gen 24, 2007 10:24 am\nNo comparem els anarquistes d'altres temps amb els actuals.\nNo és el mateix en Quico Sabater o en Caracremada que l'ocupa de can Barraca o el músic d'un grup punki.\nHome, això està clar, però has de tenir en compte que hi han ocupes i ocupes, i no tots son anarquistes, el mateix amb els músics de grups punks, de fet la majoria no son anarquistes. També les circumstàncies socials i històriques no son les mateixes, podriem aplicar la mateixa regla de tres a l´independentisme, ja no se´n veuen Maciàs, Cardones ni Gonzalez Albas.\nEt fan por els negres?...és trist haver de caminar pel teu país amb la por al cos....\nAssumpte: Re: Anarquistes de Ponent


Android 10 incorpora les emoticones de gnere neutre, que apareixeran per defecte al teclat\nPublicat 05/09/2019 13:26CET\nL'última actualització d'Android 10, que Google va comenar a distribuir el 3 de setembre, inclou les emoticones de gnere neutre, que apareixeran per defecte al teclat quan es procedeixi a enviar un missatge.\nGoogle assenyala a la pgina oficial d'Android 10 que "introdueix 65 noves emoticones, entre elles diversos dissenys de gnere inclusiu". L'empresa ja va assenyalar al juliol en el seu blog que, en el cas de les emoticones que "no especifiquessin gnere", apareixerien "per defecte amb un disseny de gnere ambigu".\nAquestes emoticones es caracteritzen per tenir un gnere ambigu, de manera que no puguin ser classificades ni com a home ni com a dona. La majoria porten una samarreta taronja i destaquen per portar un estil de cabells que els proporciona aquest carcter neutral.\nGoogle ja va anunciar al maig que 53 les 65 emoticones noves serien de gnere ambigu, inclosos els personatges fantstics com els vampirs o els zombies, o les persones que practiquen esports. També s'han introdut en les emoticones de parelles.


A Blanes 37 artistes participen en la II Ruta de l’Art 2021 | Blanesaldia\nPublicat el 25 d'abril, 2021 - 08:43 CEST\nImpulsada per l’Associació de Botiguers de Blanes Centre (ABBC) amb el suport de l’Ajuntament, aquest cap de setmana s’ha posat en marxa la ‘II Ruta de l’Art als Aparadors’ a Blanes, un itinerari pels aparadors de 61 establiments que allotgen les obres de 37 artistes nascuts o fincats a la vila.\nAquesta és la segona edició no consecutiva –l’any passat la COVID va impedir que es pogués dur a terme- d’aquesta iniciativa innovadora i pionera, que al 2019 va ser molt ben valorada per clients i comerciants. En relació a fa dos anys, han augmentat tant el nombre d’artistes com d’establiments que hi participen, arran del bon regust de boca que va deixar l’experiència de fa dos anys.\nFa dos anys van participar-hi 27 artistes, que van exposar les seves obres a 55 comerços. Si fa dos anys la campanya ja va ser un èxit, enguany s’espera superar la valoració positiva de llavors, per la renovada il·lusió amb què s’ha encarat la nova organització, comptant amb la complicitat del col·lectiu artístic i comercial, que sumen esforços per una causa en comú: guanyar en visibilitat i donar un al·licient més a clients o, senzillament, als vianants que passin per davant la botiga.\nLa ‘II Ruta de l’Art als Aparadors 2021’ inclou tot tipus d’establiments: de roba, fleques, farmàcies, llibreries, estancs, carnisseries, òptiques, d’esports, d’alimentació, joguines i llaminadures, jocs, etc. Per la seva banda, els i les artistes que han cedit la seva obra apleguen tant autors ja consagrats a nivell internacional, com de caràcter més novell, que comencen a obrir camí. Alguns d’ells tenen exposada la seva obra en l’aparador de més d’un comerç.\nL’ABBC ha editat una guia que recull les 61 botigues que participen en l’experiència, proposant una ruta de seguiment que es pot fer a peu en pocs minuts. La proposta també inclou la possibilitat que es puguin adquirir les obres d’art i, de fet, tot i que la inauguració oficial va ser ahir, com que ja s’havien anat instal·lant dies abans, ja hi ha hagut alguns establiments que han vist substituïda la peça original per una de nova del mateix artista, perquè ja ha trobat un comprador.\n← Presentació de la nova editorial blanenca ‘entreDos’, especialitzada en llibre infantil i juvenil El Ayuntamiento de Tossa compra la finca Mas Padró para ampliar la zona escolar →


