Home \_ Notícies \_ Elements que es mostren per etiqueta: almeria\ndilluns, 10 de desembre de 2012 14:44\nCristina Garcia, campiona d'Espanya juvenil femenina\nDes del passat 6 al 9 de desembre s'ha celebrat al CMar Almería el Campionat d'Espanya de la classe Làser 4.7 on ens hi han representat 20 esportistes de l'equip català.\nUna jornada com la d'ahir, amb brises que anaven rolant constantment, van impedir que es celebrés cap prova i a les 14:45h el comitè de regata va decidir que la flota tornès a port donant per conclòs el campionat. Així doncs, els esportistes de l'equip català tornen a casa amb un nou títol de campió d'Espanya. La regatista del CN Salou, Cristina Garcia es proclama campiona d'Espanya juvenil femenina.\nFinalment, a les 17:30h es va dur a terme l'acte de clausura i lliurament de premis.\n6 Matías Sabaté - CN el Masnou\n9 Mon Cañellas - CN Cambrils (Selecció Catalana)\n15 Cristina Garcia - CN Salou (Selecció Catalana)\n24 Bernat Ferrer - CM Altafulla\n27 Albert Canal - CM Altafulla\n28 Josep Nogues - CN Salou\n34 Oriol Barris - CN el Masnou\n36 Maria Lopez - CN Salou\n39 Guillem Delgado - CN el Masnou\n43 Bosjo Pujol - CN Salou 1er classificat sènior\n51 Guillem Catalan - CN Garraf\n54 Laura Guzmán - CN Garraf\n64 Beatriz Muro - CN Salou (Selecció Catalana)\n66 Ferran Alborch - CN Arenys de Mar (Selecció Catalana)\n77 Oriol Jose - CN Arenys de Mar\n79 Hèctor Calderón - CN Vilanova\n84 Adrià Montané - CN Vilanova\n93 Mar Rodríguez - CN el Masnou\n99 Adriana Jofre - CN Salou\nDes de la Federació Catalana de Vela volem felicitar i donar les gràcies a tots els esportistes i al tècnic de la selecció catalana Alex Muscat.\nPodeu trobar les classificacions complertes, aquí.


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - La jornada Juguem en Família inclou activitats nocturnes pel públic més adolescent\n“Juguem” es farà aquest proper dissabte, 4 de maig, a la Plaça Major de Banyoles. L’espai s’omplirà de jocs de taula moderns, jocs de construcció, espais d’experimentació i joc lliure per als més petit i espais de jocs més moderns pels més grans. L’objectiu és posar en valor el joc com a eina educativa i per això es crida a la participació de petits, joves, adults i famílies. En aquest sentit, si bé en les edicions anteriors l’activitat s’acabava pels volts de les nou del vespre, enguany s’ha decidit allargar la jornada fins a la mitjanit per continuar amb un públic més juvenil.\nEls jocs començaran a dos quarts de cinc de la tarda. Lupus Mundi serà l’encarregat de dirigir la sessió, fins a les vuit del vespre, amb jocs per a totes les edats. De dos quarts de vuit fins a les nou del vespre, els jocs s’acompanyaran de la música de Dani Guijarro. Fins a les dotze de la nit, començarà la novetat de la jornada “Juguem de nit”, amb jocs de taula moderns tant per a joves com per adults.\nRecordem que el cicle Eduquem en Família inclou diverses xerrades i tallers que es fan durant el curs, adreçat a mares, pares i professionals de l’educació.


Kustpark Klein Poelland Schouwen-Duiveland Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nKustpark Klein PoellandLage Zoom 15, Lagezoom, Schouwen-Duiveland, Països Baixos, 4325 CP - Veure al mapaBé6,6Basada en128comentarisKustpark Klein PoellandVeure més fotosplatjaVeure més fotosVeure totes les 26 fotosMolt bona ubicació 7,4Veure al mapa7,4UbicacióParticularitats que li encantaranbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Renesse, no busqui més enllà de Kustpark Klein Poelland. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Kustpark Klein Poelland ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com conserge, lloguer de bicicletes. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, plat de dutxa, sala d'estar per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com parc infantil, jardí. Kustpark Klein Poelland és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Renesse.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxabalcó/terrassaforn microonessala d'estarCaixa forta a l'habitaciónevera Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Roompot Vakanties t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Inici > Després del Grau > Eixides professionals > Orientació i assessorament > Introducció\nL'objectiu fonamental d'UVOcupació és facilitar i potenciar la inserció laboral de tots els estudiants i titulats de la Universitat de València.\nPer això, posa a la teua disposició un servei d'orientació professional i laboral que et permetrà rebre informació sobre aspectes que s'han mostrat rellevants per a la teua inserció, com ara:\nEines i tècniques de recerca d'ocupació\nSituació del mercat laboral\nEixides professionals per a les diferents titulacions\nCompetències i perfils més valorats\nFormació d'interès per a la inserció\nPlanificació i desenvolupament de la carrera professional\nUna de les claus per dissenyar i gestionar amb èxit la teua estratègia d'inserció laboral i la teua trajectòria professional consisteix a identificar els principals elements del procés i a prendre consciència que exigirà una certa preparació i una actitud proactiva.\nA continuació, et proposem tres activitats que resulten molt interessants per optimitzar el teu procés d'inserció.\nAbans d'iniciar un procés de recerca d'ocupació, convé que faces una reflexió personal sobre quin és el teu objectiu professional.\nLa informació sobre les eixides professionals, la situació del mercat de treball, els perfils més demandats, els recursos de formació, etc. Permet prendre consciència de la realitat i possibilita poder planificar una estratègia eficaç.\nEl coneixement de les eines més apropiades i l'entrenament en les tècniques més adients faran més fàcil el nostre procés d'inserció.\nSi busques ocupació també pots participar en les activitats que t'oferix l'ADEIT Fundació Universitat-Empresa de la Universitat de València en col·laboració amb la Generalitat Valenciana i amb finançament del Fons Social Europeu.\nT'ajuden a millorar les teves habilitats personals, informant-te de les eines bàsiques que vas a necessitar per a això. Tindràs accés a ofertes de treball i assessorament per a participar en els processos de selecció. El sistema telemàtic de Teleinsercióserà un important punt de recolzament en aquest procés.\nAquest servei està orientat a desocupats universitaris, inscrits com demandants d'ocupació en el SERVEF, que hagen cursat en la Universitat de València una diplomatura, llicenciatura o enginyeria (titulacions amb docència a extingir), estudis de grau, màsters oficials, doctorats i màsters propis. Les accions d'orientació per a l'ocupació i assistència per a l'autoocupació s'imparteixen anualment des de finals de cada curs acadèmic fins al mes de març de l'any següent.\nDesprés de finalitzar els teus estudis en la Universitat de València, bé siga una diplomatura, llicenciatura o enginyeria (amb docència a extingir) o de grau i postgrau, així com la teva estada en una empresa mitjançant una beca Leonardo, pots donar-te d'alta en la borsa de treball descarregant-te la sol·licitud de serveis i remetent-la emplenada a ocupacio@adeit.uv.es amb el teu currículum actualitzat. Per a determinar el teu nivell de coneixement d'un idioma utilitza la taula d'autoavaluació.\nConeix les diferents modalitats de contractació laboral i en particular les característiques del nou contracte indefinit de suport als emprenedors o del contracte formatiu en pràctiques, que facilita l'accés a l'ocupació als universitaris durant els quatre anys posteriors a l'obtenció de la seva titulació.\nInforma't de les convocatòries d'ocupació pública de l'Administració General de l'Estat, de les Comunitats Autònomes, de la Unió Europea, d'Organismes Internacionals i de l'Administració Local.\nAccedeix a les convocatòries d'investigació de la Universitat de València.\nSubscriu-te al butlletí de novetats o al servei d'alertes de la Generaliat per a rebre informació actualitzada sobre ocupació pública. Utilitza la Xarxa EURES per a trobar treball a Europa. En 2009 es va celebrar l'any europeu de la creativitat i innovació, en 2010 el de lluita contra la pobresa i l'exclusió social, en 2011 el del voluntariat i 2012 el de l'envelliment actiu.\nPer a presentar les teves capacitats i qualificacions personals de manera senzilla i fàcilment comprensible utilitza els documents de Europass, el que t'ajudarà a desplaçar-te professionalment per tota Europa.\nPel que fa als teus coneixements d'altres llengües, et vam recomanar que en el cas que no pugues acreditar titulacions oficials utilitzes els nivells del marc europeu de referència comuna.\nSi contemples l'autoocupació o la creació d'empreses com sortida professional, la Universitat de València t'ofereix informació, formació i assessorament per emprenedors.


Yura | InuYasha Wiki | FANDOM powered by Wikia\nDimonis, Femenins, Espadatxins,\nEdat: +50 (cronològicament)\nLa Yura (逆さ髪の結羅, "Començament del Revés del Cabell") era un dimoni dels cabells, així com el primer dimoni que suposa una amenaça per l'Inuyasha.\nLa Yura residia en un capoll fet completament de cabells mentre amagava la seva forma verdadera, una pinta vermella, en una calavera vermella. Tenia almenys 50 anys abans que l'Esfera dels Quatre Esperits tornés a l'Era Feudal amagada dins del cos de la Kagome.\nDurant la història Edit\nLa Yura va manipular la gent del poble de la Kaede amb els seus cabells per derrotar l'Inuyasha i obtenir els fragments de l'Esfera. Durant l'última lluita, quan tenia l'Inuyasha arraconat, la Kagome portava la seva vestimenta de pèl de rata de foc, i per tant estava protegida dels cabells tallants de la Yura. Un cop va trobar la verdadera forma de la Yura, la pinta amagada a la calavera vermella, va agafar una de les seves fletxes i la va clavar a la calavera, trencant la pinta i fent que la Yura es dissolgués en la pols.\nTot i no viure gaire, la Yura va tenir l'honor de ser el primer oponent poderós que l'Inuyasha i la Kagome van enfrontar junts.\nEncara que no va aparèixer gaire, la Yura tenia una personalitat singular. Adorava els cabells i li encantaven especialment els de l'Inuyasha. També era bastant segura de sí mateixa, ja que es creia extremadament poderosa. També es trobava còmoda amb el seu cos fins al punt de ser obertament coqueta. La seva vestimenta era molt reveladora, probablement per ressaltar que era tan coqueta.\nA diferència de la majoria de dimonis que apareixen a la sèrie, la Yura tenia una aparença humana (encara que la seva "verdadera aparença" fos una pinta vermella). Va prendre l'aparença d'una noia amb els cabells curts i negres, els quals havia pentinat per sobre de les espatlles. Tenia la pell cremosa i les ungles afilades, així com un cos àgil i flexible. Tenia els ulls vermells-violeta i portava ombra d'ulls i pintallavis vermells.\nLa Yura es recollia els cabells amb una cinta vermella i portava una cinta negra al voltant del coll. Portava una vestidura tradicional kunoichi (ninja femenina). La túnica ninja era negra i sense mànigues, la portava tallada per les cuixes i exposava molt l'escot. També portava una faixa groga brillant lligada pel davant. Portava guants fins, negres i ajustats, agafats pels dits del mig i estesos fins més enllà dels canells; més per decorar que per protegir-se. Portava teles ajustades i negres a les cames de protecció, que anaven des de la meitat de la cama fins als dits dels peus; també servien més de decoració que per protecció, deixant-la gairebé descalça. La seva espasa wakizashi Benigasumi anava ajustada al maluc esquerre i agafava la pinta amb la mà dreta.\nObtingut de «http://ca.inuyasha.wikia.com/wiki/Yura?oldid=1413»


