FULLEDA - PETI QUI PETI: LO PARLAR DE FULLEDA\nHem fet el test una mica de pressa, tenint en compte el parlar de Fulleda de fa 40-50 anys (bajoca, moresc... tot i que ara es digui més mongeta, panís...). Segons això som de la Conca de Barbera, Garrigues o Alt Camp... força encertat. Ens movem entre el nord-occidental i el tarragoní... i el septentrional de transició!!! Podeu fer-lo vosaltres mateixos a veure que us surt.\nEtiquetes de comentaris: Ara, llengua


Arxius de Vent - Conservatori Professional de Música de Badalona\nCarles Vecino saxo “El seu so és d’una qualitat tan especial que, a parer meu, no existeix actualment cap instrument greu que es pugui comparar al [...]\nValeria Conti clarinet Valeria Conti, clarinetista italiana, va estudiar al Conservatori de Livorno i a "l'Orchestra Giovanile Italiana". Continuà els seus estudis al Conservatori de Ginebra [...]\nPhilippe Vallet oboè Tocar l'oboè és difícil però les classes són molt divertides. Fem moltes coses: tocar els dos junts, o amb la Nozomi que acompanya [...]\nJoan Palacio trombó El desafiament precedeix al desenvolupament. Sigues pacient, no deixis de fer alguna cosa nova només perquè no puguis realitzar-la ara mateix. Qualsevol cosa [...]\nMaria Jesús Udina flauta de bec Una frase de Schoenberg m’ha marcat el meu dia a dia com a professora: “Ensenya el que l’alumne/a no sap [...]\nMARCEL LEAL MARTÍNEZ flauta de bec | assigantures teòriques i optatives “Motion = Emotion” (Douglas Sirk, 1897-1987) Sóc barceloní, tot i que mai m’he sentit arrelat [...]\nRamon Vilalta flauta travessera Voldria dedicar aquest petit espai a un músic del segle XVIII amb qui he compartit una bona part de la meva vida [...]\nXavier Castillo clarinet «Allà on acaben les paraules, comença la música» CONEIX ELS ALTRES PROFESSORS DEL DEPARTAMENT [...]


> Cura del nadó>Crema Solar SPF 50 Mineral Carelia\nLa crema solar de Carelia es d’alta protecció. Amb filtres físics innocus per la delicada pell dels petits. Forma un escut 100% mineral, per protegir a nadons i nens dels rajos UVA i UVB . A més és més respectuosa amb el medi ambient.\nAdequada per tot tipus de pell, inclosa la pell atòpica.\nDoble protecció amb barrera de diòxid de titani i òxid de zinc, que actuen com un mirall, reflectint la llum del sol.\nAmb oli d’ametlles dolces, jojoba, arròs i gardènia.\nAcabat invisible i no greixós.\nJoguina de Bany Dinosaure A Little Lovely Company\nPack tovalloletes rentables Pop in colors suaus\nPortadocuments George Lilliputiens\nBiberó de vidre 120 ml Lifefactory\nRaspall per a Nadó Carelia\nSac orca per a nadons - Negre, Pingüins - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Pissarra, Bicis - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Pedra Blau, Núvols - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Pedra Rosa, Núvols - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Blau Marí, Vaixells - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Blau Cel, Balenes - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Mostassa, Pollets - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Gris, Maduixes - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Maragda, Mitjons - Baby Bites\nSac tauró per a nadons - Morat, Muffins - Baby Bites\nCanviador de viatge - Negre - Baby Bites\nCanviador de viatge - Marí - Baby Bites\nCanviador de viatge - Rosa - Baby Bites\nSabó en Pastilla Artesà Calèndua Carelia


L'empresa vol traslladar a una altra fàbrica la línia de producció de parabrisa i ha posat damunt de la taula un ERE que significaria tirar al carrer a prop d'un terç d'una plantilla de 400 aproximadament. Davant aquesta ofensiva patronal, la plantilla va respondre amb una vaga parcial del 8 al 19 de novembre. Enfront de la intransigència de l'empresa, que no va recular, els treballadors van decidir fer un pas més en la lluita i anar a la vaga indefinida a partir del 22 de novembre fins a, almenys, el 3 de desembre.\nPilkington NSG és una empresa que fabrica components per a la indústria de l'automoció, la seua producció està lligada en FORD i altres grans empreses d'aquest sector. Fa poques setmanes que FORD Almussafes va anunciar que el torn de nit es suprimirà a partir de l'1 de gener i com a mínim 700 llocs de treball estan amenaçats. Això també suposarà la destrucció de molts més ocupacions en les empreses auxiliars, com Pilkington.\nEl dimarts 23 una massiva manifestació de prop de 10.000 persones va omplir els carrers del Port de Sagunt, la població es va bolcar per a fer costat a la plantilla de la Pilkington. Si l'empresa té èxit en els seus plans, és segur que vindran més acomiadaments i la destrucció de la indústria continuarà sense parar en la localitat i la comarca. La mobilització del dimarts reflecteix clarament que tota la població de la comarca comprén que estem davant els plans de desindustrialització de la patronal, que amenacen el futur de la població i la joventut treballadora, i està disposada a mobilitzar-se per a impedir-ho.\nDavant la crisi econòmica i de proveïment, els únics plans de la patronal de l'automoció i del metall, al País Valencià i en tot l'Estat, són destruir llocs de treball i augmentar l'explotació dels quals queden per a augmentar els beneficis dels capitalistes.\nEls treballadors rebutgen el preacord en assemblea!\nLes últimes notícies són que els treballadors han rebutjat en assemblea el preacord al qual van arribar UGT, CCOO i CGT amb l'empresa, que substituïa els acomiadaments per prejubilacions i baixes voluntàries. La determinació de la plantilla contra la destrucció dels llocs de treball, siga com siga, és extraordinària.\nCal dir alt i clar: ja n'hi ha prou de polítiques del “mal menor” i de negociar a la baixa les nostres condicions laborals! Hi ha força per a aconseguir tirar arrere aquest atac i mantindre tots els llocs de treball. Per a això és fonamental fer un pas avant en la lluita, estenent-la a més sectors i convocant ja una Vaga General en tota la Comarca de Morvedre en defensa de l'ocupació i pel futur per a la joventut. Una joventut i una classe treballadora que ja han demostrat que estan amb els treballadors de la Pilkington.\nEn aquestes setmanes estem assistint a una autèntica rebel·lió dels treballadors del metall a Cadis, que amb el suport de tota la població, començant per la joventut, estan donant un exemple de combativitat enorme, eixint als carrers i estenent la lluita per unes condicions laborals dignes. Al País Valencià aquests dies també han iniciat una vaga indefinida les treballadores de la neteja a Castelló, unes 8.000, per a defensar un conveni digne. A Alacant s'han convocat dues jornades de vaga aquest mes en el sector del metall per a lluitar per un conveni millor.\nL'únic camí front en els atacs dels capitalistes és la mobilització, la coordinació de totes les lluites, la seua extensió i la vaga general. Enfront del desmantellament industrial, enfront de l'atur i la precarietat, enfront dels quals només busquen fer beneficis milionaris a costa de la nostra explotació i la nostra misèria.\nVisca la lluita de la plantilla de Pilkington!\nNi un pas arrere contra els acomiadaments i la desindustrialització del Camp de Morvedre!


El Postgrau en Polítiques Familiars respon a l’exigència de tenir professionals preparats en l’anàlisi, el disseny i l’avaluació de les polítiques socials que afecten la família.\nL’eradicació de la pobresa, la conciliació família-feina i la solidaritat intergeneracional són els eixos de les noves polítiques socials. El capital social del futur té a veure cada vegada més amb la família, una realitat transversal que requereix una acció conjunta de les administracions públiques, les empreses i el tercer sector.\nProporcionar una àmplia base de coneixements sociològics, antropològics, jurídics i econòmics impartits per experts.\nLes activitats docents, característiques de la formació on line, així com el sistema tutorial garanteixen les competències necessàries perquè el participant sigui capaç de dissenyar i implementar polítiques de família en l’entorn de les entitats públiques o privades en les quals es desenvolupi professionalment.\nResponsables, funcionaris i tècnics de les administracions públiques d’àmbit estatal, autonòmic, provincial i local\nMembres de partits polítics\nResponsables d’entitats relacionades amb la família en l’àmbit de l’educació, la salut pública i els mitjans de comunicació\nDirectius i personal d’ONG