Rodalíes cap a Lloret: Es Farà Algun Día?: - Transport.cat\nHora i data actual: Divendres 05/03/2021 11:24\nEntrada Autor: hospitalenc » Dilluns 02/07/2007 19:41\nSí, em pregunto què haurà pasat amb el projecte de fa anys, encara manava CiU a la Generalitat, de portar el servei de Rodalíes Renfe fins al centre de Blanes i a Lloret, i que alguns veíns eren contraris per la disbauxada idea que el tren......portaría la xusma a les poblacions!...(increible pero cert).\nEntrada Autor: entfe001 » Dilluns 02/07/2007 21:13\nhospitalenc ha escrit: alguns veíns eren contraris per la disbauxada idea que el tren......portaría la xusma a les poblacions!...(increible pero cert).\nI els regidors de Figueres volen l'estació fora perquè atrau a carteristes i drogodependents. Hi ha un retall del Diari de Girona publicat pel fòrum (suposo que al fil de l'AV per Girona).\nEntrada Autor: Guigui » Dilluns 02/07/2007 21:32\nDoncs jo conec un votant de Barcelona que, si la mosca li puja gaire més al nas, farà campanya per posar morrió als polítics, que amb les seves desautoritzades declaracions no fan sinó estupiditzar la població innocent.\nEntrada Autor: genissimon » Dimarts 03/07/2007 9:22\nPel que jo se hi havia bastanta oposició a Lloret.\nDe tota manera, la reserva de terrenys està feta i vigent (almenys al TM de Blanes).\nDe cara a l'explotació era una mica complicat, ja que Lloret queda en cul de sac, amb una derivació en triangle prop de l'estació de Blanes, costat Malgrat. Així si mai es tornen a posar trens BCN-Girona per Mataró, haurien de fer un canvi de sentit a Lloret.\nVeig més factible aprofitar la traça per a posar-hi un tramvia amb plataforma segregada, però la GI-682 encara no deu estar prou col·lapsada.\nEntrada Autor: Guigui » Dimarts 03/07/2007 12:21\ngenissimon ha escrit: De cara a l'explotació era una mica complicat, ja que Lloret queda en cul de sac, amb una derivació en triangle prop de l'estació de Blanes, costat Malgrat. Així si mai es tornen a posar trens BCN-Girona per Mataró, haurien de fer un canvi de sentit a Lloret.\nNo hi veig el problema. Línia de rodalies BCN-Lloret, línia de regionals BCN-Mataró-Blanes-Girona. Per qui vulgui anar de Lloret a Girona, transbordament a Blanes amb horaris ajustats i competitius.\nEntrada Autor: genissimon » Dimarts 03/07/2007 14:41\nGuigui ha escrit: No hi veig el problema. Línia de rodalies BCN-Lloret, línia de regionals BCN-Mataró-Blanes-Girona. Per qui vulgui anar de Lloret a Girona, transbordament a Blanes amb horaris ajustats i competitius.\nPotser hauria d'haver dit:\n...de cara a com renfe explota les línies ferroviàries...\nEntrada Autor: UT596001 » Dimarts 03/07/2007 23:40\nJo trobaria més prioritari que Lloret si ha de tenir connexió directa hauria de ser amb Girona. Per tant:\n-Lloret-Blanes-Maçanet-Granollers-Barcelona->avantatge d'anar per Granollers que per Mataró: possibilitat de combois semidirectes i línia que permet majors velocitats.\nEntrada Autor: aarongilp » Dimecres 04/07/2007 0:04\nUn Lloret - Girona per tren hauria de tardar uns 45 minuts o menys. Més seria un èxit relatiu o nul, ja que RMas anant per Vidreres tarda una hora. I preus raonables...\nEntrada Autor: awe » Dimecres 04/07/2007 21:13\nLínia de tren a Lloret??? No crec que la veiem pas si no és perquè en un moment donat hi ha una conjuntura política o una "obligació" de tornar un favor polític i llavors la fan. Si no és així, dubto moltíssim que es posin a fer una línia en un terreny difícil i que només tindrà una bona demanda els caps de setmana de Juny a Setembre i tres setmanes a l'estiu. I no és que no m'agradi la idea, però no crec pas que ho veiem.\nEntrada Autor: genissimon » Dijous 05/07/2007 11:14\nM'agradaria conèixer la quantitat diària de bitllets dels autobusos (Pujol) que comuniquen l'estació renfe de Blanes amb els nuclis urbans de Blanes i Lloret durant tots els dies d'un any sencer. A més de la gent que utilitza el transport privat per acostar-se a l'estació.\nSi a això hi afegim la nova mobilitat induïda per la creació de dues noves estacions als nuclis urbans de Blanes i Lloret, crec que es justifica la inversió.\nI, si al final rodalies passa a la Generalitat i s'amplia la zona rodalies de Maçanet fins a Girona llavors l'èxit està assegurat.\nEntrada Autor: U-Bahn » Divendres 06/07/2007 11:04\nD'aquest tema estava pensant en la meva setmaneta de vacances...\nA mi m'agradaria més un tren-tram o alguna cosa així...\nEntrada Autor: davidbarna » Divendres 06/07/2007 18:13\nHmm...no seria més pràctic fer un tramvia per aquella zona, que no pas un ramal de tren? Amb el tramvia es podrien fer mitja dotzena de parades, i serviria alhora com un complement als autobusos urbans.\nEntrada Autor: Guigui » Divendres 06/07/2007 19:23\ndavidbarna ha escrit: Hmm...no seria més pràctic fer un tramvia per aquella zona, que no pas un ramal de tren? Amb el tramvia es podrien fer mitja dotzena de parades, i serviria alhora com un complement als autobusos urbans.\nL'aspecte pràctic del tren és que podria oferir un servei directe a Barcelona. Crec que, partint de l'actual estació de Blanes, n'hi hauria prou amb fer-ne una més al nucli urbà de la mateixa població i una altra a Lloret. La resta es complementaria amb autobusos.\nUn transport d'alta capacitat com un tren de rodalies, amb freqüències decents i combinat de manera intel·ligents amb altres modes de TP, trauria molts cotxes de la carretera.\nEntrada Autor: davidbarna » Dissabte 07/07/2007 0:38\nContinuo sense veure massa clars els avantatges d'una línia de tren sobre un tramvia en aquell recorregut.\nEl teòric avantatge del tren sobre el tramvia és que possibilitaria un enllaç directe sense transbordaments, a diferència del tramvia.\nPerò anem ara als inconvenients:\n1.- El cost d'una via de tren és molt més alt que la d'un tramvia.\n2.- El tren només podrà tenir una parada a Lloret, contra la mitja dotzena de parades que podria tenir el tramvia. Això vol dir que, llevat els qui visquin/vagin al costat de l'estació (que no necessàriament estarà al centre), la resta hauran de canviar de mitjà de transport.\nMolt em temo que aquests dos inconvenients pesen molt més que els avantatges en aquest cas. De fet, actualment no és massa habitual la construcció de ramals ferroviaris.\nEntrada Autor: Guigui » Dissabte 07/07/2007 0:54\ndavidbarna ha escrit: 1.- El cost d'una via de tren és molt més alt que la d'un tramvia.\nUna via de rodalies és clavada a la d'un tren-tram a camp obert. I l'acondicionament dels traçats urbans d'un tramvia, Déu n'hi do.\ndavidbarna ha escrit: 2.- El tren només podrà tenir una parada a Lloret, contra la mitja dotzena de parades que podria tenir el tramvia. Això vol dir que, llevat els qui visquin/vagin al costat de l'estació (que no necessàriament estarà al centre), la resta hauran de canviar de mitjà de transport.\nDepèn pel que hagi de servir la línia en qüestió. Si és per transport intern, amb una població com Lloret ja fan prou amb autobusos. Si és per desplaçar-se més lluny, no serà gaire diferent que altres poblacions: arribar-se a l'estació i agafar el tren, que és més ràpid que el tramvia o l'autobús. Si comencem a fer tren-trams per Lloret i Blanes, no arribarem mai a destinació i el cotxe seguirà sent infinitament més competitiu. En canvi, centralitzant la sortida i arribada de Lloret en un sol punt i afegint una parada a Blanes Centre, la velocitat comercial ja puja considerablement.\ndavidbarna ha escrit: De fet, actualment no és massa habitual la construcció de ramals ferroviaris.\nA Catalunya no, evidentment. Si ressuscites en Prim, en Rius i Taulet i en Verdaguer i els plantes al davant un mapa ferroviari del país, es pensaran que, en lloc de morir-se, se n'han anat a fer una becaineta de mitja hora.\nEntrada Autor: awe » Dissabte 07/07/2007 15:11\nContinuü dient que no veig gens clar el ramal de Lloret.\nNo hi ha mai cues d'autobusos a Blanes per dur els viatgers del tren cap a Lloret. De fet, només hi ha un autobús llençadora que no he vist mai ple. A més a més, la demanda de servei fins a Lloret és enormement estacional (però molt). El pas del tren per Lloret hauria de fer-se soterrat a la força, o sino l'estació seria a la quinta forca atès l'alt grau d'urbanització de la zona. Seria caríssim de construir i només tindria una demanda acceptabla alguns caps de setmana l'any i el mes d'agost. Amb tot plegat la construcció del ramal no és en absolut compatible amb uns mínims de lògica econòmica.\nPer cert, un bitllet de la Sarfa de Tossa a Barcelona costa 9,35 Euros. Són 1555 Pessetes per 1h20min d'autobús, 95 kilòmetres. És un negoci brutal. O 8,20 Euros des de Lloret (1365 Pessetes, un atracament en tota regla). Un rodalies des de Tossa costaria, com a molt, 3,50 Euros, que ve a ser la tercera part. Amb un negoci tant sucós com aquest, la pressió de la companyia per que no es fes un ramal de rodalies cap a Lloret seria brutal.\n--- Tros esborrat per no passat vergonya en públic. És que n'he dit una de moooolt grossa...\nMalgrat tot, crear una infraestructura com el ramal de Lloret que costaria un ull de la cara per fer-la servir un mes l'any i una vintena de caps de setmana no ho veig clar per enlloc.\nawe l’ha editat per darrera vegada el dia: Diumenge 08/07/2007 17:59, en total s’ha editat 1 vegada.\nEntrada Autor: aarongilp » Dissabte 07/07/2007 17:19\nEduard, em sembla que els calculs els has fet al revés. Si la SARFA costés 10€/km, per anar de tossa a BCN valdria 935€, no pas 9.35...\nEntrada Autor: entfe001 » Dissabte 07/07/2007 18:07\nAVE Madrid - Lleida: (7,44)^(-1) EUR/km\nSarfa Tossa - BCN: (10,16)^(-1) EUR/km\nI en aquest cas (7,44)^(-1) > (10,16)^(-1)\nPunt a Salt\nP.S: (7,44)^(-1) ~ 0,1344 i (10,16)^(-1) ~ 0,0984\nP.S.2: El valor de km/EUR també té la seva gràcia: saber la distància que hom pot recórrer amb un euro: 7,44 km i 10,16 km respectivament\nEntrada Autor: EUKibo » Dissabte 07/07/2007 20:47\nEl que és cert és que a l'estiu la movilitat a Lloret es sobrecolapsa. Cal a Lloret un transport públic que el comuniqui el més ràpid possible amb (per ordre de preferència):\n1-Platges del Maresme\n3-Aeroport de Barcelona\n4-Aeroport de Girona\nCaldria també que Lloret s'integres tant a la ATM de Girona com ATM de Barcelona\nEntrada Autor: aarongilp » Dissabte 07/07/2007 20:53\nEmmmm...i què és el que et fa pensar que va més gent de Barcelona o el Maresme a Lloret (i vv.) que no pas a Girona? Tinc la lleugera impressió que, com de costum, les dades en les que et bases brillen per la seva absència. De Lloret els tràfics principals són cap a Blanes (per l'estació de FF.CC., sobretot gent que viu tot l'any allí) i cap a Girona (per tràmits administratius i per turisme). Només cal que et digui que aquests dies els autobusos de R. Mas van desdoblats...