Nadaman Hotels - BEST HOTEL RATES Near Hong Kong Restaurants i cafeteries Area - Hong Kong\nCerca hotels a prop de Nadaman\nPopular ara mateix a Hong Kong Més venut KG Garden Guest House Flat A9, 3/F, Mirador Mansion, 62 Nathan Road, Kowloon Triple reservada fa 5 segons\nResidence G Hong Kong (by Hotel G) 2-2A Austin Avenue Suite més gran reservada fa 44 segons\n99 Bonham 99 Bonham Strand, Sheung Wan Suite estàndard - Esmorzar inclòs reservada fa 1 minut, 7 segons\nTai Hao Hostel Room 1417, 14/F, Sincere House, 83 Argyle Street (Reception at Room 412, 4/F, Sincere House, 83 Argyle Street) Mini doble reservada fa 3 minuts, 45 segons\nLily Garden Guest House (Reception @ Flat A9, 3/F) Flat F2, 5/F, Mirador Mansion, 62 Nathan Road Llit Doble reservada fa 3 minuts, 46 segons\nHong Kong és famosa per atraccions populars com ara Nadaman. Trobi baixíssimes tarifes només a Agoda.com quan reservi hotels a prop de Restaurants i cafeteries. Nadaman és a prop d'una gran varietat d'hotels, amb seleccions com Nagaland Guest House i The Peninsula Hong Kong. Reserves d'hotels a prop de Nadaman es fan fàcilment a través de les reserves online d'Agoda.com Les útils eines de recerca i l'ampla informació d'hotels a la pàgina de ciutat de Hong Kong fan fàcil trobar hotels disponibles. Més viatgers estan triant Agoda.com per reservar allotjament a prop de Nadaman, amb uns 150,000 hotels per tot el món.\nHotels a prop de Nadaman el més proper\nEls millors hotels prop de Nadaman


Fernando Pastor (PP) i Nacho Palmer (PP) no han tardat gens ni mica en eixir a contestar a EUPV per la nostra denuncia davant el que va passar a l’Àgora en el famós “coaching motivacional”. I després de llegir el que diuen encara ens reafirmem amb major contundència: l’actuació del Servef, baix les ordres de Rafa Miró (PP) ha fet un ús vergonyós d’aquesta institució “pública” per servir en safata una audiència necessitada d’ofertes de treball a una iniciativa privada i fer apologia del més que qüestionat projecte de La Canal. Ens reafirmem en les acusacions que hem fet, perquè per molt que s’empenyen els senyors del PP en tirar balons fora, és evident que han actuat de manera miserable:\n1.- S‘han fet servir les dades d’un servei públic com el Servef per convocar a uns aturats de llarga durada i aprofitar aquesta convocatòria per fer apologia del projecte de La Española a La Canal. És a dir, s’ha aprofitat una audiència que a l’anar a les convocatòries del Servef s’ha vist obligada a escoltar allò que res tenia a veure amb el motiu de la convocatòria. Açò ací i a qualsevol part del mon es diu propaganda encoberta.\n2.- A la jornada no s’anunciava en cap moment la intervenció del Sr. José Crespo assalariat de La Española. La seua intervenció es va filtrar a les jornades de manera amagada. És evident que ha hagut una manipulació descarada d’aquesta convocatòria per afavorir interessos particular: aprofitament miserable.\nI actuen de manera miserable en dir que l’Ajuntament d’Alcoi és co-organitzador d’aquest fet. L’Ajuntament d’Alcoi té l’obligació d’afavorir qualsevol iniciativa, pública o privada, d’interès general per fer ús de les seues instal·lacions, que són les de tots, per programar activitats que incentiven i estimulen la formació dels nostres ciutadans. El que no és lícit, ni ètic, ni moral, és aprofitar aquesta bona voluntat per fer un ús indegut de campanya manipuladora a favor dels interessos urbanístics d’un particular, de la qual cosa no es tenia cap constància a l’equip de govern.\nEl govern de la ciutat ha facilitat l’Àgora no per a que s’aprofite per a fer propaganda encoberta, sinó per a fer un curs de motivació per a aturats de llarga durada. El Sr. Fernando Pastor actua més com a portaveu de La Española que no com a regidor de l’Ajuntament d’Alcoi. Ens hauríem d’estalviar el diners públics que li paguem entre tots i demanar-li a La Española que directament l’incloga en les seues nòmines pels serveis prestats als seus interessos. Al Sr. Nacho Palmer no cal ni contestar-li. Amb la seua dialèctica anticomunista prehistòrica ja s’auto-desqualifica ell solet. A aquesta gent del PP que ens han dut a una gran estafa econòmica i social, no podem permetre’ls que ens acusen de manipuladors quan no fem més que evidenciar una realitat objectiva: s’ha fet servir l’estructura del Servef per fer propaganda de la ubicació del projecte de La Española a La Canal, i tot el que diguen és pretendre tirar balons fora. Són, i ens reafirmem: miserables. Si després del que ha passat encara intenten justificar allò injustificable, l’únic que demostren és que entenen l’administració pública com un vedat particular del que treure profit per als seus interessos partidistes. De pena!\nFont: Sergi Rodríguez Castelló, Coordinador Local d’EUPV-L’Entesa d’Alcoi./


Master Class | Bonart\nNotícies ArgentonaMàster Class a càrrec del ceramista Alberto Bustos a l’Escola Taller\nanna carreras i aubets 18/5/19 L’1 de juny de 2019 de 10 a 14h. a l’Escola Taller de Ceràmica d’Argentona, al carrer Enric Granados, 5, el ceramista Alberto Bustos impartirà una màster class titulada “Libertad, mi técnica más depurada”. La...\nNotícies VentallóDebat sobre art i política amb Joan M. Minguet a l’Olivar\nannaïs miró 27/7/17 El dia 28 de juliol de 2017, a les 19.30h., Josep M. Minguet Batllori oferirà una màster class i un debat sobre art i política a la Fundació l’Olivar, a la Crta. GI-623, Km 12, de Ventalló. Joan Maria Minguet Batllori (Cornellà de Llobregat,...\nNotícies AlacantEl MACA acull una Master Class d’Alberto García-Alix\nbonart 8/3/15 El MACA de la Plaça Santa Maria d’Alacant acull la Master Class d’Alberto García-Alix dins de Photoalacant.El dia 20 de març de 18 a 21 h. Alberto García–Alix, premi nacional de fotografia 1999, oferirà una Master Class en la qual farà un...


Sense aturar-se, pas a pas, tossudament. Així cal veure la declaració de sobirania del poble català per part del nostre Parlament. Sabem que s'estan seguint els camins aconsellats pels experts per assolir un dia l'Estat propi de manera legítima, pacífica i respectuosa amb els processos universals acceptats per la comunitat internacional perquè a una nació li sigui reconeguda la seva personalitat i independència.\nFou primer el clam popular, després el mandat que ha encarregat el poble, mitjançant unes eleccions, als seus representants polítics de la majoria de tendències perquè iniciïn el procés legal i pacífic. Després de la declaració de sobirania que reconeix el dret a decidir del poble, independentment de la seva ideologia, religió, gènere o classe social..., cal dotar-se de les eines legals per a una lliure consulta a la població i així escatir d'una vegada i de manera objectiva el volum de la voluntat d'assolir un Estat propi. Aquest procés el veureu millor explicat en aquest article publicat en Vilaweb\nEn el punt actual del procés, trobo personalment, que la declaració té excessiu matís partitocràtic perquè cada partit hi vol deixar la seva petja. Al meu entendre hauria de ser una declaració breu, com en la Constitució Espanyola, acomboiada pels principis universals doctrinals que tenen les nacionalitats a que llurs pobles siguin sobirans, aplicats a Catalunya.\nSí cal seguir el procés que serà llarg, però amb peu ferm i sense aturar-se perquè per fi el nostre poble ja sigui "l'amo de tot, no gos mesell, sinó l'únic senyor" (S. Espriu)\nUs deixo amb l'Indesinenter de Raimon/Espriu\nPublicat per Joan Antoni a 10:53\nXiruquero-kumbaià 15 de gener de 2013, a les 14:16\nUn procés tant i tant important cal fer-lo acuradament, sense presses i amb determinació. Crec que malgrat l'interès de molts mitjans en fer-se ressò només del soroll, anem pel bon camí.\nMarta 17 de gener de 2013, a les 14:50\nMai com ara tornarem recordar al poeta que enguany es commemora els 100 anys del seu naixement.\nVenim de molt lluny, massa lluny


Al dia esports 01-10-2014\n1 d'octubre de 2014 A Esports, Garraf al dia esports, Programes TV\nDimecres de plena actualitat poliesportiva. Arrencant amb representants que estan immersos o ho faran properament en Campionats d’Europa, com ja ha fet Marc Duran al tennis taula de Lisboa. I com faran a finals d’aquest mes Rosendo Garcia i Olga Gandia (de l’Esportiu Vilanova) al de korfbal.\nA més, també veurem imatges del debut amb victòria del SEL Vilanova davant els Spartans de Granollers. Passarem pel web www.garrafesports.com on tenim nova enquesta. I escoltarem les primeres declaracions com a tècnic de la UE Rapitenca (i rival, per tant, del CF Vilanova a la lliga) d’un vell conegut del futbol garrafenc, Delfí Ferreres.\nAcabarem coneixent quin serà finalment el nou escut del Club Waterpolo Garraf; els resultats del Choi’s Vilanova al Campionat d’Espanya de taekwondo i free style; i alguna sorpresa més.\nS'ha consultat 42 vegades en total, 1 vegades avui.\nAl dia notícies 01-10-2014Carles Aguilar ‘The Coast Line Ultra’: “No ho faré mai més!”


Pasqual Calbó i Caldés: Viena des del Belvedere\nViena des del Belvedere\nNo es coneix un fet concret durant la vida formativa i professional del jove Calbó al continent que expliqui per què el nou dibuixant de la cort se’n va anar de Viena després d’haver-hi viscut durant setze mesos, quan en feia només quatre que havia estat contractat a la Galeria Imperial, encara inacabada, i quan en feia únicament tres que havia estat allotjat al Belvedere.\nEl mal estat anímic dels últims anys a Roma, perllongat com a mínim durant alguna temporada de la seva estada a Viena, l’aïllament, algun desengany professional o sentimental, la impossibilitat de poder treballar sota aquestes circumstàncies, una “passió d’ànim” o una suposada hipocondria ocasionada per l’excés de feina, el fet de no veure recompensada econòmicament o d’alguna altra manera la seva tasca i el seu talent, o bé -i en cap cas no es poden menystenir aquests sentiments tan humans- el desig i la voluntat de voler retrobar la seva família i la seva gent, a les quals feia deu anys justos que no veia, són només alguns dels possibles motius de la seva partença.\nDe la mort del pare, Calbó se n’havia temut segurament durant els primers anys de la seva estada a Roma. La seva mare era, per tant, una dona vídua de seixanta anys. El seu germà Joan, que s’havia casat amb Catalina Anglès i Mascaró, en tenia trenta-cinc. El matrimoni no havia tingut fills. Qui sí que en canvi n’havien tingut era la seva germana Vicenta i el seu cunyat Bartomeu Tasso. Lluïseta, que encara era molt petita quan el conco havia partit cap a Itàlia, era aleshores una joveneta de tretze anys. La notícia del naixement –i la de la mort al cap d’un any- del primer fillet mascle de la seva germana li havia arribat quan feia poc temps que era a Venècia. El seu nebot Lluïset, nat quan feia dos anys que hi vivia, tenia vuit anys i encara no l’havia pogut conèixer.\nEn qualsevol cas, no es pot dir que Pasqual Calbó desaparegués de de la cort de Viena de cop i volta, que se n’anés a la francesa. Tal vegada sí que ho fes desesperadament, trist i abatut, però no fuig de forma inesperada qui parteix proveït d’un salconduit de Sa Majestat Imperial a favor seu i, un cop a Venècia de tornada cap a l’illa, de quatre passaports més de sengles ambaixadors en aquella república, inclòs el del seu antic tutor. De la sortida, el príncep Kaunitz no només n’estava assabentat i n’havia donat el consentiment, sinó que a més la hi havia facilitat. A jutjar pel que es coneix del pintor però, aquell viatge va ser sense retorn. Calbó va renunciar al privilegi de continuar exercint de dibuixant de la cort imperial de Viena posant-hi mar i terra per enmig.\nLabels: 1760, 36 - Viena dels del Belvedere, Anna Maria Caldés, Bellotto, Caterina Anglès i Mascaró, Joan Calbó, Lluís Tasso, Lluïsa Tasso, Maria Teresa d'Àustria, Pasqual Calbó pare, Vicenta Calbó, Viena


L'Ipunt! és un servei que compta amb molt bona acceptació entre l'alumnat i està ben valorat pel professorat que el veu com una eina que encén la curiositat i les ganes de preguntar als joves. A més d'oferir informació, l'Ipunt! tracta una temàtica diferent cada mes, a través d'una dinàmica que permet crear reflexió i curiositat als joves. Els temes s'escullen d'acord amb les activitats que es duen a terme durant el curs. Tot i que les temàtiques estan guiades, l'Ipunt pretén ser un espai dinàmic i flexible perquè l'alumne estigui al dia d'allò que el rodeja.\nEn qualsevol cas, si els alumnes volguessin fer preguntes més enllà del temps que l'Ipunt! es trobi en el seu institut, l'Ideal Oficina Jove de la Garrotxa ofereix informació, activitats i un espai de relació durant les tardes. L'Oficina Jove de la Garrotxa i l'Ipunt! s'han convertit en referència per als joves de la comarca. L'objectiu es que participin en allò que passa al seu voltant.