Transfereix els intents publicitaris de transferir els sentiments de la gent sobre un tema o producte a un altre tema o producte. En utilitzar associacions positives que ja teniu en una àrea, l’anunciant no ha de començar de zero per crear les mateixes associacions positives per al seu producte. Amb la publicitat de transferència, podeu manipular els sentiments de l’audiència sobre el producte si voleu ressaltar un fet sobre el producte ignorant aspectes del producte que no s’ajusten al missatge que voleu enviar al consumidor.\nEls anunciants poden associar gairebé qualsevol sentiment positiu al seu producte. Per exemple, quan un producte utilitza imatges patriòtiques a la seva publicitat, intenta generar en vosaltres sentiments patriòtics que podreu associar amb el producte. Els fabricants d'automòbils ho fan quan subratllen que els seus vehicles són de fabricació americana i utilitzen anuncis amb imatges de la bandera i altres símbols patriòtics. La publicitat per transferència pot jugar el desig de la gent de fer coses bones pel medi ambient venent alguna cosa tan "ecològica" i respectuosa amb el medi ambient, fins i tot quan només són un petit aspecte del producte.\nLa publicitat per transferència també es pot utilitzar per canviar la culpa, com passa en els anuncis polítics. Quan els anuncis d’un polític se centren més en coses negatives sobre el seu oponent que en coses positives sobre ell mateix, el polític intenta transferir sentiments negatius al seu oponent. Hi ha massa publicitat de transferència negativa que pot produir-se contraproducents, com quan el públic sintonitza la publicitat política negativa. La publicitat també pot tenir un efecte de transferència negatiu quan el missatge que l’anunciant pretén enviar es veu alterat per circumstàncies. Per exemple, si la celebritat que fa servir una empresa per anunciar el seu producte està involucrada en un escàndol, el consumidor pot associar el producte a aquesta imatge negativa.\nLes associacions que feu amb la publicitat de transferència han de tenir sentit per al lector, fins i tot si la connexió entre el vostre producte i l’associació que voleu transferir només és provisional. Amb els anuncis d’automòbils de fabricació americana, apel·lar al patriotisme és una connexió lògica en la ment del consumidor. Si heu intentat associar camionetes amb feminitat, és possible que la desconnexió entre els dos conceptes sigui massa gran per superar-la per a la majoria dels espectadors del vostre anunci. Però un anunci de joies o cura del cabell o, fins i tot, vitamines per a dones que es basés en la idea de feminitat seria una associació lògica per a la majoria dels espectadors.\nTransfereixi publicitat si els consumidors senten que la connexió entre l’emoció o la idea i el producte és massa vaga, si l’anunci és massa exagerat en intentar transmetre l’emoció o si el consumidor que visualitza l’anunci no té el positiu associacions que l’anunciant espera que tingui. Algú que menysprea la feminitat no respondria a la publicitat de joies que posa l'accent en la feminitat, mentre que una persona cínica podria reaccionar negativament a una publicitat que promociona el patriotisme. És possible que la publicitat per transferència no funcioni bé en tots els entorns o països. El que la gent dels Estats Units veu com a característiques positives, com la independència, podria no jugar tan bé en una societat que valora la cooperació i el treball en equip, com ara el Japó.


El Pou Digital : Jana Fontdevila: “Si allò que fas és de qualitat, presenta-ho com es mereix, la part gràfica sempre serà important”\nNúria Closas i Anna Pujol | Actualitzat el 19/04/2016\nJana Fontdevila: “Si allò que fas és de qualitat, presenta-ho com es mereix, la part gràfica sempre serà important”\nEMPRENEDORS. Un coixí en forma de peix o un peix en forma de coixí… Samarretes, bosses de roba... La Jana Fontdevila i l’Erques Torres són una parella jove que dissenyen, elaboren i produeixen productes estampats amb serigrafia. Fan productes a petita escala i al gust del client, en un taller que tenen a casa seva i que alhora els fa de laboratori per experimentar i treure suc les seves necessitats artístiques.\n- Per què el nom de LaBastarda?\nJana: És un tipus de lletra més underground. S'escriu i es pronuncia igual en català i en castellà, cosa que ens interessava venint de Catalunya i de les Canàries.\nErques: I amb les tres primeres lletres en majúscula del logo (LAB) volem donar importància a l'experimentació, que el taller sigui també un laboratori.\n- Com us va sorgir la idea de crear l'empresa?\nErques: Es tracta d'un segell que engloba tota la nostra feina de serigrafia, a més d'un nom que ens permet fer cursos per a professionals que volen fer tallers amb altra gent.\nJana: Nosaltres tenim un taller de serigrafia a casa. Fèiem molts productes amb el nostre nom, però volíem anar més enllà i poder treballar per a empreses.\n- Què heu estudiat?\nJana: Som dissenyadors gràfics. LaBastarda, en aquest sentit, ens permet desenvolupar idees que anem tenint del que ens agrada, i que la gent les pugui buscar i comprar.\nErques: Coses que ens surten de dins i poden acabar esdevenint font de treball i ingressos.\n- Què és la serigrafia?\nJana: És una tècnica d'estampació en pla molt versàtil. Es fa a través d'una pantalla, un marc de fusta amb una tela, que per uns llocs deixa passar la tinta i per d'altres no. Hi podem jugar transferint les nostres idees en d'altres materials.\nErques: Productes tèxtils com ara samarretes o bosses. I intentem fer productes especials, que costin de trobar. Fa poc hem tret uns coixins en forma de peix, creats per nosaltres des del principi fins al final: la idea, el disseny, l'estampació i el cosit.\n- On és el vostre taller?\nJana: Tenim una casa molt petita, sembla la del Mickey Mouse: una furgoneta que es converteix en cuina (riu)... Però quan ho muntem tot, ens queda un taller molt ben parit i complet.\n- I com porteu el fet de treballar des de casa?\nErques: Ho tens tot a mà, tota l'estona. Si tens una idea i només dues hores lliures per portar-la a terme, el fet d'estar a casa hi ajuda molt. Però, si seguim creixent, haurem de buscar un altre lloc.\nJana: De moment, ja no tenim companys de pis, ens han deixat espai per a les màquines de serigrafia!\n- Com veieu i viviu el futur dels joves formats que ens hem topat amb la crisi?\nErques: Hem de buscar l'opció de poder-li dedicar temps complet a la nostra passió, però mentre no es pugui aconseguir, s'hi ha de treballar paral·lelament. Tenir-la de més a més, anar-la desenvolupant, i a la vegada anar-se desenvolupant també un mateix, sabent cada vegada millor el que es vol fer.\n- Quins consells donaríeu a joves que volen començar?\nErques: Tot i que no vivim d'això, és important crear productes que es puguin convertir en ingressos.\nJana: També és bàsic cuidar la part gràfica d'allò que ofereixes: una bona imatge, una bona comunicació... Si allò que fas és de qualitat, presenta-ho com es mereix.\nData creació: 2015.\nDefinició: Empresa jove d’estampació en serigrafia.\nEmprenedors: Jana Fontdevila i Erques Torres.\n» Laia Planas: “Instagram és una xarxa social ideal per a empreses joves”\n» Carles Juste: «Els centres de salut hem d'atraure el públic fent activitats molt específiques»\n» Alfons Rodríguez: «Mai no m’havia imaginat passar-m’ho tan bé treballant»\n» «Volem que s'aprengui explorant i experimentant»