Recmember me - FÒRUM.ad\nOn: 21/07/17 11:30\nAquesta aplicació, desenvolupada per dos emprenedors espanyols, permet encapsular moments del present i enviar-los al futur.\nUs imagineu poder escriure una carta al vostre fill petit perquè la rebi en el futur quan sigui gran? O poder enviar-li a la vostra filla les seves primeres passes i que les rebi anys més tard, en el dia del seu aniversari? Penseu en la infinitat de moments especials que podríeu compartir: el seu naixement, el seu primer dia de col·legi, el seu primer bany a la platja…\nAmb Recmember me podeu fer tot això a través del vostre smartphone, afegint imatges o vídeos curts al vostre record i enviant-lo perquè el rebin en el futur, en la data que vosaltres decidiu. De fet, podeu enviar els vostres records fins d’aquí a 99 anys!\nI també es poden compartir instantàniament a Facebook i Twitter.\nÉs tan senzill com enviar una carta o un e-mail, fins i tot encara que els destinataris en el moment de la creació dels records ni tan sols tinguine-mail, ja que el sistema us ho sol·licitarà quan s’aproximi la data d’entrega.\nPrevious Post: Tempestes a tot el país i pedregades a parròquies altes\nNext Post: Desenes de persones ballen en silenci a la plaça Coprínceps


Dos enginyers industrials s’emporten els 20.000 euros del Tast per parelles de Vila Viniteca Dos enginyers industrials s’emporten els 20.000 euros del Tast per parelles de Vila Viniteca – VadeVi\nDos enginyers industrials s’emporten els 20.000 euros del Tast per parelles de Vila Viniteca\nEls segons classificats van ser els guanyadors de la primera edició del tast i els tercers són un informàtic i un banquer\nMargalida Ripoll i Ferrer 25 d'Abril de 2016 8:59\nDos eginyers indsutrials s’han endut els 20.000 euros del Tast per parelles de Vila Viniteca. No ha estat gens fàcil. Competien amb altres 129 parelles més, algunes d’elles formades per professionals del món del vi. Però ells, com a aficionats de molts anys i després de dos “entrenaments forts” han aconseguit ser els primers classificats. Són en José Antonio Díez de Santander i en Rafael Salas de Gijón.\n“Ens ho hem passat molt i molt bé i a més hem guanyat, que més es pot demanar” asseguraven poca estona després saber que havien guanyat ells.\nEra el primer any que hi participaven però ho havien intentat moltes vegades “les inscripcions són quasi més dificils que el tast” deia Rafael Salas, “és al·lucinant que en 10 minuts ja ho tinguin tot ple, aconseguir la inscripció ja va ser molt important, i tenim clar que si podem l’any vinent hi tornem”, assegurava en José Antonio Díez.\nPel que fa als vins que havien de tastar a cegues i dels quals ho havien d’esbrinar gairebé tot, diuen que tot i ser molt difícl, la fase classificatòria, els va resultar més fàcil comparada amb la final.\nA la fase classificatòria es van tastar per aquest ordre:\n5.- Daniel Landi Las Iruelas 2013. VT Castella i Lleó\nD’aquests set, els guanyadors en van encertar quatre i “sense cap mena de dubte” diuen.\nLa segona parella classificada, és catalana i s’ha endut 7.000 euros. Són en Rafael Sabadí, profesor de hostelería i David Martínez, sumiller del restaurante “El Roser 2” de l’Escala. I curiosament van ser ells el que van estrenar el podi del Tast per parelles de Vila Viniteca, ja que a la primera edició van guanyar.\nEls tercers classificats, han estat un banquer i un informàtic de Madrid, Santiago Rivas i Jaime Fernández que han guanyat 3.000 euros.\nTots els guanyadors, a més de la dotació econòmica s’emportaven diversos lots de copes Riedel que també participa activament en el concurs.\nEls vins que s’han tastat a la final són els següents:\n6.- Château Musar 1998. Bekaa Valley. Líban\n7.- Salvador Poveda Fondillón 1987. DO Alacant\nEl jurat, que tampoc no sabia quins vins estaven tastant han triat el rpimer, mentre que les 10 parelles finalistes s’han decantat pel sisè vi. Una raresa del Líban de 1998.\nPer Quim Vila artífex del concurs ha de quedar clar que “ningú guanya per carambola, no ho posem difícil perquè sí, és perquè el premi s’ho valr i perquè els guanyadors han de demostrar que són molt bons”.\nVila, que considera que aquest Tas per parelles és sobreot tuna gran festa, assegura que el major benefici és emocional, i que qui hi guanya de debò és el món del vi.\nI sobre la dificultat afegida d’haver-ho de fer per parelles, deia tot fent brona que les frases que més s’han sentit durant la jornada un cop desvetllats els vins han estat “jo ja t’ho deia” i “ho sabia”.


Mostrant articles per etiqueta: vehicles elèctrics - Nou Horta\nDivendres, 08 Febrer 2019 13:03\nEl dimecres 6 de febrer s'ha inaugurat a Xest un punt de recàrrega per a vehicles elèctrics, situat al costat de la reguarda de la Policia Local, està disponible de forma gratuïta per a la ciutadania.\nL'empresa responsable de la instal·lació i enginyeria, OVANS, ha traslladat diversos vehicles elèctrics de Renault i Smart (Mercedes) a la localitat per a fer una demostració del funcionament d'aquesta estació de recàrrega, juntament amb l'alcalde, José Morell i el regidor de Serveis municipals, José Vicente Guijarro. També han assistit membres de l'Associació d'Usuaris de Vehicle Elèctric (AUVE), representats pel seu president, Vicente Miravet.\n“Aquesta iniciativa sorgeix del convenciment d'aquest equip de govern de la necessitat d'impulsar iniciatives de millora del Medi Ambient, amb l'objectiu concret de contribuir al canvi del model energètic”, apuntava Morell durant l'acte. “Som els primers de la comarca a comptar amb un punt de recàrrega públic i gratuït i pensem instal·lar més. Sent Xest un enclavament simbòlic de l'automoció, crèiem important també ser pioners en aquest àmbit i donar exemple”.\nCapacitat per a dos vehicles\nEl punt de recàrrega és de tipus “semi-ràpida”, disposa de dos connectors que poden donar servei a dos vehicles alhora i ofereix una potència de 22 Kw per cada presa. Els usuaris i usuàries poden accedir al seu control i activació través de les principals aplicacions de geolocalització. Tal com apunten des de OVANS, el temps de recàrrega depèn de factors com la capacitat de la bateria del vehicle, la potència del punt de recàrrega i la potència màxima a la qual el vehicle pot ser recarregat.\n“Hem de començar a intentar canviar hàbits i formes de vida, reflexionant sobre quin poble volem habitar en el futur, i una forma d'intentar ajudar a fer aqueix canvi és apostar pels vehicles elèctrics, per a disminuir la contaminació, millorar la qualitat de l'aire, la salut i, en definitiva, la qualitat de vida dels ciutadans i ciutadanes”, assenyalava Guijarro.\nAquest punt de recàrrega s'ha realitzat a través d'una subvenció atorgada per l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), dins del programa “Estalvi i eficiència energètica en el transport”. La instal·lació ha suposat una inversió de 12.191 euros, dels quals el IVACE subvenciona el 80% i l'Ajuntament aporta la quantitat restant.\nPer a finalitzar la inauguració, Daniel Sánchez, per part de OVANS, ha agraït a l'Ajuntament de Xest “haver comptat amb la tecnologia de la nostra empresa per a posar a la comarca a l'avantguarda de la revolució energètica” i ha destacat “la importància de les ajudes del IVACE per a fer el cost de la instal·lació més accessible i així facilitar que es done aquest servei tant als veïns i veïnes de Xest, com a la gent de fora que vinga a veure la població amb l'excusa del punt”.\nDilluns, 17 Desembre 2018 12:54\nDimecres, 28 Novembre 2018 12:21