Un somni possible « Reagrupament Osona\n« Per Sant Jordi regala la Constitució Catalana!\nProperes presentacions de Reagrupament »\nUn somni possible Parlar avui d’independència no és ja només un somni, gràcies, en part, a les aportacions intel·lectuals de persones com Salvador Cardús, que acaba de publicar El camí de la independència, un llibre dedicat sobretot als que encara dubten i no veuen possible una Catalunya independent.\nL’independentisme ha anat creixent de manera notable. L’esclat d’Arenys de Munt ens va ensenyar que tot era possible, i que s’havia iniciat un camí de no retorn, una falsa drecera, segons algun notable espanyolista. L’independentisme, avui, s’expressa amb gran maduresa i abasta tots els camps, des de l’econòmic o l’esportiu, fins al tecnològic, empresarial i artístic. Cardús comença fent un repàs històric dels esdeveniments que van dels primers governs de CiU als tripartits. Pujol va construir des del no-res una sèrie d’eines bàsiques, com TV3, la immersió lingüística a les escoles, la policia, etc., però no va saltar la tanca, i va quedar atrapat dins d’una brega estèril, per anar esgarrapant engrunes, i de passada va anar augmentant els recels entre espanyols i catalans.\nAquesta manca d’horitzó polític va propiciar la formació del tripartit, l’any 2003, quan una ERC pletòrica semblava que posaria el rumb cap a la plenitud nacional. Però aviat es va veure que el nou estatut d’autonomia, l’obra magna del tripartit, quedava molt lluny del que en principi s’havien imaginat els seus impulsors. A part d’això, el llarg debat parlamentari de redacció i aprovació del nou estatut va suposar una erosió dramàtica del clima polític català, tot i el brindis final, que va continuar a Espanya amb la vergonya afegida de les esmenes presentades pel PSOE i els seus amics catalanistes.\nSegons Cardús, davant la deteriorada situació actual, el país ha de prendre una opció. La proposta dels socialistes catalans, d’una Espanya plurinacional o federal, s’ha demostrat impossible perquè cap espanyol no la vol. Si tot continua com fins ara, tindrem un estatut laminat que a mitjan termini ens portarà a la dissolució com a nació. Ens queda la tercera via, no provada, de la independència, una opció madura, radicalment democràtica, ambiciosa i generosa, l’única que ens projecta cap a un futur de plenitud i que pot salvar la nostra dignitat nacional.\nConclou Cardús que això només depèn de nosaltres, perquè la independència es proclama, no es demana. El concepte d’un estat independent és universalment entès per tothom, perquè és la forma d’organització natural dels països, arreu del món. A mitjan termini, s’iniciaria una relació cordial entre els quatre estats peninsulars (Euskadi, Catalunya, Espanya i Portugal), que fins ara ha estat impossible. La independència garantiria un pensament positiu i ens estimularia a dedicar tota l’energia a construir el país. Podríem demostrar al món que som capaços de l’excel·lència. Catalunya, al llarg de la història, ha estat capdavantera en molts aspectes, que van des de tenir el primer parlament d’Europa a crear una festa popular dedicada al llibre i a la cultura que ha pres una dimensió internacional, com és la diada de sant Jordi. Tindríem l’oportunitat de crear un nou estat sense alguns dels defectes que corsequen els estats actuals.\nL’autor remarca, finalment, que el principal obstacle és la nostra resistència mental, amarada d’una por atàvica que encara ens fa creure que Espanya tornaria a ocupar militarment Catalunya. Cal fer un senzill exercici d’imaginació per veure que això, avui, a Europa és impossible. El llibre acaba amb un recull d’articles publicats a l’Avui i a La Vanguardia entre el 2005 i el 2009, on l’autor va desgranant el seu pensament a través dels comentaris sobre l’actualitat del moment. En definitiva, es tracta d’un llibre molt recomanable.\nAquesta entrada fou escrita el dissabte, 24/abr/2010 i arxivada a Articles opinió, General. Pot seguir les respostes a aquesta entrada a través de RSS 2.0.\nEls comentaris estan actualment tancats, però pot fer trackback des del seu propi website. Els Comentaris estan tancats


Nou servei de visites guiades del Centre del Romànic de la Vall de Boí\n8 juliol, 2020 La borrufa\n“Un estiu de cultura i natura” El nou servei de visites guiades del Centre del Romànic de la Vall de Boí per aquest estiu\nUn dels criteris pels que la UNESCO va incloure el conjunt romànic de la Vall de Boí a la llista del Patrimoni Mundial és la relació de les esglésies amb el seu entorn.\n“Criteri (iv): Les esglésies de la Vall de Boí són un exemple particularment pur i homogeni de l’art romànic en un paisatge rural mantingut pràcticament intacte. “\nAquest estiu, que tenim tantes ganes de que ens toqui l’aire i el sol, proposem passejar per l’entorn d’aquestes esglésies i redescobrir els pobles, els paisatges i els patrimonis de la Vall de Boí.\nProposem cinc itineraris :\n1. Taüll, un poble i tres esglésies.\n2. Boí, recinte emmurallat.\n3. Erill la Vall, el poble que porta el nom dels Senyors.\n4. Durro, l’herència del passat medieval\n5. Barruera, el poble del fons de la vall.\nTots els dies del 6 de juliol al 30 d’agost, itineraris en en català i castellà.\nPreu: 3€ / Menors de 10 anys: Gratuït\nCal fer les reserves dels itineraris través de la web www.centreromanic.com\n“Un estiu de cultura i natura”\nPer més informació: Visites guiades Centre del Romànic\nCarregant ... - 396 visites


El baró de foc és un personatge sinistre, és la representació del mal en una cosmogonia que enfronta els quatre elements clàssics –aigua, terra i aire en un triangle perfecte, i el foc en un altre–. L'emperador dels vents, amb la reina Gualba i l'ajuda dels àngels i les dones d'aigua, lluitarà contra el baró de foc, ajudat d'arsinots i tòtils de combat. L'eterna lluita del bé contra el mal.\nTot comença en la promesa d'amor etern que Joana i Andreu es fan en el monestir de Santa Maria de la Valldigna; a partir d'aquest moment el baró de foc convertirà en objectiu i obsessió la destrucció del monestir. La víctima del desafiament serà Elisa, la filla de la parella, que, enmig de combats, coneixerà la seva veritable naturalesa.\nIsabel Canet, llicenciada en Geografia i Història i fundadora i presidenta de l'associació Arc de Mig Punt, creada per a la preservació i difusió del patrimoni de la Safor, fa ben visibles les seves intencions: donar a conèixer el patrimoni natural i el patrimoni artístic als joves a través de la literatura. Coneix i estima el territori, i sap de què parla. Els paisatges de la Safor, amb noms de valls, muntanyes i rieres, els bancals dels tarongers, els matolls del bosc es fan presents des de les acuradíssimes descripcions, sempre amb la sensació de veritat, de país conegut i estimat.\nEstem davant d'una novel·la de gènere fantàstic, on tot és possible, amb mons paral·lels, amb lluites ancestrals, amb personatges de llegenda. I en aquest aspecte també cal destacar la voluntat de mostrar una mitologia pròpia, fora de personatges popularitzats a través de la literatura i la pantalla, que pertanyen a altres cultures.\nErrors? També. De vegades la fantasia depassa els límits de la versemblança i fa que una noia del nostre temps no se sorprengui ni s'espanti de veure un llibre que es mou sol, per exemple. Estem, però, davant d'una obra ben feta, ben escrita, molt ben contextualitzada, que complaurà els amants del gènere i que dóna a conèixer a bastament la Valldigna de la Safor.


La V Tardor Solidària, dissabte a Cerdanyola - Punt Valles.\nLa V Tardor Solidària, dissabte a Cerdanyola\nCerdanyola del Vallès esdevindrà ciutat pionera europea en posar en marxa els European Days of Local Solidarity (EDLS)*. Ho farà el dissabte 12 de novembre amb el Cerdanyola Coopera, actividad central de la Tardor Solidària\nLa V Tardor Solidària presenta enguany un programa d'activitats amb teatre, exposicions, xerrades i altres propostes que viurà el seu acte central el dissabte dia 12 de novembre amb el Cerdanyola Coopera que enguany s'instal·la a la plaça de l'Abat Oliba. La Tardor Solidària viurà el Dia dels Drets Humans, el 13 de desembre, i elDia Internacional de les Persones Migrades, el 15 de desembre.\nEl proper dissabte 12 de novembre al matí la Tardor Solidària 2016 commemorarà el Dia Europeu de la Solidaritat Local. Ho farà amb la celebració del Cerdanyola Coopera, l'activitat central de sensibilització que aplega la mostra d'entitats de cooperació amb informació sobre els projectes de desenvolupament sostenible, un seguit d'activitats i tallers solidaris adreçats a tota la família i l'oportunitat de conèixer danses i cultures d'arreu del món.\nLes entitats de la ciutat s'impliquen\nLa tarda-vespre del proper dijous 17 de novembre estarà dedicada al refugi i l'acollida, amb una taula rodona a les 18:30h a la sala 22 de l'Ateneu, sobre "Experiències de solidariat d'entitats de Cerdanyola en matèria de refugi i acollida", amb la participació de representants de l'Agrupament Escolta Pau Casals, l'Església Evangèlica, la Fundació Autònoma Solidària i la Universitat Popular de Cerdanyola. A continuació s'oferirà una degustació solidària i música en viu d'artistes sirians i finalment es podrà assistir a la projecció del documental "Syria Self-Portrait" organitzada pel Xisc al Teatre de l'Ateneu a les 21:30h, a benefici de Metges Sense Fronteres i ACNUR.\nLa programació continuarà fins a finals d'any amb la finalitat de sensibilitzar envers els principis i valors de la solidaritat, la cooperació, la diversitat i l'acollida, al voltant dels dies de la Solidaritat Local, dels Drets Humans i de les Persones Migrades, que contribueixin a construir una societat més justa i cohesionada, a través d'activitats com xerrades i taules rodones, teatrefòrums, audiovisuals, tallers, exposicions o concerts solidaris.\n* Dia Europeu de la Solidaritat Local\nLa primera edició dels European Days of Local Solidarity (EDLS), coordinats per la xarxa paneuropea Platforma amb el suport de la Comissió Europea, reunirà ciutats de tot Europa per desenvolupar i promoure iniciatives solidàries i de cooperació internacional des de l'acció local. 14 urbs participaran en les set activitats previstes que se celebraran entre el 12 i el 24 de novembre a les ciutats de Roma, París, Barcelona, Getxo, Cerdanyola del vallès, Sant Feliu de Llobregat, Mérida i la regió letona de Vidzeme.\nAmb aquesta iniciativa, els EDLS reivindiquen el paper dels governs locals i regionals en la conscienciació i impuls d'accions pel desenvolupament global.