Introducció Kristian Smeds. Alícia Gorina\nDesprés de dirigir Imatges gelades de Kristian Smeds el 2011 i el 2012, que em va permetre explorar en primera persona el coratge d’Smeds a l’hora de buscar l’essència de les coses i la seva plasticitat, espiritualitat i terrenalitat, vaig tenir un gran impacte quan vaig veure a Tampere l’any 2013 la seva posada en escena d’Els germans Karamazov amb alumnes d’una escola de teatre de Tallinn (Estònia). Un concert espectacle bestial on els espectadors érem convidats d’una manera completament natural a participar activament en la funció i així poder viure en pròpia pell la fisicitat i l’energia desbocada del seu teatre i dels seus actors. Vaig entendre com havia pogut aconseguir aquest impacte quan vaig saber que el projecte s’havia creat durant quatre anys: Smeds havia començat a assajar amb els alumnes quan van entrar a l’escola a primer curs, el van continuar treballant a segon i a tercer, el van presentar com a taller final de quart curs, i després el van continuar assajant, ara sí contractats per la seva companyia, durant uns mesos més. I, d’altra banda, durant aquests quatre anys va demanar als alumnes que aprenguessin a tocar un instrument: quedava clar veient el resultat que es van prendre molt seriosament aquest encàrrec ja que era difícil saber si ens trobàvem davant d’actors músics o de músics que actuaven. A més a més, fins i tot van ser ells els que van composar tota la música de l’espectacle.\nDesprés d’això ja no em sorprèn res. Ja no em sorprèn quan llegeixo que les seves obres remouen tant que s’han arribat a discutir al Parlament finlandès ni em sorprèn quan li donen el 12è Premi Europeu de Teatre a les Noves Realitats Teatrals, ni quan sopant amb ell conec la seva vehemència, la seva sinceritat il·limitada, ni quan llegeixo la crítica de la seva direcció de L’hort dels cirerers al Festwochen de Viena el 2011 on, després d’emportar-se al públic, l’èlit cultural de la ciutat, a un camp de futbol tronat d’un barri de la perifèria de Viena i de fer-los veure un partit de futbol entre immigrants del barri i actors de la seva companyia, l’espectacle continuava en un jardí on hi havia diverses files de cadires davant d’una pantalla i una cabana prou gran com perquè els espectadors lituans fossin convidats a veure l’espectacle que es representava dins de la cabana mentre la resta d’espectadors veien la retransmissió en vídeo projectada a la pantalla. La ironia és clara: el públic del Festival de Viena es quedava tremolant de fred mentre els immigrants de l’Est restaven a l’escalfor de la representació formal. Aquesta és la manera d’Smeds de fer viure a l’espectador els seus espectacles. El seu teatre és paraula, és poesia, però també és acció pura. Per això entenc molt bé quan explica a l’entrevista d’aquest dossier que ell primer busca l’energia que han de tenir les escenes i la resta de nivells s’incorporen després.\nÉs molt difícil en una breu presentació explicar tot l’impacte i tota l’experiència i tota la reflexió que m’ha generat el teatre d’Smeds, però resumint de manera barroera, les quatre impressions més fortes que m’emporto són, en primer lloc, el contrast que hi ha en els seus textos entre una poesia metafísica exposada no des de la intel·lectualitat, sinó des d’un lloc molt terrenal i salvatge. En segon lloc un teatre que des del text ja se’ns presenta com un cos físic, visual, un teatre d’acció i imatge. Però també un teatre que sobretot no és només forma, un teatre extremadament compromès, atrevit, sincer, que posa en dubte la societat i les bases culturals europees en el sentit més profund. I, finalment, un teatre que busca cada vegada la implicació específica necessària amb els espectadors.\nEl seu teatre remou, ha remogut el seu país, Finlàndia, ha remogut el panorama teatral europeu, i m’ha remogut també a mi, una noia normal i corrent d’aquí, del sud d’Europa.\nEntrada anteriorKristian Smeds y su teatro en y sobre la sociedad finlandesa Entrada posteriorEscriure «alla turca» (Entrevista a Yeṣim Özsoy)


Ulldecona: es reemprenen les obres del carrer major\nPublicat el 15/04/2020 16:45\nAhir es van reempendre les obres de remodelació del carrer Major (des de la Plaça Diputació fins a la Plaça de l’Església) a Ulldecona amb una inversió superior als 266 mil euros. Les obres segueixen els protocols de seguretat establerts en les noves mesures aprovades i publicades al BOE dins l’estat d’alarma.\nD'altra banda, continua aquests dies el repartiment de les mascaretes cosides a casa per un grup de voluntaris/ies les darreres setmanes. Les mascaretes es reparteixen pels comerços que estan oberts per tal de fer-les arribar al major nombre de veïns i veïnes. Abans d’utilitzar-les s’han de desinfectar amb vapor per les dos cares, no cal planxar. També es poden rentar amb sabó i aigua calenta a 60 graus o submergir-les 30 minuts en aigua i 25 ml de lleixiu (són 5 cullerades soperes per litre). El lleixiu ha de ser “apte per desinfectar l’aigua de beure”. Recordeu que la millor mesura de protecció és quedar-se a casa i, en cas d’haver de sortir, mantenir sempre la distància de seguretat d’un metre i mig mínim entre persones i extremar la higiene de mans.\nL’Ajuntament d’Ulldecona vol agrair, així mateix, la tasca de les cosidores i també l’aportació de material sanitari per a la prevenció de contagis per coronavirus fet aquestes darreres hores per part de la Cooperativa Ganadera de Caspe - Inporba (antiga Muesa). El material, bates i altres proteccions d’ús individual, ha estat entregat per la Policia Local al CAP d’Ulldecona.\nFinalment, informar que el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha comunicat que es prorroga per un any la vigència del reconeixement i dels títols de família nombrosa i monoparental expedits a Catalunya. Es tracta dels títols que hagin caducat o caduquin entre l'1 de novembre de 2019 i el 31 de maig de 2020, i per sis mesos els que caduquin entre l'1 de juny i el 31 d'octubre de 2020. També prorroga per un any la validesa dels títols de família monoparental que hagin caducat o caduquin entre l'1 de novembre de 2019 i el 31 de maig de 2020, i per sis mesos els que caduquin entre l'1 de juny i el 31 d'octubre de 2020, expedits o renovats pel Departament. Un cop finalitzi l’estat d’alarma, les famílies tenen l'obligació de sol·licitar-ne la renovació. En el cas dels fills que durant el període de pròrroga automàtica compleixin 21 anys o més i no cursin estudis adequats a la seva edat i titulació o encaminats a obtenir un lloc de treball, o compleixin 26 anys i, en ambdós casos, no tinguin reconegut un grau de discapacitat igual o superior al 33%, no se'ls aplicarà la pròrroga dels efectes del títol en qüestió i deixaran de ser-ne beneficiaris. En el supòsit que aquest fet provoqui l'extinció del títol de família nombrosa o monoparental perquè no és aplicable a cap altra persona descendent, la pròrroga automàtica deixarà de tenir efectes i les persones beneficiàries no podran fer ús dels avantatges que ofereix el reconeixement de família nombrosa o monoparental.\nDubtes sobre ajuts, tràmits o mesures derivades de la crisi sanitària COVID-19? Fes les consultes de manera gratuïta, de dilluns a diumenge de 8 a 22h, al canal de xat de #Telegram del @012\nL'Ulldecona supén el partit a la Cava, per prevenció