Bloc Biblioteca Mont-Àgora: de febrer 2021\nAquest llibre ens pot canviar la vida‼\nLa Marie Kondo, la reina de l’ordre, ens ofereix valuosos consells no només per endreçar els calaixos i la taula... sinó també per endreçar el temps i mantenir un equilibri saludable entre la feina i la vida, tan si treballes des de casa o des de l’oficina.📎\na diumenge, de febrer 28, 2021 Cap comentari:\na dissabte, de febrer 27, 2021 Cap comentari:\nAgenda 8 de març, Dia Internacional de les dones\na la Conca d'Òdena\nMostra de llibres que podeu agafar en préstec a la\nBiblioteca Mont-Àgora sobre aquesta temàtica.\na divendres, de febrer 26, 2021 Cap comentari:\nL’esmorzar és un àpat indispensable per al bon funcionament del metabolisme i una bona pràctica per prevenir condicions com la diabetis tipus 2 o l’obesitat.\nCom més es variï l'esmorzar, més orientats estarem cap a una dieta saludable. A més, perquè sigui sana ha de cobrir els requeriments nutricionals del dia, i per això no n'hi ha prou amb la ingesta d'aliments, sinó que cal que l’àpat sigui equilibrat.\nComencem el dia amb un esmorzar saludable i ple d'energia.\nNOVETAT! Ja disponible a la bibllioteca.\nTambé el podeu llegir en format digital a "eblibio.cat"\na dijous, de febrer 25, 2021 Cap comentari:\nLa pandèmia ha provocat un fort creixement dels problemes mentals i no només entre el personal sanitari i els hospitalitzats, sinó també entre la població en general.\nÉs per això que la Generalitat de Catalunya ha posat al nostre abast la web gestioemocional.cat amb tècniques per portar millor el dia a dia.\nDes de la Biblioteca et presentem dues novetats d'en Gill Hasson que et permetran augmentar l'autoconfiança i aconseguir un pensament positiu.\nJa els pots reservar des del catàleg Aladí.\na dimecres, de febrer 24, 2021 Cap comentari:\nSi vens a fer-te el carnet de la biblioteca et donarem un targeter per inserir-hi i guardar el carnet de la biblioteca. En el targeter, que té forma d’acordió desplegable, hi trobaràs un munt d’informació dels serveis de la Xarxa de Biblioteques Municipals.\na dimarts, de febrer 23, 2021 Cap comentari:\nAmb el carnet de la Biblitoeca accedeix a l'eBiblio. Podràs gaudir dels llibres que no trobes a la Biblioteca i que tens moltes ganes de llegir i recorda que ho podràs fer des de l'ordinador, tauleta i mòbil.\nConsulta les condicions a la pàgina de l'eBiblio.\na diumenge, de febrer 21, 2021 Cap comentari:\na dissabte, de febrer 20, 2021 Cap comentari:\nLarousse editorial ha tret la col·lecció Tot respostes. Uns llibrets de petit format i enquadernats amb espiral ideals per sortir al carrer, per jugar al cotxe i per aprendre.\nA la Biblioteca aquesta col·lecció ens ha agradat i ens hi hem ben enganxat perquè som molt curiosos.\na divendres, de febrer 19, 2021 Cap comentari:\nJoan Margarit, el poeta d'ofici arquitecte, ens ha deixat. Margarit és la figura més important de la poesia catalana i castellana contemporània i el poeta més llegit i estimat. DEP. Si no el coneixes, descobreix-lo ara. A la biblioteca podràs escollir entre un munt d'antologies.\n"... Un, dos tres: pica paret.\nJa no m'importa si la Mort em veu:\nNomés sé que me'n vaig amb els meu morts"\na dimecres, de febrer 17, 2021 Cap comentari:\nVeniu a veure algunes de les novetats infantils que tenim aquest mes de febrer. Les trobareu exposades, però en tenim moltes més.\nSubscriviu-vos a les novetats de la vostra Biblioteca.\na dimarts, de febrer 16, 2021 Cap comentari:\nPer alguns el 14 de febrer és mundialment famós per ser el dia dels enamorats, però sabeu que també és el Dia Mundial de l’Energia?\nEl 14 de febrer, se celebra el Dia Mundial de l’Energia, data per a reflexionar sobre la importància que té l’Energia a la nostra vida diària i per incentivar l’ús de fonts renovables (eòlica, solar, biomassa, etc.) i l’estalvi energètic.\na dilluns, de febrer 15, 2021 Cap comentari:\nT'agradaria obrir aquests caixes i veure quin llibres nous hi ha? Segur que siiiiiiiii\nPer saber quins llibres nous comprem només cal que et subscriguis al butlletí de les novetats seguint aquests senzills passos que t'expliquem tot seguit.\nPer qualsevol aclariment consulta'ns a la biblioteca. Tel. 938052666\na divendres, de febrer 12, 2021 Cap comentari:\nL'amor sempre és motiu de celebració.\nAquí us deixem novel·les que enamoren.\na dijous, de febrer 11, 2021 Cap comentari:\nBarbara McClintock. Premi Nobel de medicina l'any 1983\nPer commemorar el proper 11 de febrer, Dia Internacional de la Dona i la Nena a la Ciència, a la Biblioteca Virtual podeu trobar un petit especial sobre Dones científiques amb una selecció de documents, pel·lícules i webs on la dona és la protagonista i que ajuden a desterrar la cultura masclista en l'àmbit científic.\na dimecres, de febrer 10, 2021 Cap comentari:\n"Boulder", segon llibre de la trilogia que l'autora va començar amb "Permagel" i que ha d'acabar amb "Mamut", ha rebut el Premi Òmnium a la Millor Novel·la del 2020.\nEl jurat del guardó ha definit "Boulder" com una obra amb un estil “entre poètic i sòrdid sobre la incapacitat de relacionar-se amb el món i amb els altres, sobre la solitud, també sobre el desig i el sexe com a escapada i motor de les insatisfaccions”.\nFelicitats pel premi, Eva!\nTeniu els dos llibres disponibles a la Biblioteca Mont-Àgora i també en format digital a la plataforma "ebiblio.cat". Feu les vostres reserves de seguida\na dimarts, de febrer 09, 2021 Cap comentari:\nAl nostre Racó de mares i pares d'aquest mes hi hem incorporat aquest receptari senzill però que dóna grans resultas si el que volem és aprendre receptes per ajudar a millorar l'alimentació de l'infant i acostumar-lo a una dieta sana i equilabrada. El trobareu a la Baiblioteca.\nRecordeu que el Racó de mares i pares és l'espai de la Biblioteca, ubicat a l'Àrea Infantil, on podeu trobar més informació sobre la tasca de ser pares, avis o educadors en general.\na dilluns, de febrer 08, 2021 Cap comentari:\nEl carnaval o carnestoltes és una celebració que pertany al calendari lunar. Per aquest motiu, és una festa mòbil que se celebra set setmanes després de la primera lluna plena passat el solstici d'hivern. Però el carnaval s'ha d'emmarcar dins un cicle sencer amb sentit propi, el cicle que precedeix la quaresma Per tant, des d'aquesta altra perspectiva, per situar el carnaval en el calendari hem de buscar la primera lluna plena posterior a l'equinocci de primavera. El diumenge següent és Diumenge de Pasqüa i el diumenge de la setmana anterior és Diumenge de Rams. A partir d'aquest últim comptem quaranta dies enrere i arribem al Dimecres de Cendra, el primer dia de la quaresma i l'últim del carnaval. El dijous anterior és l'inici tradicional de la setmana de carnaval o Dijous Gras. D'aquesta manera, el Dimecres de Cendra es mourà entre els dies 4 de febrer i 10 de març, i el Dijous Gras oscil·larà entre el 29 de gener i el 4 de març.\nCom cada any t'hem preparat una petita mostra de contes, llibres de disfresses i altres perquè puguis celebrar el teu carnaval particular.\nI com que ens agrada la festa i et volem ben guarnit et regalem una careta de la col·lecció Gènius. Tria la que vulguis: tenim en Gènius, la Valentina i en PlayMe\nI recorda que podràs participar en el Carnestoltes infantil que ha organitzat l' @ajmontbui. Et deixem el cartell amb les indicacions per participar fins el 17 de febrer.\na divendres, de febrer 05, 2021 Cap comentari:\nAquest any que hem deixat enrere ha estat ben atípic. Menys dies d’obertura i menys activitats presencials però en canvi s’ha incrementat molt el préstec de llibres digitals i us hem pogut oferir un munt d’activitats virtuals. Moltes gràcies a tots per fer-ho possible i per confiar amb nosaltres!\na dijous, de febrer 04, 2021 Cap comentari:\nLa novel·la negra és un dels gèneres literaris amb més seguidors.\nL'última setmana de gener va tenir lloc una edició més de BCNNEGRA a Barcelona, perquè la imaginació no l'atura ni la COVID.\nAquest any la Rambla de Barcelona era l'escenari d'aquest edició.\nLa Biblioteca fidel a tots els esdeveniments culturals que es van desenvolupant aporta el seu petit gra de sorra amb una mostra de llibres d'aquest gènere.\nVeniu a buscar la vostra novel·la plena de misteris, crims i detectius i descobriu el recorregut literari sobre novel·la negra que fa la Biblioteca Virtual.\na dimecres, de febrer 03, 2021 Cap comentari:\na dilluns, de febrer 01, 2021 Cap comentari:


Pensadora líder al món sobre el futur del treball i la conducta organitzacional\nLynda Gratton ha treballat amb empreses de tot el món per elaborar un retrat del futur del treball. També és professora de Gestió Financera a la London Business School, on imparteix “L’estratègia de recursos humans en empreses transformadores”, que està considerat com el principal programa a nivell mundial en recursos humans. El seu llibre de 2012, The Shift, analitza l’impacte del món en transformació en les pràctiques i processos corporatius, i en el lideratge.\nGratton té un do natural per reconèixer les principals tendències i identificar les formes en què les empreses poden reaccionar a aquestes tendències per mantenir-se dinàmiques, innovadores i competitives. Al llarg de la seva carrera, Gratton ha fundat el Hot Spots Movement i, des de 2008, ha liderat el Future of Work Research Consortium, que reuneix executius de més de 100 empreses, tant a nivell virtual com a una plataforma de col•laboració personalitzada.\nEn les seves publicacions, Gratton ha escrit extensament sobre la interfície entre persones i empreses, i ha anticipat com serà el treball en el futur i com les empreses haurien d’adaptar les seves pràctiques laborals. El 2012, The Shift va ser considerat el millor llibre de l’any al Japó i ha estat traduït a més de 15 idiomes. El 2015, The Key va guanyar el premi Management Book of the Year del CMI. La seva publicació més recent al 2017, The 100 Year Life, va ser preseleccionada per l’FT Business Book of the Year, es va convertir en el llibre més venut del Japó i ha estat traduït a 15 idiomes.\nCom dirigir el canvi organitzatiu\nCom els líders aconsegueixen generar canvis organitzatius i aprenentatge en ritmes frenètics i entorns desafiants\nEl trenc d’alba a la vida de 100 anys: què significa per a la selecció i el desenvolupament, i per a l’assessorament i la formació\nEls últims avenços en la investigació sobre la col•laboració: com incrementar, reconèixer i recompensar la col•laboració complexa\nL’efecte d’un món en transformació en el futur del treball: conegui les habilitats i les conductes que necessita per seguir sent competitiu


PSM-IV adverteix que els pressupostos deixen clar que Torres retalla en cultura per gastar més en propaganda i protocol ~ Millorant Inca\nPSM-IV adverteix que els pressupostos deixen clar que Torres retalla en cultura per gastar més en propaganda i protocol\nPSM-IniciativaVerds adverteix que la liquidació del pressupost municipal de l'Ajuntament d'Inca de l'exercici 2011, que va ser presentat al Ple el passat divendres, deixen clar que Rafel Torres i el seu equip de govern retallen en educació i cultura però augmenten la despeses en publicitat, propaganda i actes protocol·laris.\nAixí, Antoni Rodríguez, portaveu municipal del PSM-IniciativaVerds, va explicar al darrer Ple que “l'equip de govern s'omple la boca amb bones paraules dient que manté els recursos destinats a Educació i Cultura, però, a l'hora de la veritat, no és així. Per exemple, l'any 2011, la partida destinada al Centre Universitari era de 5.000 euros i ara, amb la liquidació del pressupost, hem comprovat que d'aquest 5.000e no en varen gastar cap. En activitats escolars, en tenien 6.000e i només en gastaren la meitat”.\nEl portaveu de PSM-IV continua “en Cultura i Normalització Lingüística passa tres quarts del mateix: pel centre d'exposicions Sa Quartera tenien una partida pressupostària de 10.000 euros i només en gastaren 236, i per a la Fundació Teatre Principal n'havien destinat 60.000 i no en gastaren cap; per a cursos de Normalització hi havia una partida d'11.000 euros de la qual només n'han fet servir una mica més de la meitat”.\nAntoni Rodríguez també posa de manifest que “a l'hora de cobrar també es noten les diferències: mentre unes partides estan pràcticament executades al 100%, d'altres, com les transferències a entitats culturals, dels 110.000 euros que tenen compromesos, només n'han pagat 3.000e”.\nEl portaveu de PSM-IniciativaVerds adverteix que “quan retallen en educació, cultura o solidaritat ens volen fer creure que ho fan per estalviar, però aquest discurs no és creïble quan, acte seguit, augmenten les partides de propaganda i protocol”. Així, el portaveu PSM-IV explica que “quan es va aprovar el pressupost del 2011, la partida inicial de publicitat i propaganda era de 130.000 euros; al final, n'han destinat 306.000 euros, un 240% més del que s'havia pressupostat inicialment. I en actes protocol·laris tenien un crèdit inicial de 20.000 euros i n'han gastat 25.000e. És a dir, que retallen en educació i cultura per gastar més en propaganda i protocol”.


Set províncies de l'est, en avís aquest dilluns per neu, vent, onatge i pluges, en un dia de baixada de temperatures\nPublicat 14/11/2021 16:39CET\nPablo González - Europa Press - Archivo\nSet províncies de l'est peninsular tindran aquest dilluns avisos de nivell groc (risc) per fenòmens meteorològics com neu, vent, onatge o pluges, segons la predicció de l'Agència Estatal de Meteorologia (AEMET) aquest 15 de novembre, jornada en què s'espera una baixada de temperatures general.\nEn concret, s'han activat avisos per nevades a Osca i Lleida; per vent a Osca, Girona, Lleida i Castelló; per pluges a les Balears (illes d'Eivissa, Formentera, Mallorca i Menorca), Barcelona i Tarragona; i per onatge a les Balears (Mallorca i Menorca) i Girona.\nSegons la predicció d'aquest dilluns de l'AEMET, estarà ennuvolat o cobert amb ruixats freqüents que podrien ser localment forts i anar acompanyats de tempesta a les Balears, principalment a Mallorca i Eivissa.\nA primeres hores també s'esperen ruixats localment forts a punts del litoral central de Catalunya. De manera més feble i dispersa, es podrien estendre a altres zones de Catalunya i al cap de la Nau.\nAl Cantàbric, l'alt Ebre i els Pirineus, s'esperen pluges febles en general, una mica més intenses i freqüents al cantàbric oriental i als Pirineus, que remetran.\nTambé es preveuen cels ennuvolats o amb intervals de núvols en altres zones de la meitat nord, i predominarà la nuvolositat baixa a l'altiplà Nord i Galícia, i amb probabilitat d'alguna precipitació feble al sistema Central i l'Ibèric.\nEstarà poc ennuvolat en general a la resta, tot i que amb alguns intervals al sud-est de la Península, mentre que a les Canàries, es produiran intervals de núvols alts.\nLa cota de neu aquest dilluns se situarà en els 1.400 metres als Pirineus i al sud del sistema Ibèric, i a la resta d'àrees de muntanya de la meitat nord serà d'uns 1.600 metres.\nDurant la jornada també hi haurà probabilitat que es produeixin boires matinals en àrees muntanyenques del centre i nord peninsulars i a l'altiplà Nord.\nPel que fa a les temperatures, les màximes experimentaran un descens, tot i que al voltant de l'Alborán i a l'altiplà Nord s'espera un ascens. Les mínimes pujaran al nord-oest i baixaran a les Balears i la resta de la Península. També es produiran gelades febles als Pirineus i, localment, en altres àrees muntanyenques i l'altiplà Nord. A les Canàries s'esperen pocs canvis tèrmics.\nFinalment, el vent aquest dilluns serà fort o amb intervals de fort a les Balears, als Pirineus i a l'Empordà; de component nord a la resta de la Península, amb ratxes fortes a la vall de l'Ebre i al sistema Ibèric; a l'Estret bufarà de ponent; i a les Canàries serà de l'est i del nord-est.