El paper de la logística als magatzems – Carbó Collbatallé\nEl paper de la logística als magatzems\nUn element clau en qualsevol empresa de transport és el magatzem. Qualsevol imprevist o problema que pugui succeir en aquest, pot afectar directament a l’empresa, ja que és el que controla que les mercaderies es gestionin i arribin al seu destí. Perquè aquesta fase pugui dur-se a terme correctament, és fonamental la presència de la logística als magatzems amb l’objectiu de gestionar les comandes i planificar la seva distribució perquè sigui eficaç.\nA més més d’emmagatzemar els productes, com el seu propi nom indica, als magatzems es duu a terme la correcta tramitació de les comandes. A Carbó Collbatallé, els magatzems són els agents reguladors de la recepció de les comandes i els enviaments, ja que és el lloc on es rep la mercaderia i posteriorment on es prepara. Aquest procés, tanmateix, seria molt complicat sense la presència de la logística, ja que automatitza moltes etapes de l’enviament com, per exemple, avisar al client de la falta d’un producte per tal d’evitar ruptures d’estoc. La seva presència, però, no suposa canviar tota la infraestructura d’una empresa, ja que el sistema de comandes obliga implementar informàticament i tècnicament els nous sistemes, així com adquirir nous terminals i la formació posterior que aquests requereixen, entre d’altres. Les peticions dels clients, com succeeix en el grup Carbó Collbatallé, han anat canviant a mesura que aquests han anat aplicant la tecnologia a la seva activitat.\nEncara existeixen clients que realitzen les seves comandes mitjançant el telèfon o el fax, encara que la majoria es fan a través del fitxer que s’integra des de l’empresa al seu sistema o per accés al seu SGM (Sistema de Gestió de Magatzems), on es pot tenir control de l’estoc disponible en tot moment. A l’empresa de transports Carbó Collbatallé, a més a més de comptar amb sistemes físics com són les estanteries, que estan identificades amb el seu codi de barres per tal d’ubicar els productes, utilitzen el programa MSOFT com l’ERP (Sistemes de Planificació de Recursos Empresarials), que faciliten les operacions de producció de les comandes, la logística, l’inventari i la distribució, entre d’altres.\nLa introducció de la logística als magatzems de Carbó Collbatallé millora el desenvolupament dels processos administratius permetent que l’encàrrec es gestioni més ràpidament i arribi abans al seu destí, generant així un grau de satisfacció més elevat en els nostres clients.\nPrevANTERIORDiferents delegacions amb un mètode de treball comú\nSIGUIENTELa importància de la digitalització en el transport per carreteraNext


COSA by Petiso - 8-6-2022\nProgramació del dia 8-6-2022\nNomés a partir de la data 8-6-2022\n15:46 Cuines - Arròs pilaf i salmó amb sèsam\nArròs pilaf i salmó amb sèsam\nLes receptes d'avui poden anar juntes o no. Es tracta d'un arròs molt tradicional de l'Orient més proper i un salmó amb sèsam i salsa japonesa. Per viatjar des de la cuina de casa.\nLa Marta té un mal dia i li deixa anar un moc a la Sabina. Aquesta s'hi torna i la Marta la mira malament. Més tard l'Andreu rep una nota anònima de la seva admiradora a la bústia de casa. En Roc es presenta a casa de la Sílvia amb un gos que ha rescatat. La Sílvia li diu que es quedi i descobreix una nova faceta d'en Roc. Li agradarà? La Patri accepta treballar netejant al cohousing d'en Vicenç. L'Àlex la va a buscar. Una molt mala idea. En Montero acaba descobrint que l'Ivan li ha estat infidel.\n22:15 La gran pel·lícula - Green Book\nAvui, al "Més 324", informem que el Parlament ha aprovat la llei del català a l'escola amb gairebé un 80% dels vots. Esquerra, Junts, Comuns i PSC han recuperat el consens per protegir l'ús vehicular de la llengua catalana en l'educació. Vox, PP i Ciutadans ja han anunciat que la portaran al Constitucional. Abordem la polèmica protagonitzada per Gabriel Rufián, que ha qualificat el president Carles Puigdemont de tarat. Junts han exigit disculpes, Pere Aragonès ha desautoritzat les paraules del diputat al Congrés i, finalment, Rufián ha acabat disculpant-se. I analitzem que Hisenda està investigant els viatges i caceres del rei emèrit entre el 2014 i el 2018, quan ja no era cap d'estat i no estava protegit per la inviolabilitat. També revisa si els regals que va rebre superaven els 120.000 euros i s'haurien d'haver declarat. El govern espanyol defensa l'actuació de l'Agència Tributària.\nEntrevistem Jordi Turull, secretari general de Junts, i Albert Villaró, escriptor.\n22:17 Quèquicom - Loteria, l'atzar en joc.\nLoteria, l'atzar en joc.\n22:49 Quèquicom - Estudiant el canvi climàtic al Pirineu\n23:21 Quèquicom - Impressionant\n23:54 L'home 2.0 - L'"Homo Tecnologicus"\n00:47 Corredors de fons - Corredors de fons\n01:40 Quèquicom - Loteria, l'atzar en joc.\n02:12 Quèquicom - Estudiant el canvi climàtic al Pirineu\n02:44 Quèquicom - Impressionant\n03:14 L'home 2.0 - L'"Homo Tecnologicus"\n04:03 Karakia - Sara (Yaoundé)\n04:39 Thalassa - LA DRASSANA DE LES CENT BARQUES\n06:00 Megaminimals - La Cassie busca amics\n06:15 Megaminimals - Cap a l'Àrtic!\n06:20 Megaminimals - El rei ensopit\n06:26 Xavier Enigma i el Museu Secret - Soc el Tomioka Tessai\n06:37 Xavier Enigma i el Museu Secret - Soc la Susan B. Anthony\n06:48 L'abella Maia - El rei Willi\n07:00 L'abella Maia - La nit dels gegants\n07:12 Zoom, el dofí blanc - El petó del tauró\n07:24 Zoom, el dofí blanc - Un creuer romàntic\n07:35 Kung Fu Panda: Llegendes increïbles - La venjança del drac (2a part)\n07:58 Pat, el gos - La capseta de records\n08:05 Pat, el gos - On és el telèfon?\n08:14 Pat, el gos - Intercanvi de motxilles\n08:20 Pat, el gos - Fancy Fancy\n08:27 Masha i l'os - A fer nones!\nS'acaba la tardor i la majoria d'animals es preparen per hibernar. La Masha, avorrida, se'n va a veure l'os, que també es posa a dormir. Veient com està la cosa, la nena també decideix posar-se a dormir, però li costa molt agafar el son. Tipa de no poder dormir, li demana a l'os que li ensenyi com s'ho fa ell per adormir-se tan de pressa, i l'os li explica una manera.\n08:35 Masha i l'os - Sorpresa! Sorpresa!\nAls llops, se'ls acudeix una idea per tenir menjar cada dia: anar a una granja d'aviram i robar una gallina per tenir ous. Però s'equivoquen i s'emporten un gall... Mentrestant, la Masha ajuda el conill a pintar els ous de Pasqua, que porten joguets a dins, i a repartir-los entre tots els animals del bosc. Tothom es posa molt content menys els llops, que es pensaven que eren ous de debò.\n08:42 Noddy, un detectiu al País de les Joguines - El cas dels pirates desendreçats\n09:05 Els o-o-ossets - El porcupòtam\nEl Bucky destrossa el ninot de neu del Bjorn i l'arbre de Nadal de la Franny, però en lloc de reconèixer que ha sigut ell, en culpa un monstre imaginari que ha sortit del bosc: el porcupòtam. Però ni la Franny ni el Bjorn se'l creuen i decideixen donar-li una lliçó.\n09:16 Els o-o-ossets - Les ulleres de color de rosa\nLes ulleres de color de rosa\nEl Bucky està tot deprimit perquè no li agrada gens la tardor. Els seus amics el volen convèncer perquè surti a jugar a fora, però es queda ensopit a casa. Fins que decideix crear unes ulleres de color de rosa amb què pot veure el món com li agradaria que fos.\n09:21 Els o-o-ossets - El carter pollet\n09:26 Els o-o-ossets - Ja soc gran!\n09:31 Leo, el guardabosc - El ualabi rupestre de cua anellada\n09:42 Leo, el guardabosc - La cacatua sulfúria\n09:53 Els mixets - Arqueòlegs infantils\n09:58 Els mixets - La dolça veritat\n10:02 Els mixets - La memòria\n10:07 Els mixets - Farinetes per esmorzar\n10:11 Els mixets - La vareta màgica de la Dolça\n10:17 Comptem amb la Paula - Bon menjar, bona salut\n10:27 Comptem amb la Paula - Vola, avió, vola!\n10:38 Misha, la gata violeta - El Superwalkie-Talkie\n10:45 Misha, la gata violeta - El casc volador\n10:51 Misha, la gata violeta - Em fan por els pops\n10:58 L'abella Maia - En Willy vigila el rusc\n11:10 L'abella Maia - Un regal caigut del cel\n11:24 El xai Shaun - El xiulet nou d'en Bitzer\n11:30 El xai Shaun - L'inquilí astut\n11:36 El xai Shaun - En Timmy i el drac\n11:42 El xai Shaun - El granger ovella\n11:48 El xai Shaun - El con de la vergonya\n11:54 El xai Shaun - La Beeergarita\n12:01 Els germans Kratt - Animals de les profunditats del mar (1a part)\n12:22 Els germans Kratt - Animals de les profunditats del mar (2a part)\n12:43 Zoom, el dofí blanc - Darrere de les càmeres\n12:55 Zoom, el dofí blanc - El galió enfonsat\n13:06 Zoom, el dofí blanc - El so misteriós\n13:18 Ghostforce - Faraok\n13:29 Ghostforce - Mizuo\n13:40 Robin Hood, el trapella de Sherwood - Quina família!\n13:52 Robin Hood, el trapella de Sherwood - Rei o reina\n14:05 Kung Fu Panda: Llegendes increïbles - Una bogeria que es diu amor\n14:26 Trollhunters: Contes d'Arcàdia - Ha arribat l'hora\nL'única manera que té en Jim de treure l'anell del dit a l'Strickler és aturar el temps, i té l'objecte màgic que l'hi permetrà aturar-lo. Però els efectes tenen una durada limitada. A més, haurà de salvar en Blinky, que s'ha tornat a convertir en trol, i recuperar la pedra mortal abans que el temps reprengui el seu curs.\n14:50 El xai Shaun - Culs de got\n15:09 El detectiu Conan - La trampa del sistema de seguretat\n15:33 Misha, la gata violeta - Operació "Bon dia, professora"\n15:40 Misha, la gata violeta - Anem a collir móres\n15:46 Misha, la gata violeta - No tinc veu\n15:53 Leo, el guardabosc - La piranya roja\n16:04 Leo, el guardabosc - L'ocell republicà\n16:14 Els mixets - La fira dels Mixets\n16:19 Els mixets - Què vols somiar?\n16:28 Els mixets - Una nit al bosc\n16:33 Els o-o-ossets - Un retrat del Bjorn\n16:39 Els o-o-ossets - Un regal per al Bucky\n16:44 Els o-o-ossets - El nino desaparegut\n16:49 Els o-o-ossets - Els ossos voladors\n16:54 Noddy, un detectiu al País de les Joguines - El cas de l'àncora perduda\n17:05 Noddy, un detectiu al País de les Joguines - El cas dels cons de trànsit desapareguts\nEl cas dels cons de trànsit desapareguts\nEls paletes estan molt enfeinats acabant el nou edifici de l'escola, però, tot d'una, es troben que no poden fer res perquè al lloc on es fan les obres hi ha un gran embús de trànsit, i la pobra Rateta de Corda no dona l'abast intentant dirigir-lo. Es veu que algú s'ha emportat els cons que regulaven el trànsit. El Noddy, amb l'ajuda del Gas i el Saltiró, decideix investigar aquesta desaparició tan sorprenent.\n17:17 Masha i l'os - A fer nones!\n17:24 Masha i l'os - Sorpresa! Sorpresa!\n17:31 El Mic i els seus amics - Qui vol una endevinalla?\nQui vol una endevinalla?\nPer sobre el terrat, després d'un ruixat, surt un senyor ple de color.\n18:12 L'abella Maia - La Maia alça el vol\n18:25 El llibre de la selva - El temple del llop (2a part)\n18:36 El llibre de la selva - Mai no s'ajunten si no s'assemblen\n18:47 Robin Hood, el trapella de Sherwood - L'Scarlett i el diamant\n18:59 Robin Hood, el trapella de Sherwood - Tumult al Túmul\n19:11 Ghostforce - Zip-zap\n19:24 Ghostforce - Mikrú\n19:36 Kung Fu Panda: Llegendes increïbles - El nou emperador (2a part)\n20:21 Trollhunters: Contes d'Arcàdia - Ha arribat l'hora\n20:43 Dracs: Els genets de l'illa del Fred - Els jocs del desglaç\n21:05 Bestial! - Guardes de les illes dels Cocodrils\n21:29 Siyaya. Veniu a explorar - La terra de la set. Quan la lluna parla\n06:55 Onze - S.O.S. del Barça als capitans, Lewandowski Barça o res, "La punyalada"\nS.O.S. del Barça als capitans, Lewandowski Barça o res, "La punyalada"\nHa de demanar el Barça als seus capitat que s'abaixin el sou donada l'alarmant situació econòmica del club? Aquesta pregunta encén el debat a la taula de l'Onze on també apareix Lewandowski i el seu nou gest de pressió per sortir del Bayern i fitxar pel Barça. El Xavi Cazorla entra al plató del programa per humiliar els seus presentadors, rescatant alguns dels moments més divertits i surrealistes de la setmana.\n09:56 Onze - S.O.S. del Barça als capitans, Lewandowski Barça o res, "La punyalada"\n11:26 Gent de mercats - Mercats de Santa Caterina, Vilafranca i el Clot\n12:17 Xarxa Natura - Baish Aran\n12:24 Karakia - Patricia (Asunción) / Oguz (Ankara)\n13:31 Temps d'aventura - Zegama-Aizkorri, la catedral del trail, consagra Kilian Jornet\n14:54 Thalassa - PASSIÓ "VINTAGE"\n15:09 Collita pròpia - Peix\n16:00 E3D - Medalla d'or al mèrit esportiu Pau Gasol\n16:35 E3 - Top 20 jugades Pau Gasol\n16:42 E3D - Bàsquet 3x3: 5è Circuit 3x3 FCBQ Balaguer Finals masculina i femenina\n17:29 Vaques Sagrades - Pochettino: "Mai entrenaria el Barça"\n18:29 Edge Channel - Lumberjacks cap.8\n18:52 E3 - NBA: Les millors recuperacions de pilota de la temporada\n20:00 WRC 2022 - Ral.li Itàlia resum final\n20:53 E3 - Gaudint el meu somni\n21:20 E3D - Medalla d'or al mèrit esportiu Pau Gasol\n21:43 E3 - Top 20 jugades Pau Gasol\n21:49 E3 - NBA: Esmatxades top d'Anthony Edwards\n03:50 WRC 2022 - Ral.li Itàlia resum final\n04:41 E3D - Bàsquet 3x3: 5è Circuit 3x3 FCBQ Balaguer Finals masculina i femenina