fallas - Resum del Ple de Junta Central Fallera del mes de desembre de 2020\nResum del Ple de Junta Central Fallera del mes de desembre de 2020\nEste és el resum del Ple de Junta Central Fallera del mes de desembre de 2020\nActa del Ple de la Junta Central Fallera celebrat a la sala Jubiocio el dia 9 de desembre del 2020 a les 20.30 hores amb la presidència del Sr. Carlos Enrique Galiana Llorens, assistit pel tècnic d’Administració General Sr. Vicente Revert Tapia per delegació del Secretari Administratiu, com a Secretària General la Sra. Carmen Blasco Lucas amb l’assistència dels membres de JCF relacionats al marge.\nEl 12 de novembre es va fer una reunió amb la Secretària Autonòmica Isaura Navarro Casilla, Secretària autonòmica de Salut Pública i del Sistema Sanitari Públic de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. Es van incorporar persones representants de les juntes locals falleres. La intenció és fer un seguiment de la pandèmia i de l’aplicació de les mesures sanitàries en les seus festeres del Cap i Casal i en els llocs on es fan falles. Es demanà l’ampliació de l’aforament de 6 persones en les seus festives.\nEl 5 de desembre de 2020 es van aprovar les noves mesures sanitàries en la Comunitat Valenciana. No han variat pràcticament respecte a l’orde anterior. Estarà en vigor fins al 15 de gener i es manté el mateix aforament en els casals. S’intentarà que està mesura es modifique.\nS’han iniciat els actes del IV Aniversari del Nomenament de les Falles com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat. L’alcalde, el regidor de Cultura Festiva i el secretari de la delegació de Patrimoni estigueren en els tallers de les falles municipals. El programa d’actes se celebrarà el 12 i 13 de desembre en el palau de Congressos, un lloc cobert on es pot complir l’actual normativa sanitària. S’ha fet un gran esforç i una destacada despesa perquè es poguera celebrar. Entre les activitats, cal destacar que es presentarà la imatge gràfica de les falles del 2021.\nLa delegació de Festejos informa que s’ha presentat una nova activitat: Concurs del joc tradicional de Canut. Se celebrarà el 27 de desembre de matí. La inscripció es pot realitzar fins al 17 de desembre a través de la Secretaria Virtual. No se sap encara la ubicació exacta però se suposa que serà en el vell llit del Túria. La segona fase dels campionats de Truc, Parxís i Dòmino es jugara el diumenge 3 de gener del 2021 de matí a la Sala Canal de Pinedo. La final, el dinar i el lliurament de premis es farà el diumenge 10 de gener de matí i vesprada. Ha hagut modificacions en el calendari de les actuacions del Concurs de Playback. El diumenge 17 de gener del 2021 de matí i de vesprada actuaran els de la modalitat individual. La final es realitzarà el diumenge 24 de gener del 2020 de matí. El dissabte 13 de febrer del 2021 de matí actuaran els participants de la modalitat de Grup B i dels de la individual juvenil. El diumenge 14 de febrer del 2021 actuaran els de la modalitat del Grup A i els de Grup Juvenil. Seran finals directes.\nLa delegació de falla informa que s’han convocat el Concurs de Maquetes de Falla i el I Concurs de Maquetes d’Escenes falleres. La inscripció es realitzarà entre el 10 i el 30 de desembre del 2020. Es realitzaran tallers de falla el 12 i 13 de desembre en la Ciutat de l’Artista faller on es compliran totes les mesures sanitàries.\nLa delegació de Patrimoni informa que s’acosten les dates per a tornar a celebrar el IV aniversari de la Declaració de les Falles com Patrimoni Immaterial de la Humanitat. El 10 de desembre de vesprada les FFMMV donaran a conéixer el veredicte del jurat triat per la Delegació de Falla, amb l’artista Juanjo Garcia al capdavant de la iniciativa, sobre el disseny d’un emblema sobre l’efemèride per estudiants d’artistes fallers. És un projecte que es vorà i estrenarà en 3D ja en 2021. És una iniciativa il·lusionant en la qual es connecten diverses generacions d’una de les professions essencials de la nostra festa. Els dies 11, 12 i 13 de desembre es desenrotllarà una intensa programació que, encara que les mesures de seguretat impedixen assistir a tot el públic als actes es realitza en un gran aforament lliure. A més es podran seguir per xarxes i pel web de JCF. Començaran el 10 desembre de vesprada, amb la inauguració de diverses instal·lacions florals per la ciutat (des de la plaça de l’Ajuntament fins a la Ciutat de l’Artista Faller). De la mà de la Federació de floristes, es desenvoluparan diversitat d’actes en el Palau de Congressos. En este marc, el mateix divendres es coneixerà la imatge gràfica i cartells de Falles 2021. Hi haurà una taula redona protagonitzada per Patrimoni amb comissions Falleres de tota la Comunitat, exposició fotogràfica de Juntes Locals i la primera de tres desfilades d’indumentària valenciana, a càrrec del Gremi d’Artesans de Sastres i Modistes. Serà una combinació d’apostes i treball entre Ajuntament de València i diferents delegacions de JCF. El 12 de desembre la programació començarà ben de matí, amb un taller de ninots juvenil desenvolupat per la delegació de Falla en la Ciutat de l’Artista Faller, per a continuar a migdia amb l’homenatge als ninots Indultats d’Algarra, de la mà de la falla Almirall Cadarso – comte d’Altea. En acabar, en el mateix punt, hi haurà una taula redona organitzada per Patrimoni sobre i amb artistes fallers. Alhora es celebrarà el Concurs de Declamació Juvenil i Sènior en la sala Flumen, organitzat per la delegació de Cultura. La vesprada començarà amb un concert especial oferit per la banda Gayano en el Palau de Congressos, també retransmesa per streaming. Paral·lelament se celebrarà, també al palau de congressos, l’entrega de premis de Belenes, de la mà de la delegació d’Infantils. En acabar, hi haurà una segona desfilada d’indumentària. El diumenge, a primera hora, se celebrarà la final de Tenis de Taula, organitzat per la delegació d’Esports. Es farà en la Ciutat de l’Artista Faller un segon taller de ninots, en este cas per a públic infantil inscrit, a càrrec de la delegació de Falla. Al migdia tindrà lloc la presentació de la indumentària oficial en el Palau Alameda. Després en el Palau de congressos hi haurà una taula redona sobre literatura i llibrets de falla, amb experts de tota la Comunitat. Alhora es celebrarà la final de E-Sports. De vesprada, hi haurà una taula sobre Patrimonis i festes germanes en el Palau de Congressos. Es tancarà el cap de setmana amb una última desfilada d’indumentària i paraules de cloenda de les màximes personalitats de la festa. La delegació de Patrimoni agraix a la directiva, a cada delegació coordinada per a estes grans dates de celebració, a l’Ajuntament i les entitats implicades per fer possible que l’esforç i cada idea haja trobat el seu lloc i oportunitat de ser. S’ha comprovat la necessitat i èxit de la transversalitat del Patrimoni. S’anima a fer extensible a totes les falles, amics i amigues, coneguts i conegudes, familiars i ciutadania a participar de la programació des de les xarxes socials, les quals permeten continuar aprofundint a viure les falles des de la virtualitat i la passió que es du al cor, malgrat les circumstàncies. S’ha trobat de forma conjunta la manera de continuar fent falla junts i demostrant, com expressa la imatge gràfica de Reyes Pe i Ricardo Ruiz i que ja es coneix des del primer cap de setmana de desembre, que esta festa és tan immaterial com immortal. La delegació dona le gràcies i l’enhorabona perquè els fallers i les falleres han aconseguit fer possible que siguem i continuem sent Patrimoni.\nLa delegació de Cultura informa que el 12 de desembre del 2020 s’inicia el Concurs de la Declamació en la Sala Flumen. S’han apuntat 61 participants i cadascú portarà dos acompanyants. Ja s’han redactat les Bases dels concursos literaris i del Concurs d’Audiovisual. S’informarà quan estiguen publicades en el BOP. La inscripció al curs de l’Escola de Tabal, Dolçaina i cant d’estil es pot realitzar fins al 3 de gener. El Concurs de Teatre faller comença el 14 de desembre en la Sala Flumen. Sols podran assistir 170 persones. Un centenar d’entrades estaran reservades per a la comissió fallera que actue. 50 entrades seran per al públic en general i 20 entrades estaran disponibles per a l’organització. Si a les comissions els sobraren entrades, es repartiran entre el públic. Les persones interessades a assistir han d’enviar un correu electrònic per a sol·licitar-les. El 10 de desembre es farà la presentació del Concurs de Teatre Faller en la Sala Flumen. Participaran actors i actrius valencians destacats.\nLa delegació d’Arxiu i Biblioteca informa que Manuel Sanchis Ambrós ha fet donació de revistes històriques per a l’Arxiu històric. Se li agraïx. Ha finalitzat la primera fase dels concursos “Sabuts Fallers” i “Sabudets Fallers”. Els participants ja saben les solucions i la puntuació. Pròximament s’informarà com es realitzarà la final. Finalment es farà també telemàticament.\nLa delegació de Comunicació informa que el 18 de desembre a les 20.00 hores en el Centre del Carme es realitzarà la presentació dels logotips de les delegacions de la JCF. Des de Secretaria s’enviaran les invitacions a l’acte.\nLa delegació d’Infantils informa que s’ha celebrat el XL Concurs de Betlems. Han participat 42 comissions i s’han establit quatre categories. El lliurament dels premis serà el 12 de desembre a les 17.00 hores en el Palau de Congressos. Els tres primers betlems premiats en cada categoría han sigut estos: 1) Modalitat tradicional “A”: 1r premi R. de Maeztu – Humanista Furió (núm. 192), 2n premi Indústria – Sants Justs i Pastor (núm. 184) i 3r premi Carrera de Malilla – Enginyer J. Benlloch (núm. 101) 2) Modalitat tradicional “B”: 1r premi Duc de Gaeta – Pobla de Farnals (núm. 145), 2n premi Av. de l’Oest (núm. 10) i 3r premi Marqués de Loyola –Poeta Cervera Grifol (núm. 354) 3) modalitat lliure disseny “A”: 1r premi Progrés – Teatre – Marina (núm. 144), 2n premi Plaça de Na Jordana (núm. 9) i 3r premi Regne de València – Av. Ciscar (núm. 161) 4) Modalitat lliure disseny “B”: 1r premi Músic Espí – Gravador Fabregat (núm. 257), 2n premi A. Molle – G. Gea (núm. 229) i 3r premi Cadis – Els Centelles (núm. 27).\nLa delegació de Juventut informa que el dia 7 finalitza el termini per al torneig d’eSports. El torneig es jugarà els dies 11, 12 i 13 de desembre amb la col·laboració de Encom Games, S.L.R, Electronic Arts Inc, El Corte Inglés i Les Naus. Podran participar aquells fallers i aquelles falleres que tinguen entre 16 a 21 anys. El torneig es jugarà en línia. Els premis constaran de trofeu i estendard per a la falla guanyadora. A més, compten amb el patrocini de El Corte Inglés que dotarà al Campió, Subcampió i finalistes amb 1 Vídeo Consola, jocs i comandaments respectivament. La Final serà retransmesa per 2 Càsters de renom per Streamings i compta amb la producció de “Las Naves” i la delegació de Mitjans. Totes les persones interessades la podran seguir el mateix dia 13 de desembre a partir de les 13.00h per les Xarxes Socials de JCF. En breu es presentarà “Açò és Precís?” un esdeveniment fomentat des de la delegació per a enganxar als juvenils i que realitzaran els nostres influencers. Continuem tenint parades activitats pel tema de la Covid-19 com ara: nous tallers de SonoLab i Realitat Virtual, les Rutes Culturals o Scape Room en el Museu Faller o la “Plantà” Verda.\nLa delegació d’Esports informa que continúen en marxa els campionats de Pàdel, Pilota, Birles i Tenis. Continuen suspesos els campionats de futbol. Com a novetat, amb les noves mesures sanitàries, cal esmentar que ja es permet la presència del 30% de l’aforament de públic en els campionats Es va realitzar el campionat de Petanca en el tram lúdic del vell llit del Túria. És un lloc ampli on es pogueren complir les mesures sanitàries. S’agraïx a l’Ajuntament l’autorització de l’ocupació i la cessió de tanques. S’agraïx també la col·laboració de l’àrea d’Inclusió de l’Ajuntament, i concretament a Vicen Pascual per la seua col·laboració per a incloure exhibicions d’esport adaptat en tots els campionats. En el campionat de Petanca va participar el Club de Petanca per a Sords de Burjassot. Va quedar campiona en la categoria femenina la comissió del Barri de Sant Isidre i la subcampiona la comissió arquitecte Alfaro – F. Cubells. En la categoria masculina la comissió guanyadora va ser la de Pobla de Vallverde – II República Espanyola i la subcampiona la d’Humanista Mariner II. Les inscripcions per al Campionat de Tenis de Mesa han finalitzat. Hi ha 13 inscrits. Se celebrarà el 13 de desembre en les instal·lacions del Club de Tenis de taula CTTMediterrrani situat en el polígon de l’aeroport de Manises. Se seguiran totes les mesures sanitàries vigents. Hi haurà una exhibició d’esport adaptat. Sols queda per convocar el campionat de Frontenis.\nDiverses de les persones assistents al Ple realitzen precs i preguntes.\nLa sessió s’alça a les 21.07 hores de la qual cosa com a Secretària estenc la present acta amb el vistiplau del President.