Contracten una empresa per controlar la feina dels escombriaires de Girona - Empordà\nContracten una empresa per controlar la feina dels escombriaires de Girona\nL'Ajuntament destina 30.000 euros l'any per seguir els horaris i l'eficàcia dels treballs de Girona + Neta\nGIRONA | TAPI CARRERAS 09.02.2016 | 06:30\nUn empresa controlarà que el servei de recollida de deixalles i la neteja dels carrers es faci correctament. marc martí\nL'Ajuntament de Girona ha contractat una empresa per tal que fiscalitzi els treballs dels escombriaires de Girona + Neta. El consistori va obrir un concurs públic i ha adjudicat aquesta tasca de control a l'empresa barcelonina Datambient Assessors SL. El cost anual per a l'Ajuntament de Girona serà de 30.285,09 euros, IVA inclòs. En concret, l'adjudicatària haurà d'encarregar-se del servei de control de qualitat, auditoria tècnica i assessorament en la millora contínua del servei de recollida de residus, neteja viària i deixalleries de la ciutat. El contracte és per dos anys, i es podrà prorrogar per dues anualitats.\nEl regidor de Sostenibilitat, Carles Ribas, ha explicat que l'objectiu no és perseguir els treballadros sinó aconseguir de millorar un servei que, al seu parer, ja és molt bo: "Si una empresa desenvolupa un contracte amb un preu determinat ha de complir una sèrie de deures. Té uns drets però, també, unes obligacions. I al mateix temps l'Ajuntament ha de vetllar perquè la feina es faci bé i els ciutadans tenen dret a queixar-se si creuen que alguna cosa no funciona bé".\nEl representant municipal ha remarcat que l'únic que es persegueix és "seguir millorant" el servei. En aquest sentit ha recordat que la feina dels escombriaires està molt ben valorada pels ciutadans i que hi ha estudis que situen la ciutat com una de les més netes. Un estudi que va fer públic l'Organització de Consumidors i Usuaris (OCU) l'any 2015 situava la neteja de Girona per sobre de la mitjana estatal. Girona tenia 66 punts sobre cent mentre que la mitjana de l'Estat era de 54. Ribas, però, considera que no s'han de quedar aquí i que s'ha de "buscar excel·lència".\nAquest control servirà, entre altres coses, per contrastar les dades del camions que circulen per la ciutat fent la recollida de residus i que van amb un GPS, observar que la neteja manual dels carrers es fa correctament i en els dies previstos segons el calendari i també per comprovar com s'atenen els imprevistos.\nEl responsable de Sostenibilitat va posar l'accent en els beneficis que pot tenir, fins i tot per a l'empresa, aquest control. "Poden aprendre i millorar dels errors i saber què estan fent correctament".\nLa puntuació s'extreia en base a diferents paràmetres com el pressupost anual per habitant i indicadors com papereres, mitjans mecànics i nombre d'empleats. També es tenia en compte la satisfacció dels veïns amb la neteja en diferents aspectes. Els excrements de gossos, les pintades i cartells i l'empitjorament produït per cases i locals abandonats eren els aspectes més mal valorats. També la distància que es produeix en la neteja de les zones més emblemàtiques de les ciutats amb barris més allunyats assenyalats com a punts negres per molts entrevistats.


2008 Novembre « La lluita contra Bolonya a la UAB\nPosted by Especial Bolonya a Novembre 12, 2008\nText vigent de la LOU (tenint en compte les modificacions al 2007)\nMITES SOBRE BOLONYA\n“Como sucede a menudo en política, la manera más segura de acallar toda resistencia contra un proceso regresivo y empobrecedor es exhibirlo ante la opinión pública de acuerdo con la demagógica estrategia que consiste en decirle a la gente, a propósito de tal proceso, exclusivamente lo que le agradará escuchar. Así, en el caso que nos ocupa, las autoridades encargadas de gestionar la reforma de las universidades que se está culminando en nuestro país -sea cual sea su lugar en el espectro político parlamentario- han presentado sistemáticamente este asunto como una saludable evolución al final de la cual se habrá conseguido que la práctica totalidad de los titulados superiores encuentren un empleo cualificado al acabar sus estudios, que los estudiantes puedan moverse libremente de una universidad europea a otra y que los diplomas expedidos por estas instituciones tengan la misma validez en todo el territorio de la Unión.”\nJosé Luís Pardo.\nCatedràtico de Filosofía de la Universidad Complutense de Madrid\n“La descomposición de la universidad” Publicat a El País, 10 de Novembre de 2008\nPreu públic vol dir preu assequible?\nPreu públic vol dir “publicat al Butlletí Oficial de l’Estat” (BOE) o “publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya” (DOGC).\nEls criteris per a l’establiment dels preus publicats per llei està establert a l’article 81.b de la LOU, mencionat abans.\nMés info sobre preus públics:\nAmb Bolonya estudiar no serà més car /costarà el mateix/serà més barat\nAquest curs, el preu mitjà d’un crèdit ECTS és de 17.3€. El preu mitjà d’un crèdit normal, 13€. (es calcula preu mitjà perque hi ha 4 graus d’experimentalitat dels estudis, és a dir, els estudis tècnics són més cars que els de lletres; i amb el sistema ECTS s’estableixen 5 nivells “de coeficient d’estructura acadèmica”).\nEs pot consultar desglossat a la següent taula:\nFeta a partir del Decret de Preus de la Generalitat d’enguany\nL’article 81 de la LOU estableix que el preu dels estudis que paga l’estudiant s’ha d’apropar al seu cost real. Avui no paguem menys del 20%.\n“En el caso de los estudios conducentes a la obtención de títulos de caràcter y validez en todo el territorio nacional, los precios públicos […] estarán relacionados con los costes de prestación del servicio” (Art. 81.b LOU)\nMés info sobre l’aprovació de la llei:\nLOU 2001. Al 2007 va estar reformada pel PSOE ( LOMLOU )sense modificar aquest article.\nLa pujada del preu dels estudis no s’ha congelat cap any des de l’aprovació de la LOU. De fet aquest curs, la pujada mitjana ha estat per sobre de la inflació (4.2%) i molt per sobre de la pujada dels salaris (3.43%): un 5.5%. La Universidad Carlos III de Madrid ha aplicat una pujada del 8.2%, sent la universitat a on s’han aprovat més graus bolonya i més avançada en l’aplicació de la reforma (té 23 del total de 69 graus aprobats per enguany al conjunt de l’Estat espanyol).\nEnguany, la UAB ha pujat un 50% el preu dels estudis de máster per als estudiants extracomunitaris (sobre els comunitaris no pot fer-ho). Ha suposat fins a 800€ més per curs.\n Segons les dades del Ministeri, la realitat és que –a l’espera de que realment siguin aprovats per l’ANECA- per l’any vinent s’han proposat 207 títols de grau. D’ells no més 69 són d’universitats públiques, de les quals, 23 ho són a la mateixa universitat : Universitat Carlos III de Madrid. La Universitat Autònoma de Madrid (29.000 estudiants), no proposa cap pla per l’any vinent. Cap universitat andalusa (el campus universitari més important de l’Estat) tampoc, així com tampoc a Castella i Lleó. Tampoc la UNED (150.000 estudiants no presencials) ni la Complutense de Madrid (70.000 estudiants) ho faran enguany. En conjunt, el 70% de les universitats públiques no proposa cap grau. A data de maig de 2008.\nEls crèdits ECTS permeten més mobilitat i el reconeixement de títols?\nDe la mateixa manera que amb l’Euro, amb un Euro no pots comprar el mateix aquí que a l’Estat francès. Un crèdit ECTS no et dona el mateix aquí i a l’Estat francès:\n“cuando un interesado no supere los requisitos de formación complemetarios exigidos en el plazo de cuatro años […] la homologación condicionada perderá su eficacia sin perjuicio de que, a partir de ese momento, el interesado pueda solicitar la convalidación por estudios parciales” (Real Decreto, Disposición Adicional Séptima)\nNo hi ha cap mecanisme de reconeixement automàtic de títols. El paràgraf anterior és la modificació del procediment d’homologació que ja hi havia. (Reial Decret 285/2004).\nEl Reial Decret de Graus permet a estudiants de l’EEES amb un Grau (sigui com sigui al seu estat) accedir a un Màster i afegeix :\n“no implicarà, en ningún caso, la homologación del título previo de que esté en posesión el interesado, ni su reconocimiento a otros efectos que el de cursar el máster” (art. 16.2. Acceso a las enseñanzas oficiales de Máster).\n“la admisión no implicarà, en ningún caso, modificación alguna de los efectos académicos y, en su caso, profesionales que correspondan al título previo de que esté en posesión el interesado, ni su reconocimiento a otros efectos que el de cursar enseñanzas de máster” (Art. 17.4. Admisión a las enseñanzas de Máster)\nReial Decret de Graus:\nAmb Bolonya hi haurà més mobilitat?\nLa mobilitat depèn dels recursos que hi hagi per practicar-la. Actualment no hi ha cap programa de beques extraordinari per a realitzar mobilitat. Els programes Erasmus segueixen igual. S’estan oferint préstecs, la qual cosa implica: endeutar-se, tornar interessos.\nMés info sobre préstecs:\nBolonya és una directiva europea d’obligat compliment?\nLa UE no té competències en matèria d’Educació a iniciativa del R.U. (Tractat Constitutiu de la Comunitat Europea, art.149.4).\nEs tracta d’una lliure coordinació entre països de la UE i de fora de la UE (com p.e. Azerbayà).\nPer tant, si escolteu parlar de directives europees demaneu-les. La Declaració de Bolonya (i la de Bergen i la resta) són declaracions. Si fòsin directives o lleis tindrien aquest nom. Si algú insisteix en que és una obligació europea, demaneu la llei o la directiva concreta … i la doneu a Zapatero i al Montilla perque la citin a les lleis que han aprovat.\nCada estat desenvolupa a voluntad pròpia una llei estatal (LOU) – i en el nostre cas, també a nivell de comunitat autònoma, Llei Catalana d’Universitats (LUC) – i conjunt de Reials Decrets (de Graus, de Suplement Europeu al Títol, de Màsters, …).\nTeòricament s’inspiren en les declaracions d’intencions que han fet públiques. Però en realitat s’apliquen els principis recollits a l’Acord General de Comerç i Serveis (AGCS) negociat a l’Organització Mundial del Comerç (OMC) tal com esmenta directament el preàmbul de la Llei Catalana d’Universitats:\n““les aportacions del Govern de la Generalitat s’han de limitar a l’oferta universitària que es presta amb caràcter no empresarial, en previsió de la liberalització d’aquest sector en el marc de les negociacions en el si de l’Organització Mundial del Comerç.” (Preàmbul de la Llei Catalana d’Universitats).\nPer tant els responsables d’aquest procés són el Govern espanyol i català i no cap instància europea superior.\n“Alemania, Italia y Reino Unido se desmarcan de Bolonya” El Mundo, 4 de junio de 2008. http://www.elmundo.es/suplementos/campus/2008/521/1212530407.html\n“El EEES. Una explicación jurídica para gente que no sabe derecho” ACME – Asamblea Contra la Mercantilización de la Universidad-(mayo, 2006) Es pot consultar el document sencer a: http://www.nodo50.org/acme/documentos/bolonia/el-eees,-una-explicacion-juridica-para-gente-que-no-sabe-derecho.htm\nLlei Catalana d’Universitats (LUC) http://www10.gencat.net/dursi/ca/un/luc_home.htm