05:10 | 20/07/2019\nEmoció i ritme amb l'Escolania i Cor Jove d'Olesa de Montserrat\nL'Escolania i Cor Jove d'Olesa de Montserrat, durant la seva actuació\nAhir tarda, l'Escolania i Cor Jove d'Olesa de Montserrat va oferir un concert eclèctic, animat, divertit i emotiu a l’Església de Sant Corneli.\nEl programa va començar amb dues peces, una de Gabriel Fauré i una de Pau Casals, que, com va explicar el director del cor, l'Eduard Vila, eren ofrenes a la Verge de Montserrat.\nL'Eduard Vila va anar contextualitzant les cançons que s'interpretarien, en molts casos amb coreografies i, fins i tot signes del llenguatge dels sordmuts, com a "Can you hear me?" de Chilcott, que tracta d'una persona que podia veure però no escoltar els sons de la natura.\nTambé van interpretar cançons amb ritmes caribencs ("Cubanita", de l'Eva Ugalde) i una cançó, Cant de lluita", del grup Roba Estesa, reivindicativa de la lluita femenina, enllaçant amb la celebració del 8 de març, Dia de la Dones.\nEl cor va retre homenatge a les víctimes de l'atemptat de l'11 de març a Madrid, fa 15 anys, amb una cançó del grup La Oreja de Van Gogh". El repertori del concert va acabar amb la cançó de bressol "Bona nit" del grup Els Pets, per a desitjar a tots, també, una bona vetllada i bona nit.\nPerò no es podia acabar sense sorprendre el públic, interpretant una balada de hard rock del grup Extreme, “More than words”, que va ser tot un èxit dels anys 90 i que molts dels assistents van recordar.\nUn repertori molt variat, un grup de noies de 15 a 23 anys que treballen amb força per apropar els diferents estils de música al cant coral, unes coreografies que amenitzaven i acompanyaven perfectament la interpretació musical. Un concert que va remoure emocions i va fer acabar els assistents amb un gran somriure.\nData de modificació: 11/03/2019 12:22:55


Exposició a Terrassa: “El Modernisme i les flors. De la natura a l’arquitectura” Exposició a Terrassa: “El Modernisme i les flors. De la natura a l’arquitectura” – MónTerrassa\nExposició a Terrassa: “El Modernisme i les flors. De la natura a l’arquitectura”\nEl Museu Tèxtil acull l’exposició itinerant: “El Modernisme i les flors. De la natura a l’arquitectura”.\nDel 7 de febrer al 9 de maig del 2021 (2a planta)\nPresentació i objectius de la mostra\nEntre finals del segle XIX i començaments del segle XX, la natura va ser la gran musa i font d’inspiració d’arquitectes i artistes. Per Europa es va estendre un nou estil que rebé diferents noms, però que genèricament s’anomenà Art Nouveau; a Catalunya es va dir Modernisme. El món vegetal era el repertori més utilitzat d’aquest nou estil que difonia valors com la llibertat creativa, la fantasia, la línia corba i la sensualitat. Els artistes i artesans van captar la bellesa del món vegetal i el van reinterpretar adaptant-lo a les arts aplicades i a la construcció. Façanes i interiors es cobrien de flors, fulles i tiges en forma de vitrall, ferro, ceràmica o mosaic. El Modernisme es va estendre més enllà del centre neuràlgic de Barcelona, fins a altres municipis on trobem elements d’una gran bellesa i que ens mostren una arquitectura en bona part desconeguda. L’Oficina de Patrimoni Cultural de l’Àrea de Cultura, Educació i Esports de la Diputació de Barcelona, el Museu d’Art de Cerdanyola i Museus d’Esplugues de Llobregat us conviden a comprovar com artistes i artesans van captar la bellesa del món vegetal i el van reinterpretar a les arts aplicades.\nEls continguts de l’exposició s’estructuren en quatre àmbits:\n ÀMBIT 1. LA NATURA. La font d’inspiració: s’hi analitza el procés creatiu dels artistes per «capturar» la imatge de les plantes i les flors, tot detallant com feien un estudi directe del món vegetal. Com a eines de treball utilitzaven el dibuix i la pintura, però també invents moderns a l’època com la fotografia, i els repertoris que es publicaven com a guies visuals.\n ÀMBIT 2. L’OBRADOR. La creació de les arts de la construcció: un recorregut per vuit arts aplicades a l’arquitectura —ceràmica, mosaic, ferro, pedra, estuc, mosaic hidràulic, vitrall i enguixat—. Es recullen els diferents processos de creació que mostren com materials bàsics i senzills -el ciment, el fang, la pedra o el vidre- esdevenien art, recreant o transformant el món vegetal dins l’escenari arquitectònic. Mitjançant exemples, el visitant entendrà per què les arts aplicades, considerades menors, van arribar a ser en aquell període arts majors.\n ÀMBIT 3. L’ARQUITECTURA. El jardí urbà: s’ofereix un passeig expositiu de flors i plantes que recreen un jardí gegantí i immutable a través de les arts aplicades als edificis, amb exemples representatius com la fulla d’acant, el card de bosc, el pi, la margarida o el castanyer d’Índia. Aquesta flora la veiem representada en diferents tècniques i elements arquitectònics. D’entre totes les plantes, predomina la rosa, considerada la reina de les flors, per la qual cosa se li dedica un espai especial relacionat amb el seu simbolisme.\n ÀMBIT 4. LA CIUTAT. La natura perduda: s’exposa la dificultat en la conservació de les arts aplicades a la construcció. Quan desapareix del seu espai original, que és l’arquitectura, l’art aplicat es transforma en un material en risc i habitualment desapareix. L’exposició vol també reivindicar el Modernisme local i la preservació in situ del patrimoni representatiu de les ciutats en què va tenir més adeptes. Així mateix, aquesta exposició vol apropar el visitant i convidar-lo a olorar el perfum de determinades flors, escoltar i visualitzar els processos de producció o palpar les formes de determinades reproduccions.\nL’objectiu és convertir la visita en una nova forma de conèixer i recordar el Modernisme i les seves flors, accessible a tothom i a través de tots els sentits. (Amb les restriccions que malauradament imposa la situació sanitària).\n 7 de febrer. Obertura de l’exposició. Visita lliure dimarts i dijous de 10.00 a 14.00 i de 16.00 a 19.00 h més els diumenges de 10.00 a 14.00 hores. Control d’accés i aforament limitat d’acord a les normatives de seguretat actuals.\n 7 de març. Inici de la proposta familiar: “El Modernisme i les flors, en família!”, un recorregut familiar autoguiat a través d’un llibre amb il·lustracions.\nPer a més informació, contacteu amb: auladidactica@cdmt.cat o al 93 731 52 02.


ORDRE PRE/90/2019, de 7 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions estructurals per a l'edició de mitjans informatius digitals de titularitat privada en català o en aranès. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 782332509\nORDRE PRE/90/2019, de 7 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions estructurals per a l'edició de mitjans informatius digitals de titularitat privada en català o en aranès.\nCatalunya compta amb un sector privat de la comunicació en llengua catalana i occitana/aranesa, sòlid i emprenedor, que contribueix dia a dia a la construcció de l'espai català de comunicació. Els mitjans d'aquest sector s'han d'enfrontar, tanmateix, a una situació de desavantatge competitiu respecte a d'altres mitjans fets en altres llengües amb moltes més expectatives de mercat. Per aquest motiu, la legislació vigent preveu de forma expressa l'establiment de mesures de foment dels mitjans de comunicació escrits en llengua catalana o occitana/aranesa. Aquestes subvencions contribueixen a protegir les iniciatives d'aquest sector i a garantir el dret a la informació en català de tota la ciutadania.\nDins d'aquest marc general, el Departament de la Presidència convoca una línia de subvencions estructurals per a l'edició de mitjans informatius digitals de titularitat privada en català o en aranès en compliment del mandat establert pels articles 7 i 27 de la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, i l'article 20 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran. Aquestes subvencions es regeixen actualment per les bases reguladores aprovades per l'Ordre PRE/118/2018, de 16 de juliol, si bé és necessari introduir-hi diverses actualitzacions com a conseqüència de la constant evolució del sector.\nEn aquest sentit, convé destacar que s'ha evidenciat que cada cop hi ha més empreses de comunicació que gestionen productes en diversos formats, deixant enrere la realitat monoproducte que es coneixia a principis dels anys dos mil. Aquesta realitat ha estat debatuda amb el sector per tal d'actualitzar i posar al dia el marc i l'abast d'aquests ajuts públics: avui, i encara més en el futur immediat, els diaris i publicacions periòdiques s'expressen des de diverses plataformes, i encara, dins d'aquestes, en diferents formats, tempos, destinataris i direccions. A partir d'aquestes constatacions, consensuades amb el sector i amb l'acadèmia, s'ha convingut que, a mitjà termini, serà necessari entomar aquest canvi de paradigma en la definició i gestió de les convocatòries de subvenció als mitjans, que forçosament haurà de tendir al reconeixement de la progressiva confluència de formats. Aviat es parlarà, en la línia que els ajuts a la premsa a Europa ens assenyala, d'ajuts als editors per la seva feina de producció de continguts en català o aranès, sigui quin sigui el seu format, i tenint sempre present la idiosincràsia de l'espai català de comunicació.\nEn els darrers temps, s'ha pogut observar que algunes empreses editores de mitjans digitals recorren a la utilització de subdominis dins de dominis d'internet per a la difusió dels seus productes. Aquest tipus de difusió, que ve a facilitar la sostenibilitat d'un major nombre de publicacions, no estava prevista, tanmateix, en les bases fins ara vigents, on, ben al contrari, s'exigia que el domini de la publicació no fos un subdomini de cap altre domini. Per aquesta raó, s'ha moderat aquest requisit de manera que, si bé com a regla general, la publicació s'ha d'allotjar en un domini registrat a nom de l'empresa editora, es permet la utilització com a subdomini d'un domini aliè, sempre i quan la cessió de domini quedi acreditada per qualsevol mitjà acreditat en dret. Com sigui que aquesta modificació afecta diversos aspectes del procediment de concessió de les subvencions, i seguint el criteri de simplificació normativa, s'ha optat per aprovar unes noves bases que substitueixen les fins ara en vigor.\nDe conformitat amb el que estableixen els articles 87 i següents del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya aprovat mitjançant el Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre; els preceptes de caràcter bàsic de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions; la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern; la Llei 17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes; la Llei 5/2008, del 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista, i l'Acord GOV/110/2014, de 22 de juliol, modificat per l'Acord GOV/85/2016.\nPer tot l'exposat, i en ús de les atribucions que em confereix la normativa vigent, i, en concret, l'article 92.3 del Text refós de la llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002,de 24 de desembre,\nQueda derogada l'Ordre PRE/118/2018, de 16 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions estructurals per a l'edició de mitjans informatius digitals de titularitat privada en català o en aranès.\n1.1 Aquestes bases tenen per objecte regular el procediment per a la concessió de subvencions estructurals a mitjans informatius digitals en català o en aranès de titularitat privada, d'acord amb la definició establerta en la base 4.a, per tal de contribuir a la vertebració de l'espai català de comunicació.\nEls mitjans digitals editats o coeditats per institucions públiques, per entitats privades amb participació majoritària d'institucions públiques en el seu finançament o govern, o per entitats privades per encàrrec d'institucions públiques.\nEls mitjans digitals corporatius, els butlletins digitals i, en general, tots els que pel seu objectiu o contingut s'adrecen principalment a les persones sòcies o membres d'un col·lectiu a través d'internet, i els que són d'accés majoritàriament restringit pel seu caràcter corporatiu o d'empresa.\nEls mitjans digitals editats per les empreses o entitats que tenen com a activitat principal els serveis d'internet a tercers (connectivitat, allotjament, disseny de webs i d'aplicacions, etc.), conegudes generalment com a ISP (Internet Service Provider), en el desenvolupament d'aquesta activitat.\nEls portals i les publicacions digitals de caràcter publicitari, les guies comercials en línia i, en general, totes les publicacions digitals amb finalitat o contingut principalment publicitari.\nEls suplements de publicacions digitals i les publicacions que es difonguin de manera condicionada a una altra publicació digital.\nEls mitjans digitals editats per persones físiques sota la forma de diaris personals electrònics, també coneguts com a blogs digitals (blog, openblog , audioblog i altres).\nEls mitjans digitals que reprodueixen, principalment, continguts prèviament o simultàniament publicats en suport paper o en altres mitjans digitals, o difosos per ràdio o televisió.\nEls mitjans digitals que constitueixin una eina de promoció o aquells dels quals se'n derivi una activitat comercial altra que l'estrictament associada a l'exercici periodístic.\nLes persones físiques i jurídiques que tenen com a activitat, única o entre d'altres, l'edició de mitjans informatius digitals.\nLa realització de l'activitat ha de quedar acreditada d'acord amb el que estableixen les bases 5.b), 5.c) i 5.d).\nMitjà informatiu digital: s'entén per mitjà informatiu digital, aquell mitjà editat en línia a títol professional per una persona física o jurídica que exerceix el control editorial del seu contingut amb la intenció de produir i posar a l'abast del públic un contingut original, d'interès general, compost d'informacions essencialment escrites i/o audiovisuals relacionades amb l'actualitat que s'han tractat periodísticament.\nRevista digital: publicació informativa digital amb una periodicitat mínima de dues vegades l'any editada específicament per a ser consultada prèvia descàrrega via aplicació mòbil. Amb format i característiques diferents del web informatiu, i on cada número manté una periodicitat fixa i nombre de pàgines semblants.\nWeb informatiu: mitjà informatiu digital consultable a través d'un lloc web, amb un contingut diàriament actualitzat.\nSetmanari digital: mitjà informatiu digital consultable a través d'un lloc web, amb un contingut setmanalment actualitzat.\nContingut de redacció periodística: el contingut en què intervé la redacció i que respon a la responsabilitat i la direcció d'un o una periodista, és a dir, els gèneres informatius i interpretatius que realitzen els redactors o redactores o els col·laboradors o col·laboradores del mitjà de comunicació seguint els criteris deontològics de la professió periodística. A aquests efectes, no es consideren com a contingut de redacció periodística els treballs d'investigació o comunicació científica, ni els continguts de caràcter literari o artístic.\nDECRETO 55/1994, de 22 de marzo, del Gobierno Valenciano, por el que se cede el uso gratuito, por plazo de diez años, al Ayuntamiento de Bèlgida de la casilla de peones camineros sita en la Av. del Salvador, n° 20, de Bèlgida, destinada a centro de jubilados.