Les llengües a Catalunya: dades per al debat i la política lingüística - CATzona\nEls resultats de l’Enquesta d’Usos Lingüístics a la població adulta del 2018 elaborada per la direcció general de Política Lingüística i l’Institut d’Estadística de Catalunya han generat valoracions diverses. Natural, atès que tota estadística, per alta que en sigui la qualitat i baix el marge d’error, pot ser llegida amb més o menys optimisme. M’ha sorprès, però, llegir articulistes que més enllà d’interpretar-ne resultats els qüestionen i diuen que és acientífica, que els enquestats se senten intimidats i que les notícies són falses, anglicisme, inclòs. L’enquesta no és una recerca per observació ni qualitativa, que demanen altres mètodes. Benvingudes les estimacions personals, amb respecte per la qualitat de l’enquesta i els enquestats, i sobretot propostes que facilitin que la llengua pròpia del país sigui opció de tots els ciutadans i progressi cap a la plenitud a la qual ha d’aspirar tota societat democràtica.\nVegem-ne algunes dades. Hem passat de 6 milions a 7.600.065 habitants des del 1982. La població té poc a veure amb la dels anys 80. De l’1,5% de població nascuda a l’estranger el 1981 hem passat al 18,2%, el 20,2% en la població adulta. Nombrosa i en renovació constant. En el període estudiat, hem rebut 572.000 estrangers i n’han marxat 480.000, amb un saldo migratori d’uns 90.000. La nascuda a Catalunya, manté l’estabilitat, és de 59,8%. La població té com a primera llengua català, castellà, i també àrab, romanès, gallec, francès, amazic, rus, portuguès, italià, xinès, anglès, alemany i aranès. Tenen el català com a inicial 70.000 persones més que el 2013, 23.700 més tenen tant català com castellà i 82.500 menys tenen com a primera llengua el castellà. Tenim, però, com vaig dir a la roda de premsa i a la presentació davant de 300 professionals la mateixa setmana, un entorn en què el coneixement i l’ús del castellà és molt elevat. Més del 97% en totes les habilitats lingüístiques.\nEl català no ha canviat gaire com a habitual; el castellà disminueix lleument i creixen lleument les opcions multilingües\nEl 94,4% de la població entén el català, el 81,2% el sap parlar, el 85,5% el sap llegir i el 65,3% el sap escriure. Percentatges de coneixement similars als d’abans de l’onada migratòria (2003-2008). Ha sumat de manera constant persones que no la tenen com a llengua familiar. Això és, més de sis milions l’entenen, més de cinc el saben parlar i gairebé 5 milions i mig el saben llegir. Hi hem de sumar la població en edat escolar, més d’un milió de persones. La població amb estudis primaris, i sobretot sense estudis, té uns coneixements molt per sota de la mitjana. En general, té interès a aprendre’l o a millorar-lo. El 18,6% ha fet un curs de català per a adults, mode d’aprenentatge de la quarta part de població nascuda a l’estranger. D’aquí el creixement d’alumnes al Consorci per a la Normalització Lingüística. Sí que importa que més gent sàpiga, entengui i parli català. Punt clau, no pas únic, perquè el percentatge d’ús creixi i pugui ser plenament compartida per tots els ciutadans.\nEl català a Catalunya no ha trencat mai la transmissió generacional, favorable al català en 7,1 punts (6,2 el 2013), i en la franja de 30 a 44 anys, 8,9 punts. Hi ha qui, en valorar-la, no diu que en nombres absoluts ha continuat creixent i es remet només a la caiguda en percentatge del 2003 al 2018, provocada per la forta vinguda d’immigrants que, acabats d’arribar, només poden transmetre la llengua que saben.\nPer què és optimista dir que el 76,4% usa el català i el 51,6% l’usa molt, força o mitjanament, en un dia qualsevol, si resulta de l’enquesta i és coherent amb les dades de conjunt? La suma dels que inicien sempre (23,6%) i sovint (28,9%) les converses en català fa 52,5%, proper al 43,5% que declara que l’usa habitualment. El català no ha canviat gaire com a habitual; el castellà disminueix lleument i creixen lleument les opcions multilingües. És baix el percentatge d’ús en grans superfícies, ha baixat amb els companys d’estudi de població de 15 anys o més i s’ha estancat en l’entorn financer i l’administració de l’Estat.\nAquests i altres valors negatius i positius sobre les llengües resulten de la nova edició de l’enquesta i són objecte de debat i útils en la presa de decisions en política lingüística. Les llengües progressen sobretot de la mà dels parlants, les administracions, les empreses i les organitzacions que les fan seves per la seva utilitat i pels lligams que creen entre persones i entre grups.\nEl món i el país han canviat molt. Cal intensificar l’esforç i l’acció del govern i les administracions, el compromís dels sectors culturals i econòmics, i la implicació de la ciutadania per garantir la igualtat dels ciutadans i per incrementar la presència pública del català. Que els resultats de la nova edició de l’Enquesta d’Usos Lingüístics a la població ens siguin estímul per progressar cap a la plena normalitat de la llengua catalana.\n‘A la contra’, per Ferreres 26/01/20\nL’equip encara no interpreta Setién\nLa Junta Electoral rebutja el recurs de Torra per falta de fonament\nEl suplici dels senadors en el judici a Trump\n“Hi ha coses que o no interpreten bé o no les expliquem bé”


▷Concurs fotogràfic "Què és per a tu Simat?" 📌\nEstás aquí: Inicio / Simat de Valldigna / Concurs fotogràfic «Què és per a tu Simat?»\nConcurs fotogràfic «Què és per a tu Simat?»\nEls concursants, a través de la fotografia, han de manifestar què significa Simat per a ells. D’esta manera, la imatge ha de girar entorn el municipi, ja siga un lloc, un aspecte del municipi…\n– Cada participant podrà portar un màxim de dos fotografies\n– Sols podran participar aquelles persones empadronades al municipi que tinguen 18 anys o menys\n– Junt a la fotografia, s’ha d’adjuntar un document on aparega el nom, cognoms, DNI, telèfon de contacte i edat del participant\n– Les fotografies han de ser originals\n– Les imatges poden ser en horitzontal o vertical\n– Els participants poden deixar les seues fotografies a l’Ajuntament de Simat, de dilluns a divendres, de 9:00 a 14:00 h, fins el 8 de març o a través d’un missatge a les nostres xarxes socials:\n▶A l’Ajuntament de dilluns a divendres, de 9:00 a 14:00 h, fins el 8 de març.\n– El termini de presentació finalitza el 8 de març


Apartments Center 2 - Kiev Kíev Ucraïna - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBaseinaya Street area, Raion de Solomyansk, Kíev, Ucraïna, 04215 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments Center 2 - Kiev\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Kíev, no busqui més enllà de Apartments Center 2 - Kiev. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Center 2 - Kiev també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Kíev. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartments Center 2 - Kiev la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Kíev.\nCal que informeu el Apartments Center 2 - Kiev de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 1000 UAH per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nDescompte a Apartments Center 2 - Kiev