El VII Fòrum d’Ocupació reuneix més d’una vintena d’organitzacions participants - Fundacio General - FGUV\nEstàs a: Inici > Arxiu de notícies > El VII Fòrum d’Ocupació reuneix més d’una vintena d’organitzacions participants\nEl VII Fòrum d’Ocupació reuneix més d’una vintena d’organitzacions participants\nDurant els dies 12 i 13 de novembre, el hall de la Facultat d’Economia acull la setena edició del Fòrum d’Ocupació de la Universitat de València, que enguany reuneix més d’una vintena d’empreses i institucions participants. Els debats, les taules redones i els tallers centren bona part de la programació. Ha presidit la inauguració de l’encontre la vicerectora de Postgrau, Rosa Marín.jpg\n"L'any passat es van lliurar vora 2.000 currículums i esperem po mantindre aquesta xifra, fins i tot, augmentar-la enguany", ha assenyalat la vicerectora Rosa Marín. L'objectiu del Fòrum d'Ocupació, que organitza l'OPAL, és "fer més fluïda la comunicació entre els possibles ocupadors, la Universitat i els estudiants. Crec que és un pas més per afavorir el seu futur professional", ha manifestat. Per a la vicerectora, aquesta trobada suposa "l'aportació de la Universitat per enfortir la formació de l'estudiantat. No únicament la formació acadèmica, que ja reben ací, sinó que passar per aquests estands és un pas més per a posar-se en contacte amb el món laboral", ha afegit.\nRosa Marín ha estat acompanyada en l'acte inaugural pel director de l'OPAL, Vicent González Romà; el degà de la Facultat d'Economia, Vicent Soler; el gerent de la Fundació General de la Universitat de València, Cristóbal Suria; i representació de la Fundació Universitat Empresa-Adeit, entre altres membres de la comunitat universitària.\nEl VII Fòrum d'Ocupació compta amb la participació de més d'una vintena d'organitzacions entre empreses i institucions. El diàleg entre l'estudiantat, els recents titulats i aquestes organitzacions es produeix en els estands, ubicats al hall de la Facultat d'Economia, per tal que "puguen tindre un primer contacte cara a cara els estudiants amb les empreses, deixar el seu currículum i parlar directament dels plans d'incorporació de personal", explica el director de l'OPAL. Però, a més d'aquest contacte, les persones interessades poden assistir a les diferents xarrades que empreses i institucions realitzaran al llarg de les dues jornades de Fòrum. Es tracta de la presentació "de la seua estratègia d'incorporació de personal, de la seua cultura i dels seus plans, per tal que estudiants i titulats tinguen una visió més acurada del funcionament de les empreses i del que esperen dels titulats universitaris", indica González Romà.\nEl director de l'OPAL ha remarcat també l'oferta de tallers de formació, "mitjançant els quals l'estuditant podrà desenvolupar diferents competències, com ara preparar un bon currículum i redactar una bona carta de presentació", i les sessions sobre possibles eixides professionals, com el coaching.\nDe fet, aquest dilluns s'ha celebrat una taula redona sobre aquest tema, moada per Francisco Gracia Lerín, subdirector de l'OPAL. "L'objectiu és donar a conéixer la professió del coaching als estudiants i titulats de la Universitat. Es tracta d'una activitat professional amb una implantació molt recent en el nostre país, i potser per això, en evident creixement", explica Gracia Lerín.\nEls ponents són coaches de reconegut prestigi i al llarg de la taula redona s'ha debatut sobre què és el coaching, quina formació ha de tindre qui vulga dedicar-se professionalment a aquesta activitat, quines competències són necessàries per a ser un coach excel·lent, com es pot acreditar un professional com a coach i quines perspectives de futur té la professió.\nEl Fòrum també ha acollit la taula redona Què necessiten de nosaltres els ocupadors? Demandes de les empreses als seus futurs empleats, moada per Salvador Carbonell, de l'Institut d'Investigació en Psicologia dels Recursos Humans, Desenvolupament Organitzacional i Qualitat de Vida Laboral (IDOCAL) de la Universitat de València.\nEls ponents convidats han respost a tres aspectes referits al mercat laboral dels universitaris. En primer lloc, des de la seua experiència professional, han resumit les principals demandes que actualment realitzen els ocupadors als titulats i titulades universitaris. En segon lloc, han analitzat les condicions laborals que actualment estan oferint els ocupadors als titulats que s'incorporen a les seues empreses. Per últim, i com a producte de l'anàlisi dels dos punts inicials, han oferit als assistents recomanacions generals que han de tindre en compte els universitaris amb la finalitat de maximitzar les seues possibilitats d'inserció en l'entorn laboral actual.\nUn dels participants en el debat ha sigut Juan Gamboa, tècnic de l'Àrea d'Estudis de l'OPAL, la intervenció del qual s'ha centrat en l'anàlisi de les demandes dels ocupadors de titulats i titulades universitaris de la província de València obtingudes en els estudis realitzats per l'OPAL. "A nivell de competències, els ocupadors consien que els titulats universitaris han de demostrar especialment les capacitats de resolució de problemes, assumpció de responsabilitats i treball en equip, així com coneixements d'informàtica i domini de les competències i tècniques pròpies de la titulació", ha expressat l'especialista.\nD'altra banda, Gamboa ha anlitzat les característiques laborals dels titulats que van participar en l'Estudi d'Inserció Laboral, les quals funcionen com a indicadors de les condicions laborals oferides pels ocupadors. Finalment, en l'apartat de recomanacions s'ha referit, entre altres aspectes, a la importància de la participació dels universitaris en el procés d'assessorament per a la inserció laboral com una estratègia fonamental per a l'obtenció d'informació sobre les demandes dels ocupadors i per al consegüent desenvolupament d'habilitats per a la incorporació al mercat de treball.\nTreballar a Europa i emprenedoria\nHui dimarts, 13 de novembre, continuaran les presentacions d'empreses, les xarrades, els tallers i les taules redones, des de les 10:30 hores, també en la Facultat d'Economia. Destaquen les taules de la vesprada. La primera, a les 16:30 hores, en la sala Manuel Ayuso, tractarà d'esbrinar les claus per a presentar-se a un procés de selecció a Europa amb èxit. Es tracta d'un debat a proposta de la Xarxa Eures de la Comunitat Valenciana que estarà moat per la seua consellera a Castelló, María Isabel García, i en la que intervindran els consellers Eures d'Alemanya, Dinamarca i Suècia.\nA les 17 hores, la sala Ignasi Villalonga Villalba acollirà la darrera taula d'aquest fòrum, que posarà de manifest les claus per emprendre amb èxit, mitjançant la moació de Silvia García Andreu, tècnica del projecte Uniemprén de la Universitat de València, i la participació de joves professionals i experts en l'àmbit de l'emprenedoria.\nL'OPAL, a més, ha organitzat un concurs per a premiar amb un iPad2 WIFI (16 GB) l'assistència al Fòrum. Els participants rebran un full de verificació de la seua participació en les diferents activitats (taules redones, xerrades, tallers...) i un qüestionari de qualitat. Aquesta assistència es registrarà en cada activitat i despr&eac\nPrograma Fórum Ocupació 2012\nPublicat en: Inserció professional, Formació, Imatge i comunicació, Agenda