El projecte consta de diferents fases que inclouen formació en competències bàsiques i en coneixements transversals a partir de dinàmiques relacionades amb el voluntariat, el món audiovisual, l’àmbit artístic, esports i tastets de diferents famílies professionals.\nLa setmana passada, els joves que hi participen van acabar un primer període en què van dur a terme tastets professionals on van poder adquirir competències bàsiques de diversos àmbits: electricitat, robòtica, pintura i art urbà. Per aquest motiu, juntament amb el grup que realitza aquest programa a la ciutat de Vic, el passat 26 de novembre cada jove va rebre un diploma que acreditava que havia adquirit els coneixements d’aquests tastets professionals.\nAra, el programa entra en una nova etapa en què s’acompanyarà als joves participants en l’obtenció del graduat d’Educació Secundària, que es fa des de l’Institut Obert de Catalunya. A més, i de forma paral·lela, els joves faran una formació a mida en fabricació mecànica (a La Salle de Manlleu) o en auxiliar educatiu en el lleure (a Quiràlia).


Les activitats taurines, protagonistes a les festes de Vilafamés\nVilafamés continua amb la programació de les seues festes patronals, on les activitats taurines són un dels epicentres de la festa. Avui s'ha portat a terme la segona jornada taurina amb la plaça de la Font com a punt d'encontre. El ramat de Jaime Tárrega ha protagonitzat la tradicional entrada de bous i vaques, que han realitzat el recorregut tradicional i en el qual han participat diverses colles d'aficionats al món taurí.\nLa vesprada també s'ha iniciat amb l'exhibició de bous i vaques a la plaça de la Font. Mentrestant, en una zona adjacent, concretament a la plaça Ferrer Forns, el xiquets i xiquetes gaudien d'un taller d'estampació de samarretes. Vora uns 50 xiquets han donat forma i color als dissenys més inversemblants en uno de los actos destinados al público infantil.\nA la nit, es celebrarà l'acte cultural més tradicional de les festes, la Serenata al Bou, en el qual la banda de música la Lira de l'Associació Cultural La Roca oferirà un concert amb el títol “De nord a sud”. Aquest és un dels actes més volguts i més esperats pels veïns i veïnes de Vilafamés.\nLa nit la tancarà el concert de música en valencià en el qual participaran grups com The Dance Crashers, Fakir & Kawak, Youthical vybz sound i el grup local Espardenyes sense cordons, que es van donar a conèixer l'any passat a l'Aplec de l'Alcalaten.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Hammerwich with Wall Entrada:\nCoppers End Guest House...Habitacions per nit per només Pipe Hill House...Habitacions per nit per només Més zones a Lichfield\nMés de 1.075.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 29.500.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Hammerwich with Wall Monuments i llocs històrics\nEssent una localització molt desitjada, Hammerwich with Wall és el lloc on anar quan es va a Lichfield. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Hammerwich with Wall té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Hammerwich with Wall i molts més àrees a Lichfield. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Digui'ns les seves dates de viatge ideals a Hammerwich with Wall i us direm els preus ideals disponibles.\nHotels destacats a Hammerwich with Wall, Lichfield\nÀrea Hammerwich with Wall\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Coppers End Guest House és una elecció...\nHotels a Hammerwich with Wall: Coppers End Guest House\nLlocs d'interès a Hammerwich with Wall: Wall Roman SiteAsian Grill


IB3 | MEMÒRIA NEGRA: El crim de Son Canals, el crim de Sta. Maria i Llei Pagesa\nEl crim de Son Canals, el crim de Sta. Maria i Llei Pagesa\nMemòria Negra és una sèrie documental que recupera els crims més destacats de les Illes Balears durant els darrers 100 anys.\nEn aquesta ocasió us oferim tres successos: d’una banda recordarem l’assassinat de Manuel Sánchez, un crim que va commocionar el barri palmesà de Son Canals durant la primavera de l’any 2011. Un terrible succés que va ser resolt després d’una minuciosa recerca per part del grup d’homicidis de la Policia Nacional que va aconseguir identificar als autors, fugits de Mallorca, després de dies d’intensa cerca en els ambients marginals de Ciutat.\nD’altra banda ens acostarem a un crim de finals dels anys 80 que va tenir lloc a Santa Maria. Un jove va desaparèixer sense deixar rastre. Tres mesos després es va descobrir el seu cos amb senyals d’haver patit una mort violenta. Les investigacions varen conduir cap a 3 coneguts del poble que s’havien unit per resoldre velles picabaralles amb la víctima.\nEn tercer lloc veurem un crim per una herència a Eivissa. Sovint les herències són motiu de bregues familiars. En aquest cas, el repartiment d’una casa va acabar amb un mort per 3 tirs d’escopeta, un al pit, un a l’esquena i el darrer, de gràcia, al cap.


Amposta, la ciutat de més de 20.000 habitants de la demarcació de Tarragona que més ha reduït l’atur els darrers 7 anys | Ajuntament d'Amposta\nInici ComunicaciÃ³ NotÃcies NotÃcies 2022 Amposta, la ciutat de més de 20.000 habitants de la demarcació de Tarragona que més ha reduït l’atur els darrers 7 anys\nAmposta, la ciutat de mÃ©s de 20.000 habitants de la demarcaciÃ³ de Tarragona que mÃ©s ha reduÃ¯t l’atur els darrers 7 anys\nEn set anys, l’atur s’ha reduÃ¯t un 41,5% a la capital del MontsiÃ\nAmposta Ã©s la ciutat de mÃ©s de 20.000 habitants de la demarcaciÃ³ de Tarragona que mÃ©s ha reduÃ¯t l’atur els darrers 7 anys. AixÃ es desprÃ¨n de les dades d’atur i afiliaciÃ³ a la seguretat social. Dels 1.818 aturats que hi havia el maig del 2015, aquest mes de maig del 2022 s’han enregistrat 1.066 aturats a la capital del MontsiÃ , dada que, en termes absoluts representa la xifra mÃ©s baixa des del 2008 quan es va iniciar la crisi immobiliÃ ria. Pel que fa a les dades d’afiliaciÃ³ a la seguretat social, si al 2015 Amposta comptava amb 7.250 afiliats a la seguretat social, el mateix mÃ©s del 2022 aquesta xifra s’eleva ja als 9.400 afiliats, el que suposa un increment de gairebÃ© el 30%.\nPel que fa a la comparativa amb la resta de ciutats de la demarcaciÃ³ de Tarragona, amb mÃ©s de 20.000 habitants, Amposta lidera el rÃ nquing sent la que mÃ©s ha reduÃ¯t l’atur respecte el mateix mes del 2015, amb un 41,5% menys d’aturats.\nRÃ nquing reducciÃ³ d’atur a Tarragona mÃ©s de 20.000 habitants des del 2015:\nEl Vendrell: 33,07%\nDesenvolupament Social i EconÃ²mic\n"Totes aquestes dades no haguessin estat possible sense l’aposta clara del Govern d’Esquerra de crear l’Ã€rea de Desenvolupament Social i EconÃ²mic, que tÃ© la seva seu a l’Edifici del Sindicat amb el regidor Pep SimÃ³ al capdavant", assegura l’alcalde d’Amposta, Adam TomÃ s. Un espai on es lideren totes les PolÃtiques d’OcupaciÃ³ i Empresa de la ciutat. AixÃ, l’any 2015 aquesta Ã rea estava formada per 4 persones amb un pressupost de 160.000 euros i a dia d’avui treballen 18 persones amb un pressupost de 2 milions d’euros. Aquest increment de pressupost ha afectat tambÃ© directament a les empreses d’Amposta i del territori, que han vist com cada any ha anat creixent les subvencions al sector econÃ²mic de la ciutat, amb una aportaciÃ³ de mÃ©s de 3 milions d’euros en els darrers 7 anys.\nEl paisatge dels entorns empresarials de la ciutat tambÃ© han sofert un canvi radical els darrers anys, passant de naus i parcelÂ·les buides a espais plens d’activitat econÃ²mica, grÃ cies a l’aposta del teixit empresarial de la ciutat. "Actius bancaris d’empreses i espais tancats que van cessar la seva activitat al llarg de la crisi, avui tornen a generar riquesa sumant mÃ©s de 400 llocs de treball", recorda TomÃ s.\nL’alcalde d’Amposta segueix defensant que les polÃtiques d’empresa i ocupaciÃ³ sÃ³n polÃtiques de llarg termini. "Ens vam posar a treballar el 2015 en la dinamitzaciÃ³ empresarial, tant als polÃgons industrials com a la resta de zones d’Amposta, i ara estem recollint bones dades, perÃ² encara hem de seguir treballant per tal que segueixin millorant i no aturar el creixement de la ciutat", clou.