# L’home de mirada clara # Charles Romeu # Casa de la Vall # Andorra la Vella # Andorra – Ludmilla Lacueva Canut\n# L’home de mirada clara # Charles Romeu # Casa de la Vall # Andorra la Vella # Andorra\nExtracte de la novel·la l’Home de mirada clara.\nA la sortida d’un carrer va percebre una casa senyorial ancestral, assentada sobre un roc, amb la seva tronera de vigilància amb espitlleres. El terra era irregular i va haver de fixa+r-se on posava els peus. Una vegada passat l’arc de mig punt, va ataüllar un escut de pedra a la façana arrebossada amb calç. Un conseller li va explicar que era l’escut d’Andorra amb les insígnies del bisbe -la crossa i la Mitra-, les tres barres del comtat de Foix i les vaques del vescomtat de Bearn. Va poder llegir una divisa: VIRTUS UNITA FORTIOR i li va agradar. La tindria en consideració.\nCharles Romeu, L'home de mirada clara, Uncategorized\nAndorra, Andorra la Vella, Casa de la Vall, Charles Romeu, L'home de mirada clara\n# L’home de mirada clara # Charles Romeu # Casa Rossell # Ordino\n# L’home de mirada clara # Charles Romeu # Casa de la Vall # Porta # Andorra la Vella # Andorra


▷ ⭐Definició de iguana⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de iguana\nDefinició de iguana\nara pots trobar La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula iguana, en aquesta selecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa iguana.\nRèptil saure del gènere Iguana, de la família dels iguànids, de fins a 1,5 metres de llargada, amb un pap que li penja sota la mandíbula inferior i una cresta al llarg de l’esquena.\n¿Cóm es diu iguana en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice iguana en catalán?\nSi vols saber com es diu en castellà iguana has de entendre que la seva traducció és iguana pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar iguana\nYuana (iguana estofada, també servida com sopa)\nQuan jove, Ramón López Villaseñor recorda haver ajudat al personal de […] filmació a descarregar sobre la platja tot l’equip necessari per al rodatge del clàssic de […] Hollywood «La Nit de la Iguana».\nUna tradició que compta cada vegada amb un major nombre de seguidors […] donada l’espectacularitat d’aquest muntatge que, des de fa tres anys, està […] a càrrec de la companyia de teatre Iguana Teatre.\nTambé manegen un viver d’iguana verda per a la seva reintroducció.\nEl Fòrum considera que els grans projectes de construcció proposats per les illes deshabitades, que […] constitueixen l’hàbitat principal de […] espècies úniques com la iguana de roca i els llocs […] de cria que queden per a les tortugues, […] suposen una amenaça encara més gran.\nLa investigació proposada estudiarà l’impacte de la pertorbació humana […] aparentment baixa en mesures immunes específiques relacionades […] a l’aptitud a la iguana marina (Amblyrhynchus […] cristatus).\nEntre els […] rèptils trobem la iguana o llangardaix overo, i gran […] quantitat d’escurçons, colobres, granotes i gripaus.\nConsell: per gaudir encara més, bébase uns […] quants còctels Green Iguana abans de submergir-se.\nA més d’haver jubilat a la nostra Iguana – ¿I la iguana?\nEls científics esperen que el […] pingüí de Galápagos, la iguana marina, els nius de […] la tortuga verda, els corals i les […] macro algues, siguin particularment susceptibles al canvi climàtic.\nDestaquen a més la iguana (Iguana iguana) entre els rèptils, […] també sota pressió de cacera, i el coleòpter Tapinocomus […] relictus, endèmic de les regions àrides de Veneçuela (Smith, i Laskowski. 1992).\nTenim un gos, tres gats, 3 conills, 3 […] xinxilles, dos periquitos i una iguana.\nSituada entre Man-O-War Cay i Green Turtle Cay, a Great Guana (una […] corrupció de «gran iguana«) es troba el […] bar més famós de les Bahames, Nipper s, [.. .] que s’omple de gent sobretot els diumenges a la seva porc rostit.\nDimecres 28 de […] Gener: Cinema «Nit de la Iguana» a les 20: 30h a la […] Casa de Cultura amb la projecció del Corcel Negre.\nFa dos anys el descobriment de […] una nova espècie d’iguana terrestre en el Volcà […] Wolf va ser entusiasme anunciat a la premsa.\nEs tracta d’un correfoc a […] càrrec de la companyia Iguana Teatre en el qual participen […] dimonis, bèsties de foc, batucades, tambors i tabalers.\nLa iguana conforma la llista de […] espècies protegides a República Dominicana.\nLa iguana és un animal que tota […] la gent caça i nosaltres, en la comunitat, vam pensar que podíem fer alguna cosa per posar remei […] aquest problema «, sosté Juana Sánchez, membre de l’Associació Kekoldi Wak Ka Koneke , que en la seva llengua significa «Cuidadors de la Terra de Kekoldi».\nEstudi de l’ecologia i […] genètica de la iguana rosada\nDimecres 4 de Febrer: Conferència «Llei d’Ús del […] Valencià» a les 20: 00h a la Casa de […] Cultura i Cinema «Nit de la Iguana» a les 20: 30h. a la […] Casa de Cultura amb la projecció Fills dels Homes.\nDos dels majors proveïdors a Cabarete són el Carib Bic Center, que ha subministrat taules i […] instrucció durant 20 anys i Iguana Mama.\nLa iguana és a prop de ser una […] espècie en perill d’extinció.\nTé com a mascota una iguana, altres llangardaixos, […] tortugues o serps (els rèptils són portadors de salmonel·la)\nla inclusió a l’apèndix […] II de la CITES de la iguana garrobo orginaria de […] Guatemala (ctenosaura palearis), d’acord amb la proposta de Guatemala\nEls signants de la […] declaració incloure a Bios Iguana, l’Aliança per a la […] Sostenibilitat de la Costa Nord-oest Mexicana, […] Guerrers Verds i la Xarxa d’Organitzacions No Governamentals Ambientals de Zihuatanejo, entre altres.\nAl mig dia dinarà al centre de la llacuna, al Cayo de […] les Iguanes on […] podrà observar 2 tipus d’iguanes: la iguana «rinoceront» i la «Ricord», tot i que [.. .] grans i impressionants, […] aquestes iguanes són completament inofensives.