Sala de premsa d'Onada Edicions: La professora Pilar Alfonso tracta els relats de marca en l'ESO\nLa professora Pilar Alfonso tracta els relats de marca en l'ESO\nSi hi ha cap persona experta en com ensenyar els relats comunicatius que s'amaguen darrere de les omnipresents marques (tant comercials con institucionals i personals), aquesta és Pilar Alfonso. I tot seguint en la tasca d'educar en comunicació, la professora i autora de l'assaig divulgatiu "(Tot) el que encara no saps sobre les marques" ha publicat en la revista Aulamèdia l'article "Tres preguntes sobre educació i relats de marca", en el qual d'una manera senzilla i eficaç respon a tres qüestions: què és una marca, què és un anunci, i com ensenyar els relats de marca en l'Educació Secundària.\nPer a Alfonso, qualsevol cosa pot esdevindre una marca. "És, fonamentalment, identitat visual (logo i colors), identitat narrativa (relats al voltant de la marca) i identitat axiològica (valors identificadors)", la qual té entre els seus objectius crear una història, un relat, que ens arriba en forma de campanyes publicitàries, el màrqueting, l'empaquetatge i altres accions comunicatives que "intenten construir un món que resulte atractiu i convincent per als consumidors. És sempre un relat breu, de comprensió fàcil i immediata, que transmet (amb comptades excepcions) una visió eufòrica de la realitat, lligada al consumisme".\nA partir d'ací, l'autora defensa tractar aquest tema en els estudis d'ESO a través d'un prisma d'anàlisi crític amb els relats de marca. "M’agrada pensar que –en el marc de l’educació en comunicació– és possible un enfocament comunicatiu que ensenye a entendre que és una marca en la nostra societat. Un enfocament narratiu que ensenye a llegir aquests nous relats tan canviants i tan iguals. Un enfocament interdisciplinar que transpasse l’anàlisi formal i aborde el context social i econòmic", rebla Pilar Alfonso.


Girona aprova la creació d'un consell LGTB\nFins ara, només Barcelona havia aprovat la creació d'aquest organisme que té per objectiu la defensa i la promulgació dels drets i els deures de gais, lesbians, transsexuals i bisexuals\n09/10/2012 Drets i Llibertats\nLa Comissió Unitària 28 de Juny, a l'entrada del ple de l'Ajuntament de Girona\nEl ple de l'Ajuntament de Girona va aprovar la creació d'un Consell Municipal de Gais, Lesbianes, Transsexuals i Bisexuals (LGTB), el segon d'aquestes característiques que es crea als Països Catalans.\nEl debat i l'aprovació de la mesura va comptar amb la presència de representants de la Comissió Unitària 28 de Juny de Girona, que integra els col·lectius LGBT de la la ciutat, com FACG, GLG, Brot Bord, Girona Orgullosa i Sinver.\nFins ara, només Barcelona havia aprovat la creació d'aquest organisme que té per objectiu la defensa i la promulgació dels drets i els deures i de les activitats que organitzen aquests col·lectius.\nEs tracta d'una reivindicació històrica del col·lectiu LGBT, que la CUP recollia al programa electoral i que va presentar en forma de moció fa alguns mesos.\nEl mes de juliol, el consistori va crear la comissió per dissenyar el consell municipal i al ple d'aquest dilluns es va aprovar de manera oficial la creació. A partir d'ara, en el termini d'un any s'elaborarà el reglament i els estatuts que hauran de regir el funcionament del consell municipal.


L’Ajuntament i les entitats esportives posen la primera pedra del nou triple Pavelló Esportiu situat a Can Cases\nPàgina principal >> Societat >> L’Ajuntament i les entitats esportives posen la primera pedra del nou triple ...\nAquest matí s’ha posat la primera pedra del nou triple Pavelló Esportiu situat entre l’Avinguda de Can Cases i el Carrer Josep Vilar. Aquest nou equipament permetrà les practiques del bàsquet, el futbol sala, l’handbol, el voleibol i el pàdel indoor i està previst que estigui a punt per a la temporada esportiva 2018-2019.\nA l’acte hi han assistit l’alcalde Xavier Fonollosa i la regidora d’Esports, Belén Leiva, acompanyats dels regidors Adolf Bargués, Núria Canal, Míriam Riera i Sergi Corral. També s’ha convidat els presidents i membres de totes les entitats esportives del municipi, especialment aquelles que practiquen esports de pista, com el Club Volei Martorell, el Martorell Pàdel Club, el gimnàs d’arts marcials Octogon Sport Centre, el Club Handbol Martorell, els dos clubs de basquetbol: el Club Bàsquet la Mercè i el Bàsquet Club Martorell, i els dos equips de futbol sala, l’Associació Esportiva Pares i Mares Futbol Sala Martorell i el Sala 5 Martorell.\nL’alcalde Xavier Fonollosa ha remarcat que la col·laboració de les entitats ha estat clau en l’elaboració del disseny i l’estructura del nou pavelló a l’hora de crear un espai que cobreixi les necessitats de tothom. “Ens hem reunit amb totes les entitats esportives que són susceptibles a l’hora d’utilitzar aquest equipament i les seves aportacions ens han fet millorar el projecte”.\nLa creació d’aquest nou triple pavelló esportiu va néixer de la manca d’espais suficients per acollir l’activitat esportiva degut al creixement continuat de practicants d’esports de pista al municipi. La regidora d’esports, Belén Leiva, considera que aquest nou equipament suposarà una millora indiscutible de la pràctica d’aquests esports concrets.\nEl nou centre comptarà amb una superfície de 4.600 m2 i es dividirà en tres àrees: vestidors, graderia i diverses pistes: una poliesportiva (divisible amb cortines en tres pistes) i tres de pàdel indoor. A més, l’edifici comptarà també amb un petit espai per a l’Associació de Veïns del barri de Can Cases. El cap de Servei de Planificació Urbanística de l’Ajuntament, Rodrigo Alaminos, ha explicat amb més detall com serà aquest nou pavelló.\nPrevisió per nous projectes\nLes obres tenen una durada prevista de 14 mesos i s’espera que el pavelló estigui disponible de cara a l’inici de la temporada 2018-2019. L’alcalde Fonollosa ha explicat que un cop finalitzada la construcció d’aquest nou pavelló es preveu la renovació dels dos pavellons esportius actuals: les Instal·lacions Esportives Municipals, situades al carrer Germanes Mestre, i el Pavelló Esportiu Municipal de l’Avinguda Fèlix Duran i Canyameres. “Des de fa 10 anys l’Ajuntament està apostant per les inversions en els equipaments esportius, i això no s’acaba amb aquest pavelló” ha recordat l’alcalde.\nPresidents de les diferents entitats del municipi han assistit a l’acte i han participat en la posada de la primera pedra. Miquel Fusalba, president del Bàsquet Club Martorell, i Jordi Gay, president del Sala 5 Martorell, han valorat positivament l’inici oficial de la construcció del nou pavelló poliesportiu degut a la manca d’espai que pateixen durant la temporada.\nEn l’acte d’aquest matí, nens i nenes esportistes dels diferents clubs han col·laborat dipositant en una urna diferents objectes representatius de les seves entitats. En aquesta urna, que quedarà enterrada sota els fonaments del nou pavelló, també si han posat diaris, monedes i l’acta de la posada de la primera pedra signada per l’alcalde.