Els Premis Internacionals de la Xocolata són una competició independent que reconeix l’excel•lència en la fabricació de la xocolata fina i en els productes elaborats amb xocolata fina. Com a única competició mundial de xocolateria fina totalment independent, el nostre objectiu és donar suport a les empreses productores de xocolata fina i xocolaters, petites empreses i artesans que treballen amb xocolata fina. En ajudar a aquests mercats a créixer i desenvolupar-se, també tenim com a objectiu donar suport als agricultors que cultiven cacau fi.\nEls premis van ser creats el 2012 i estan a càrrec d’un grup de socis internacionals independents amb seus al Regne Unit, Itàlia i els EUA, amb anys d’experiència de tast i avaluació de xocolata i execució d’esdeveniments relacionats amb la xocolata fina. Les regles i ’avaluació són supervisats pels nostres membres permanents del Gran Jurat, socis locals i experts independents, que estableixen les regles dels premis basant-se en consultes contínues amb els nostres participants.\nLes competicions es duen a terme en un nombre creixent de països i regions de tot el món, entre ells Itàlia, el Regne Unit, EUA, Alemanya, Escandinàvia, Bèlgica i altres llocs, amb més competències afegides cada any. Els guanyadors dels concursos regionals són avaluats tots junts a la Final Mundial, que fa homenatge a les millors peces de l’any. La subscripció als Premis és per la submissió i està oberta per a qualsevol dels productes de consum al detall que compleixin els criteris de qualitat establerts en les nostres normes. Els nostres jutges inclouen una àmplia gamma d’experts, tastadors, pastissers, periodistes gastronòmics, bloggers, sommeliers, xefs i el nostra Gran Jurat.\nEn fer que els consumidors esdevinguin més conscients de l’àrdua tasca i l’artesania que es dedica als millors productes de xocolata fina, els Premis Internacionals de xocolata ajuden a la indústria de la xocolata fina a créixer i desenvolupar-se en regions establertes, així com en nous mercats. En ajudar a identificar la millor xocolata feta amb el millor cacau, esperem ajudar a que els fabricants de xocolata, xocolaters i els agricultors de cacau segueixin tenint èxit en la millor producció mundial de cacau fi i xocolata fina.


Els treballadors pressionen «cada dia» per saber si tindran feina - El Periòdic d'Andorra\nUna reunió amb els treballadors i els seus representants. | TONY LARA\nL’acord al qual s’ha arribat entre l’AREB i els representants dels treballadors va fer ahir un nou pas perquè les dues parts van presentar els textos redactats. Ahir a la nit encara es revisaven i tot apunta, com ja s’havia anunciat, que finalment la signatura del conveni marc es farà la setmana vinent. Però això va per una part, mentre que per l’altra són els mateixos treballadors els que han d’assumir que si bé tenen sobre el paper les condicions que se’ls aplicarà en cas de comiat o en cas de baixa voluntària, prejubilació o excedència, el ben cert és que no saber el número d’empleats que continuaran ni quan s’informarà sobre això continua sent un maldecap. «Ho demanem constantment, és un procés que hem de completar en els pròxims dies», va manifestar ahir un dels representants dels treballadors, Lluís Pérez, que confirmava que «cada dia» es pressiona a l’AREB «perquè ens comuniquin alguna cosa».\nMentre aquesta solució no arriba, la lluita continua, i ahir els advocats tenien molta feina per acabar de consensuar els textos de l’acord de condicions, però sobretot posar-los en un únic model compartit que acabarà per tenir signatura la setmana vinent. «Partint de la premissa que alguns moments podien tenir condicions per sota del que marca la llei, és correcte», assegurava Pérez ahir respecte a l’acord al que ha arribat la plantilla amb l’AREB. «Ha estat una lluita de quatre mesos», afirmava el representant dels treballadors, que afirmava que «cada dia posem pressió» perquè se’ls informi del número de treballadors que es veuran afectats pels comiats una vegada es constitueixi el banc pont anomenat Vall Banc.\nPérez, així mateix, va confirmar que la majoria de la plantilla, que va rebre la informació del conveni el passat dijous, havia acabat satisfeta per com ha finalitzat la negociació amb l’AREB, que ha tancat que es pagaran 25 dies per any treballat en cas de comiat, i la meitat en cas de baixa voluntària, a més de mantenir «l’essencia» dels plans de pensions.


Cercle La Selva - Notícies\ni iniciatives que es van desenvolupant al nostre entorn.\nMirades Sils: un projecte d'educació lliure a la Selva\nCom va ser l’inici de Mirades?\nAgnès Alegrí (AG): l’Àngel -la meva parella- i jo vam assistir a una xerrada que organitzava el Cercle La Selva sobre l’Economia Social i Solidària, i allà van presentar diferents empreses cooperatives perquè expliquessin a què es dedicaven, com van començar i el seu dia a dia.\nUn d’aquests exemples de bones pràctiques era justament Mares de Dia, un projecte d’acompanyament en la criança i l’educació dels infants de 6 mesos a 6 anys, que es fonamentava en la creació d’espais molt segurs i amorosos.\nPer la meva formació com a mestra de primària va ser un concepte que em va cridar molt l’atenció, i només acabar la xerrada ens vam apropar per parlar amb la noia de la Cooperativa: al poc naixeria MIRADES SILS (@miradessils), associada a Mares de Dia.\nCom definiríeu Mirades, quin valor aporta socialment?\n(AG): l’Àngel i jo sempre diem que Mirades és sentir-se com a casa, en un entorn familiar i acollidor. El joc lliure, la descoberta de l’entorn, l’educació sensorial a través d’espais i materials naturals d’ús quotidià, explorar el bosc de casa... tot això és el centre del nostre dia a dia.\nUna de les característiques de l’ESS és la creació d’una xarxa de cooperació al territori; amb qui esteu treballant aquestes col.laboracions?\n(AG): Nosaltres actualment col·laborem amb professionals especialitzats en autisme i en estimulació sensorial, com Tots Hi Som (@totshisom); i amb Ticumiku (@ticumiku), per desenvolupar dissenys molt sensorials de joguines de fusta. Per la nostra formació i experiència el que hem vist és que la Selva necessita serveis que donin resposta als nens i nenes amb diversitat funcional, i aquesta suma d’experteses ens fa créixer a totes i ens ajuda a millorar el que podríem oferir cada iniciativa per separat.\nQuè us ha aportat iniciar MIRADES?\n(AG): Crec que compartir la nostra casa i el projecte amb la resta de persones és molt enriquidor. Fer el que t’apassiona, fer-ho on vius i amb el privilegi de posar les persones al centre no té preu!\nDes de l'Ateneu Cooperatiu Terres Gironines s'ha preparat una oferta formativa per a totes aquelles persones i organitzacions que vulguin conèixer i formar-se en economia social i cooperativa i incorporar-ne els seus valors. Si teniu un projecte d'economia social, si sou entitat de l'ESS, si sou una gestoria o assessoria, o si realitzeu una tasca tècnica a l'administració, això us interessa! Inscripcions aquí\nFormació gratuïta per a gestories: "Gestió de cooperatives"\nDes de l’Ateneu Cooperatiu Terres Gironines proposem una formació en gestió de cooperatives enfocada a gestories i assessories.\nLes sessions tindran lloc en format virtual de 10 a 12.30h.\nA continuació adjuntem el programa:\nSessió 1 - 25 de març: Introducció a la fórmula jurídica cooperativa – La Qperativa SCCL\nSessió 2 - 31 de març: Règim laboral i societari de les cooperatives - La Qperativa SCCL\nSessió 3 – 21 de setembre: Règim econòmic i comptable de les cooperatives – Gestión Integral SCCL\nSessió 4 – 23 de setembre: Règim fiscal de les cooperatives - Gestión Integral SCCL\nEs tracta d’un itinerari de formacions complementàries, tot i que la inscripció es pot fer a sessions individuals.\nL’assistència a les 4 sessions permetrà l’obtenció del Segell de la Xarxa d’Ateneus Cooperatius ‘Aquí assessorem l’economia social!’\nPodeu consultar el programa detallat i formalitzar la inscripció a través del següent enllaç: https://serveis.ateneucoopgi.org/program/formacio-per-a-gestories-i-assessories\nLa formació està subvencionada i és gratuïta per a les persones participants. Et demanem que, en cas d’haver-t’hi inscrit i no poder-hi assistir, ens ho comuniquis el més aviat possible per poder oferir la plaça a una altra persona.


Weiße Mühle Breitenworbis Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSchachtsiedlung 25, Breitenworbis, Breitenworbis, Alemanya, 37339 - Veure al mapa\nMés informació sobre Weiße Mühle\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Weiße Mühle és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Breitenworbis. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nWeiße Mühle ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, instal.lacions de barbacoa, restaurant.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent sauna, ping pong. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Weiße Mühle no troba competidors en cap categoria.\nAllotjaments a Breitenworbis