Relat "A la dutxa"\nInici > detall del relat: A la dutxa\nHa sigut un dia molt llarg. Molta feina i maldecaps, em sento desanimada i vaig cap a la dutxa.\nPoso la música i encenc l'aigua mentre em començo a despullar. El vapor comença a inundar l'estança i això fa que em relaxi, la llista amb les meves cançons em fa volar lluny, i començo a ballar i taral·lejar cançons mentre em trec la roba sense pressa.\nAlguna cançó em fa recordar moments viscuts, se'm barreja un sentiment d'enyorança i tendresa.\nEntro a la dutxa.\nL'aigua em comença a caure pel coll i l'esquena i em produeix aquesta sensació de serenor, sento com em purifica, em reinicia. Els problemes del dia comencen a difuminar-se.\nEscolto com s'obre la porta poc a poc. Treu el cap tímid, em mira i somriu.\nSense esperar una invitació entra a l'estança mentre es treu el jersei.\n-Fa calor aquí- em diu. No dic res. L'aigua segueix brollant i omplint l'habitació de vapor. Em començo a ensabonar, conscient de la seva mirada penetrant a l'esquena. Em prenc el meu temps per estendre el sabó per tot el cos. Amb lentitud estudiada em recorro els braços, el coll,.. Amb els ulls tancats, fingint ser aliena a la seva mirada, em frego els pits, fent cercles lents i acabant el moviment sobre els mugrons.\nLa música segueix sonant, omplint el silenci.\nDe reüll veig que segueix palplantat sense saber ben bé que fer.\n-Volies alguna cosa? – dic, per treure'l del somni, sabent que la meva interrupció el posarà nerviós.\n-Eh…, venia a... necessites que t'ajudi a ensabonar-te l'esquena? – el seu balbuceig inicial culmina amb una pregunta capciosa. Sembla més decidit.\n-Diria que ho tinc tot controlat – contesto fingint desinterès i segueixo amb el meu massatge suggerent. Les meves mans ara ressegueixen el maluc i baixen per les cuixes, fent petites incursions a l'entrecuix.\nEll no contesta, però comença a treure's els pantalons. De seguida puc veure la protuberància als seus calçotets. Em giro d'esquena a ell i segueixo ensabonant-me com si no el veies. Poc desprès sento com s'obre la mampara de la dutxa i ell entra. Tot i l'amplitud de la dutxa de seguida sento el seu contacte. La seva pell està freda en contrast amb el meu cos, escaldat ja per l'aigua bullent.\nDurant uns segons no passa res, segueixo d'esquena a ell, esperant que em comenci a acariciar per darrere, a què em fregui l'esquena amb el sabó amb el promès massatge que havia suggerit. Acabo el meu recorregut pel cos i quan em disposo a girar noto com m'atrapa les mans pressionant-me contra la paret de la dutxa.\nM'agafa per sorpresa i intento desfer-me'n. En tinc ganes però no l'esperava amb tanta brusquedat. Ofego un petit gemec, i conscient que ja no tinc el control de la situació deixo de lluitar. M'agafa amb força les mans contra la paret, obligant-me a romandre en aquella posició. No em fa mal, però no em permet deslliurar. El seu cos darrere meu em pressiona també contra la paret. Puc sentir el seu membre afamat contra les natges. L'aigua segueix brollant per sobre dels nostres cossos.\nEm comença a resseguir el coll, primer amb el nas, desprès amb els llavis. Em regala petons i petites mossegades. Sembla que s'estigui asserenant, per un moment afluixa la pressió sobre les mans, i m'acaricia els braços. No em moc, el deixo fer.\nAmb un petit moviment amb el peu em separa més les cames i comença a moure's refregant-se contra mi. Em torna a agafar les mans amb contundència.\nSento el seu cor accelerat a la meva esquena, la seva respiració excitada al clatell.\n-Em poses a mil, saps? – em diu a cau d'orella. – et vull tota. Ara.\n-Em tens tota – li dic amb un fil de veu, girant-me tot el que puc cap a ell.\nEls seus llavis busquen els meus i ens fonem en un peto intens, quasi ens costa respirar.\nDe cop sento com entra dins meu, amb un moviment lent i precís, sense pressa, però sense deixar-me anar avança fins que el puc sentir ben endins. M'estreny contra la paret i em besa el coll. Em deixa anar les mans i ressegueix el cos baixant pels braços, el maluc fins a agafar-me per la cintura. Amb les mans lliures no puc més que seguir arrepenjada contra la paret mentre comença un ball intens, mentre entra i surt del meu cos, primer molt lentament i després va agafant ritme fins a arribar a un frenesí accelerat, quasi impossible de seguir.\nQuan em sembla que estem a punt d'esclatar s'aparta i em fa girar cap a ell. Per primer cop d'ençà que ha arribat ens mirem. Els seus ulls brillen, barreja d'excitació i desig, i em somriu.\n-Ara si et tinc tota – li torno el somriure i li passo els braços per l'esquena, atraient-lo cap a mi. No es fa esperar, li veig els ulls de desig, ens tornem a fondre en un de sol i ara si, entrem al ball intensament fins que cap dels dos pot aguantar i esclatem de plaer.\nNoto com em fallen les cames i sento com m'aferma contra ell perquè no caigui. La seva mà s'acosta al meu sexe per fer-me pujar encara una mica més alt i em fa gemegar. No s'atura fins que em provoca un crit d'èxtasi i els seus llavis busquen els meus amb delit. Extasiats ens abracem sota l'aigua, i ens quedem allà fins que els nostres cors s'asserenen i les respiracions tornen a un ritme normal.\nAra, sota l'aigua, amb el temps aturat, arrepenjada sobre el seu pit només em surten unes paraules. Esgotada, el miro i li dic – T'estimo, petit.\nCanela fina | 24-02-2021 | Valoració: 9\nQuina sensualitat més exquisida desprèn el teu relat, descrius una escena eròtica que va generant la tensió sexual a mesura que es masteguen les paraules.\nLes dutxes calentes sempre donen molt joc ;)\nAkeron343 | 08-02-2021 | Valoració: 9\n... el teu relat irradia sensualitat.\nM'agrada com va engegant el relat, pausadament, fent que ella es tregui la roba a ritme de la música, un ball eròtic en tota regla. M'agrada com la sensualitat es va tornant erotisme i com acaba en passio desenfrenada.\nM'agraden les pauses que fas en determinats moments, com t'atures a descriure...\nTot i ser un escenari comú o evocar imatges ja explicades, l'he gaudit, l'he viscut.\nM'agrada molt, continua caminant...


Alumnes d'Integració Social demanen més atenció per a les persones amb discapacitat - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAlumnes d'Integració Social demanen més atenció per a les persones amb discapacitat\nEstudiants de l'Escola Montserrat i FEDAC Manresa fan un manifest per eliminar desigualtats\nredacció | manresa 02.12.2020 | 11:45\nEl cicle d'Integració Soial ha començat aquest curs i dura dos anys ARXIU/ESCOLA MONTSERRAT\nEl cicle d'Integració Soial ha començat aquest curs i dura dos anys\nAlumnes de primer d'Integració Social de l'Escola Montserrat de Sant Vicenç de Castellet i de la FEDAC de Manresa han elaborat un manifest per reivindicar els drets de les persones amb discapacitat. Aquest dimecres es commemorarà el Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat.\nA això cal afegir-hi que «l'exclusió social i la desigualtat estructural continua situant aquest col·lectiu fora de la societat». A Espanya, la taxa d'atur en persones que pateixen algun tipus de discapacitat és del 26 %, recorden.\nDenuncien, així mateix, la «llista d'espera exageradament llarga» per atendre persones amb algun problema de salut mental.\nEls alumnes de l'Escola Montserrai i la FEDAC Manresa recorden que la discapacitat forma part de la condició humana, que tothom en algun moment en pot patir una de temporal o permanent, i «creiem que la societat ha d'estar preparada per a això».\nFinalment destaquen que si a una persona amb discapacitat se la tracta com si no fos capaç d'aconseguir res, fracassarà. En canvi «si li fas creure que podrà fer grans coses» ho aconseguirà i «si creus en elles et sorprendran».\nEl manifest acaba amb una crida per eliminar les desigualtats «i per una societat més justa que tingui en compte les necessitats de tots els seus habitants».\nL'Escola Montserrat de Sant Vicenç de Castellet, especialitzada en Formació Professional, i FEDAC Manresa han estrenat aquest any la seva col·laboració oferint un nou cicle d'Integració Social.\nAlumnes d’Integració Social demanen més atenció per a persones amb discapacitat.\nAlumnes de la Fedac faran un projecte per promoure el Bages.


Nules amplia el patrimoni bèl·lic local amb la recuperació d'un nou blocau\nRestaura el blocau de la Vieta-2 amb una subvenció de més de 6.000 euros de la Generalitat Valenciana\nLa població de Nules ha recuperat un nou blocau amb el que amplia el seu patrimoni de la Guerra Civil, en concret l'Ajuntament de Nules ha portat a terme actuacions de consolidació en el vestigi bèl·lic anomenat Vieta-2, un blocau que es troba a 650 metres del blocau Vieta-1 que va ser restaurat l’any passat.\nAixí doncs, a més de les actuacions corresponents de recuperació també s’ha instal·lat un panell informatiu i diferents senyals d'orientació.\nPrecisament hui, aquest blocau ha sigut visitat per l’alcalde, David García; pel regidor de Patrimoni, Guillermo Latorre, per l’arqueòleg de l’empresa Arqueocas, que s’ha encarregat de la realització dels treballs, José Albelda; i per un representant de la Comissió Local de Patrimoni i del personal voluntari que ha ajudat en l’actuació, Miguel Ángel Sanz.\nAquest projecte ha tingut un cost total de 9.105,25 euros, dels quals 2.913,68 euros estan finançats amb fons propis del consistori municipal, i 6.191,57 euros són a càrrec de Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica de la Generalitat Valenciana, que són els qui atorguen la subvenció per a la realització d’actuacions relacionades amb la Memòria Històrica i Democràtica Valenciana.\nEl regidor de Patrimoni, Guillermo Latorre, comenta al respecte que “anem a seguir treballant per a recuperar el nostre patrimoni bèl·lic. De manera que, Nules es converteixa en una població referent en matèria de vestigis de la Guerra Civil”.