Artadi: “La candidatura de Maragall sembla enfocada a pactar un tripartit municipal” La República\nArtadi: “La candidatura de Maragall sembla enfocada a pactar un tripartit municipal”\nConversa amb la veu cantant de la candidatura de JxCat a les eleccions municipals de Barcelona\nMarina Almansa 07/04/2019\nCreuar la plaça Sant Jaume ha portat a Elsa Artadi a una no-rutina encara més frenètica de la que duia com a consellera de Presidència i Portaveu del Govern. Abans, al Palau de la Generalitat, s’escapava alguna estona a les Cases dels Canonges a fer ioga, però ara, representant la candidatura de JxCat a Barcelona i assumint les tasques de diputada al Parlament, no té temps ni per a meditar. Artadi, que va entrar a la Generalitat com a assessora del conseller Mas-Colell l’any 2011 i té una llarga trajectòria al Departament d’Economia, serà la veu cantant de la campanya de Quim Forn, i coordinar-se amb un pres polític és d’una gestió complicada: “Seré on en ell no pugui arribar”. Ens rep al Parlament, després d’una sessió de Ple i prenent-se un te que encara crema.\nEncara som al Parlament…\nDe moment segueixo com a diputada. Molt contenta però, de tornar al grup parlamentari, a les reunions setmanals. Recuperar la dinàmica amb les companyes que vam començar l’aventura del 21-D és un retrobament molt maco.\nEntenc que no teniu previst deixar l’acta de diputada, doncs?\nDe moment, no. També hi ha molts altres companys que tenen obligacions municipals. Ja anirem veient.\nTot i això pot ser que sigueu l’alcaldessa de facto.\nJo seré allà on en Quim no pugui arribar.\nPerò, on pot arribar?\nPot fer articles i entrevistes, però en Quim té una representació mediàtica limitada. És limitada perquè la Junta Electoral (JEC) ho ha decidit així. De fet, ho és molt més que a Turquia, on els presos polítics podien fer campanya. S’estan vulnerant els seus drets polítics.\nI com es coordina la campanya amb un alcaldable pres i entremig d’un judici?\nEstan focalitzats amb el judici. Els divendres parlem i aprofitem. El cap de setmana, a estones, també parlem amb ell. Quan altres persones el visiten aprofitem per intercanviar-nos missatges. Malauradament, després d’un any i mig de presó hem millorat la fluïdesa en la comunicació. Mitjans i reunions. Està al dia i es va actualitzant. A Lledoners vam crear molta complicitat i ens entenem molt bé.\nLa crítica de sectors independentistes sobre el joc amb l’emocionalitat de posar els presos com a número u hi és. Deia en una entrevista que són una realitat i no els volen amagar, però no amagar-los és que concorrin al capdavant de les candidatures tot i saben que, segurament, no podran governar?\nSón una realitat central. El Quim Forn, si no estes a la presó, seria el candidat de JxCAT. Hauria sigut el nostre candidat igualment. Hi té dret. La solució passa perquè no hi hagi presos polítics i puguin competir en circumstàncies normals amb la resta de candidats. No li podem dir que no sigui candidat perquè està pres.\nPerò l’excés d’emocionalitat…\nTot és emocional. És una realitat. El Quim és una persona que ha lluitat per Barcelona i el país. L’emocionalitat ens la dona el context de repressió, lluita i determinació.\nI també heu rebut crítiques per haver-vos saltat el procés de primàries del PDeCAT per a les municipals on Neus Munté sortia com a guanyadora.\nEl procés de primàries internes s’ha fet i s’ha respectat. La Neus és la primera persona que ocupa la llista per part dels candidats del PDeCAT. El partit ha estat escrupolós amb el respecte pels seus procediments interns. Però la llista no és només el PdeCAT, també hi ha JxCAT i amb això s’ha arribat a un acord. Amb la mateixa actitud del 21-D hem fet el projecte més ampli i s’ha optat per aquesta fórmula i espai.\nElsa Artadi al Parlament / Fotografia: Joan Solé\nL’última polèmica que ha viscut Artadi com a membre del Govern ha estat el vaivé de pancartes, llaços i ordres de la JEC per retirar-los. Torra va acabar traient la simbologia del balcó però tot i això ha rebut una querella de la Fiscalia.\nForn i Artadi hagueren tret els llaços grocs i la pancarta de presos polítics de l’Ajuntament si la JEC els ho hagués ordenat?\nEstem veient un mandat d’un Ajuntament que fa proclames i no aplica res. Abans de l’1-O hi havia vídeos de l’alcaldessa dient que defensaria més que ningú la ciutadania, però alhora de prendre accions on es va trobar més repte va ser la ciutat de Barcelona.\nI com s’hagués pogut desobeir l’Estat des del consistori?\nLa qüestió és obeir el poble, fer una ciutat millor. Defensar els drets de veritat. En aquell moment, Ponsatí va agafar responsabilitats i va ser ella la que va permetre el referèndum. Hi ha un altre exemple: Colau posa al balcó la pancarta de l’OpenArms, s’indigna perquè el vaixell no surt del port però aprova els pressupostos del PSOE, quan és Pedro Sánchez qui impedeix que la tripulació circuli.\nI què es pot fer per la independència des de l’Ajuntament de Barcelona?\nEstar al costat de la Generalitat. No posar-se de perfil. Quan sortim al carrer la gent ens demana unitat! No necessàriament hem d’anar amb la mateixa samarreta, però sí unitat d’acció. Debat honest, genuí i sincer. Sí que hi ha hagut aspectes on hem millorat, però hem de seguir treballant. Em ve al cap un exemple, el 2 de novembre, quan van sortir els escrits d’acusacions de la Fiscalia i Advocacia contra el govern legítim des de Govern vam venir al Parlament a la concentració de protesta. L’Ajuntament de Barcelona no va venir perquè van decidir que no era prou important. Per tant complicitat, coordinació i exigència és el que cal.\nDes de l’AMI es podria coordinar aquesta gestió, per exemple?\nPer descomptat. També és un entorn d’unitat per donar-li importància a la cooperació entre municipis. Barcelona no va sola pel món, ni sola pel país. Hi ha d’anar amb molta més coordinació i complicitat.\nUnitat entre institucions, però no entre candidatures republicanes\nCreieu que la candidatura municipal d’ERC a Barcelona està abandonant el camí cap a la independència?\n(Somriu) No crec que hi hagi indicis per a fer una afirmació tan contundent.\n“Tens un número dos de Maragall que exemplifica l’alcaldessa Colau. Em sembla molt sorprenent que després de quatre anys ERC aposti per falcar un altre govern dels comuns “\nDesprés de declaracions i de la coalició amb Alamany, sembla que cada vegada ERC té més clar el pacte postelectoral serà amb els comuns.\nA Barcelona passa alguna cosa estranya: sembla que la candidatura d’ERC estigui més enfocada a un tripartit municipal que no pas per guanyar Barcelona i que hi hagi un canvi a Barcelona. Tens un número dos de Maragall que exemplifica l’alcaldessa Colau. Em sembla molt sorprenent que després de quatre anys s’aposti per falcar un altre govern dels comuns. Hi ha dues dimensions, la urgència de fer una millor gestió, establir un millor model de ciutat i la de tenir una institució que col·labori i treballi amb la resta d’institucions catalanes. Això no ho tenim. N’hi ha alguns que prefereixen mantenir això a que hi hagi un canvi.\nTenint en compte aquesta premissa, amb qui pactaria JxCat?\nJxCat surt a guanyar les eleccions. Volem ser la primera força, però sempre allargarem la mà a ERC. Estem governant junts al Govern des de 2012. Ha existit un JxSí! Va ser una gran candidatura i van fer una gran feina. Hi havia molta més unitat que la que hi ha ara.\nBarcelona és capital, la candidatura de Jordi Graupera, podria ser un aliat?\nJa veurem quins resultats fan. És evident que només descartem els partits del 155 i Colau. Amb les forces independentistes no tanquem la porta.\nHabitatge, seguretat i turisme, els tres reptes que poden tenir un efecte bumerang\nQue hi hagi més oferta de pisos de lloguer fa que els preus baixin?\nSi ho fas bé, sí. Si permets que hi hagi sòl públic i es posi a disposició de promotors privats i es faci una coordinació público-privada, sí. Reduint el preu del sol públic però exigint que es pugui obtenir una rendibilitat coherent. Però també potenciant el lloguer i, que aquest, estigui regulat. Que el preu sigui un terç del qual guanyen les persones. No s’ha apostat pel lloguer públic. Hi ha una gran part del parc d’habitatge que és de compra, quan s’han fet promocions i s’ha venut. L’ideal és que l’habitatge públic sigui temporal. No s’ha treballat en noves fórmules.\nLloguer social, lloguer assequible?\nSí, també s’ha de treballar amb el lloguer assequible. Estipular un preu sota del mercat. Dient-li al promotor que no cobri més d’un determinat preu i fer una col·laboració público-privada. Fer més oferta però que costi menys de produir.\nValls no va venir al debat de Col·legi d’Arquitectes per parlar sobre habitatge però l’endemà va convocar una roda de premsa per presentar-ne el seu Pla…\nAnava súper desconnectat! Una apel·lació que vaig fer al debat d’habitatge va ser de no entrar en la subhasta de qui farà més pisos. I Valls l’endemà surt i diu que farà “més pisos que ningú”. Les propostes que fa són de paracaigudista.\nL’incivisme i l’increment de delictes en determinades zones de Barcelona es combat empoderant la Guàrdia Urbana i amb més efectius de Mossos?\nS’han perdut promocions de la Guàrdia Urbana dels últims dos anys. Tenim 1.500 agents menys que els que teníem durant la Barcelona preolímpica. Que la Guàrdia Urbana torni a liderar, i que no estigui en constant debat polític. La igualtat comença per tenir seguretat i que sigui arreu de la ciutat.\nEm fa l’efecte que el debat de l’increment de delinqüència sempre es centra en el paper del cos policial. On queda la importància de la funcionalitat pedagògica i dels serveis socials de l’Ajuntament?\nSí, totalment, però hi ha dos àmbits. Hi ha una part d’ordenances que s’han de complir. Hi ha un efecte espiral, si no atures un problema, la ciutat es va degradant. Però cert és que la major part de delictes no són per necessitat. No va per aquí. Però és evident que falta invertir en serveis socials i pedagogia, amb més educació.\nJanet Sanz (BComú) l’ha acusat de fer polítiques de “dretes” i, a més, d’“ignorant” per la implementació de la taxa turística a la ciutat…\nHaver implementat la taxa turística és de dretes? Posar una recàrrega, també? Això és la no-política. És posar etiquetes per l’electorat i no entrar en el fons de la qüestió. Ningú, a l’Ajuntament, va decidir en 30 anys de Govern d’esquerres posar aquest impost. I és per això que ho vam fer a la Generalitat –jo treballava amb aquest impost perquè aleshores estava al Departament d’Economia. Qui es beneficia d’aquesta taxa és la ciutat de Barcelona, perquè la principal política de promoció turística de la Generalitat és la territorialització del turisme: esponjar-lo cap a altres parts del país.\nDesmassificar la ciutat.\nSí. És una mesura que té sentit perquè té a veure amb la corresponsabilitzat política. A qui més li interessa que els turistes surtin i gaudeixin de part de Catalunya és a nosaltres. No és un tema de solidaritat barcelonina amb Catalunya. És evident que hi ha un marge amb la taxa turística, però jo reflexionava sobre la co-responsabilització: no pot ser que des de l’Ajuntament es digui que es volen tots els diners. Si uns diners han de ser per desterritorialitzar, corresponsabilitzem-nos políticament i assumim-ho.\nFeminisme als ulls d’Artadi: “El feminisme liberal és una actitud egoista de la vida”\nQuè en pensa, la veu de JxCAT Barcelona, del feminisme liberal?\nPer mi és un oxímoron dir que hi ha feminisme liberal. És allò de ‘Queen B’ (postfeminisme o feminisme chic). És dir: “Com que jo he arribat a ser cap de l’oposició, a Catalunya no hi ha masclisme!” No. És una actitud egoista de la vida. L’arrel del feminisme és que ha estat transformador amb la solidaritat de molts col·lectius, marginats i vulnerables per allò que representa l’heteropatriarcat. Hi ha molta feina a fer amb el sostre de vidre, però això s’ha de trencar per ajudar a altres dones. L’important de posar dones al capdavant és precisament perquè hi hagi un canvi cultural, de polítiques aplicades, mentre s’arrossega a les dones que estan al terra enganxifós.\nPerò llavors, no és compatible ser feminista i formar part d’un projecte polític de centredreta?\nDepèn del que entenguis per “dreta”. A mi les etiquetes m’incomoden moltíssim perquè darrere d’elles cadascú interpreta el què vol. Si ser de dretes és ser xenòfob, és evident que és incompatible! El feminisme és la defensa dels drets de tothom. No poden anar de la mà.\nA l’Ajuntament, la regidora de Feminismes, Laura Pérez, ha impulsat un seguit de polítiques primordials en aquest sentit com la prevenció i ajuda davant la violència sexual masclista, els punts lila, els protocols d’espais d’oci…\nEstem passant una època en què s’ha posat per davant les polítiques de gènere. S’ha de seguir en aquesta línia… Hem de treballar amb els micromasclismes, que són la porta d’entrada dels ‘macro’. Hem de seguir treballant amb les entitats, que és on hi ha el coneixement.\nPerò, hi haurà continuïtat?\nJo vaig deixar el Pacte Nacional contra agressions masclistes. Aquí, per exemple, entrarà tothom. S’ha de fer front a la prevenció i l’atenció. Per exemple, tenir recursos habitacionals per aquelles dones que han de marxar de casa. Les dades són aberrants.\nSí. Un abús sexual cada dia i una denúncia per violació cada dos dies…\nI moltes agressions no es denuncien. Quan fem enquestes de percepcions hi ha molt masclisme interioritzat. L’Ajuntament és la institució més propera amb la qual incidir i treballar amb empreses o entitats. Aquestes xifres es combaten en l’educació i les escoles, també. La prevenció, campanyes de conscienciació, s’ha de veure com a través de les escoles s’arriben als adults. En les empreses i universitats, amb grans bosses de persones, es pot fer molta feina. Atendre les persones que han estat víctima.\n“Cada cop hi ha més polítics que diuen als periodistes les preguntes que els han de fer o les notícies que han de publicar, com hem vist amb Borrell, Rivera i ara, Colau”\nPer anar acabant… es farà youtubera, Elsa Artadi?\n(Riu). Porto dues setmanes de precampanya. Encara no ho sé.\nEncara que siguin fons de crítiques, de vegades. Serà en castellà i criticarà a La Vanguardia, però?\nQue Colau faci els vídeos de campanya en castellà ho trobo sorprenent. Potser no m’hauria de sorprendre tant. És un menyspreu per la llengua del país i per a Barcelona. I jo parlo castellà amb la meva mare i he crescut sent castellanoparlant, però no pots excloure el català. A part, les crítiques a La Vanguardia són una mica inquietants. Cada cop hi ha més polítics que diuen als periodistes les preguntes que els han de fer o les notícies que han de publicar, com hem vist amb Borrell, Rivera i ara, Colau.


Estàs aquí:Inici / Documents / El Vermell mola\nNo hi ha al món cap verí més nociu que la sang menstrual”, va dir Philippus Theophrastus Aureolus Bombastus von Hohenheim, àlies Paracels.\n“Com és que em poso vermella quan em cau un tampó de la bossa? Per què li dic al professor de gimnàstica que no em trobo bé quan tinc dolors menstruals? En poques paraules: com és o per quina raó el tema de la menstruació és un tabú?”\nInspirant-se en converses i observacions, Lucia Zamolo reuneix diversos fets i reflexions en una mena de diari on parla sense embuts del tema de la menstruació. D?aquesta manera contribueix a aclarir diverses creences errònies i dona importància a les dones perquè en parlin obertament i desinhibidament.