Menús de temporada - RESTAURANT BRASERIA L'ARGADÀ\nMenús segons disponibilitat de mercat\nProducte fresc i de Km 0\nAprofitem els productes de temporada i de mercat\nAl Restaurant Braseria l’Argadà de Girona adaptem la nostra carta als productes de temporada. D’aquesta manera, els nostres plats varien al llarg de l’any segons el que el producte que trobem al mercat. Els cargols, les carxofes i els calçots són només tres dels productes que oferim als nostres clients en temporada. També elaborem menús adaptats a les diferets festes que es celebren a Girona: Temps de Flors, Nadal, Fires… Recorda reservar per assegurar la teva taula.\nEspais privats per empreses i reunions familiars\nGaudeix d’una bona calçotada al centre de Girona. Tasta el nostre menú de calçots amb salsa romesco casolana i gaudeix-la amb la millor carn a la brasa! Només en temporada de calçots.\nEls cargols formen part de la nostra cultura catalana. Per això, i perquè estan per llepar-se els dits, ens agrada cuinar els nostres cargols a la llauna i altres especialitats fetes amb cargols. Per llepar-si els dits, mai millor dit! Només en temporada.\nLa carxofa, producte amb Denominació d’Origen, és la protagonista d’aquest menú, on es preparen plats populars elaborats amb Carxofa. Només en temporada.\nA la tardor, el bolets arriben a la nostra cuina. No et perdis aquest regal de la natura i vine a tastar els nostres plats cuinats amb bolets! Només en temporada.\nEls millors motius per tornar\nA l’Argadà sempre trobaràs\nVine a coneixer l'autèntica brasa en directe a Girona\nCuinem al teu gust i al moment la teva comanda a la brasa, que es manté activa tot l’any.\nCanelons, escalivada, faves i pèsols...\nEns agrada recordar el nostre origen. Més de 125 anys d’experiència al centre de Girona ens avalen.\nTorrades amb tomata i alls\nTradició a la taula\nSóm del territori i estem orgullosos. Ens agrada dir tomata i ens agrada sucar pa torrat a la brasa. Senzillament espectacular.\nMaridatges de qualitat\nA la nostra carta de vins trobaràs un ampli ventall de possiblitats en vi negre, blanc i rosat, amb les millors denominacions d’origen per fer el maridatge perfecte, tant amb les nostres carns o amb el peix.\nAssegura la teva taula


fragments des de l'illa: fragment 96 - el PP, fàbrica de corruptes o tots els polítics són iguals?\nfragment 96 - el PP, fàbrica de corruptes o tots els polítics són iguals?\nSi l'altre dia el jovent del JEN proposava que les Illes entrassin en el llibre guiness per batre el rècord de ser la regió del món amb un espoli fiscal més alt, avui jo els proposaria que preparin la demanda de l'entrada a l'esmentat llibre perquè arribarem a ser la regió (no sé si del món, però hi farem aprop) amb més càrrecs del PP imputats per casos de corrupció, malversació, prevaricació, i tots els qualificatius d'aquests tipus que se vos ocorrin, cap de bo.\nAixò ja sembla un enfilall; algú ja ho va dir; 'només s'ha de començar a estirar el cap de fil de la troca i anar desembolicant'; veurem quan, com i a on acaba tot plegat; jo no confiï massa en que aquesta gentussa es passi anys i panys a la 'garjola'; s'emparen entre ells, tenen la xarxa i les esquenes ben cobertes, són com una 'secta' i, a més, són tants, que no hi cabrien a les presons de tot l'estat espanyol.\nI en Matas va saber fer 'escola', n'han après aviadet els seus deixebles. I això fins i tot es deu heretar; el mateix Matas segur que ho va heretar del seus amics Zaplana i cia.\nNotícies de referència en circulen tantes i tantes per la xarxa que només posaré algunes de les darreres, d'ahir i d'avui:\n'Sis detinguts més per...'\n'En llibertat tres dels sis detinguts...'\n'Anticorrupció investiga els escàndols del PP'...\nPerquè vegis que sí que segueixo el teu Bloc.\ndivendres, d’agost 15, 2008 12:05:00 a. m.


Àlex Martín: 'El futur és ben negre'\nLa Setmana. La paraula és l’estrella\tLa Setmana. La paraula és l’estrella\n9 motius per visitar el FITAG 2016\t9 motius per visitar el FITAG 2016\nLa fórmula màgica del Qüestionari Proust\tLa fórmula màgica del Qüestionari Proust\nRio 2016: rècord olímpic de masclisme\tRio 2016: rècord olímpic de masclisme\nCarles Fontserè i la Segona Guerra Mundial. Un testimoni excessivament incòmode\tCarles Fontserè i la Segona Guerra Mundial. Un testimoni excessivament incòmode\nÀlex Martín: ‘El futur és ben negre’\nÀlex Martín Escribà (Barcelona, 1974), és professor de llengua i literatura catalanes a la Universitat de Salamanca. Entre classe i classe, Martín no ha parat d’investigar el gènere negre i policíac. Ara dirigeix la col·lecció de novel·la criminal Crims.cat, que enguany celebra 5 anys. Clàudia Rius l’entrevista.


Història Econòmica d'Espanya - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Search Results: Història Econòmica d'Espanya\n2 p, 38.2 KB Història Econòmica d'Espanya  / Pascual i Domenech, Pere ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n2 p, 38.2 KB Història Econòmica d'Espanya  / Maluquer de Motes, Jordi ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n2 p, 42.7 KB Història Econòmica d'Espanya  / Fontana, J. ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n6 p, 219.1 KB Història Econòmica d'Espanya  / Pascual i Domenech, Pere ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres


Les ajudes del Consell de Mallorca al sector audiovisual atorguen 425.000 euros a 37 projectes - Consell de Mallorca\nnull Les ajudes del Consell de Mallorca al sector audiovisual atorguen 425.000 euros a 37 projectes\nPresentació de les subvencions al sector audiovisual\nEls ajuts es destinen a la producció i la difusió d’obres audiovisuals, la majoria amb direcció mallorquina però també amb participació internacional\nEl Consell de Mallorca, a través de la Mallorca Film Commission (MFC), ha concedit subvencions a 37 obres audiovisuals per un total de 425.000 euros. Així ho han explicat en roda de premsa el conseller de Turisme i Esports, Andreu Serra, i el director de la MFC, departament adscrit a la Fundació Mallorca Turisme, Pedro Barbadillo.\nEs tracta dels resultats de la convocatòria d’ajudes llançada en el marc del Pla de reactivació econòmica i social post-coronavirus de la institució insular, Mallorca Reacciona. L’objectiu era donar suport a la indústria audiovisual, i, concretament, impulsar, des de l’inici, nous projectes vinculats a l’illa per premiar el talent des de les fases més embrionàries i, alhora, promocionar Mallorca com a plató de rodatge.\nEl conseller Serra ha volgut manifestar el suport del Consell al sector audiovisual, que amb aquesta inversió de més de 400.000 euros farà possible «ajudar a postproduir i donar a conèixer 16 obres ja produïdes i a elaborar guions, plans de producció, càstings i scoutings… d’altres 21 projectes, és a dir, tant sèries com pel·lícules seran rodades pròximament amb el nostre suport». A més, Andreu Serra ha destacat que la línia per a òperes primes «impulsarà la creativitat i producció de nous talents».\nLa primera edició d’aquestes ajudes ha rebut 74 sol·licituds. Els projectes finalment beneficiats han estat:\nLínia de Postproducció i Distribució. 16 projectes ja produïts, amb ajudes per un valor de 150.000 euros.\no 7 llargmetratges documentals: 77.178 euros\no 3 llargmetratges de ficció: 45.000 euros\no 6 curtmetratges (2 de ficció i 4 documentals): 27.822 euros\nLínia de Desenvolupament. 15 projectes en fase de desenvolupament, amb ajudes per un valor de 250.000 euros.\n7 llargmetratges de ficció: 122.905 euros\n5 sèries de ficció: 100.145 euros\n1 llargmetratge documental: 17.950 euros\n2 curtmetratges:9.000 euros\nLínia d’Òperes primes. 6 projectes, amb ajudes per un valor de 25.000 euros.\nTal com ha anunciat el conseller, entre aquestes obres hi ha projectes de directors mallorquins tan destacats com\nRafa Cortès, Premi millor pel·lícula revelació al festival de Cannes per “Yo” (2007)\nToni Bestard, 5 nominacions als premis Goya, millor curtmetratge per “Background” al festival de Málaga 2019\nJoan Bover, co-director del curtmetratge Kyoko, nominat als Goya 2019\nMarga Meliá, la primera dona cineasta de Balears en estrenar una pel·lícula en sales comercials\nSituació actual de l’audiovisual\nAndreu Serra i Pedro Barbadillo han explicat també les perspectives de futur del sector audiovisual, que ha reprès la seva activitat des de l’11 de maig complint estrictament la normativa covid-19, i ha demostrat que Mallorca és una destinació segura per als rodatges. De fet, alguns rodatges d’altres territoris de la Península Ibèrica o d’altres països europeus finalment es van dur a terme en localitzacions mallorquines.\nEls rodatges han estat majoritàriament de publicitat i photoshootings. També s’han rodat realities, sèries (per exemple, La Caza-Tramuntana, que va interrompre el seu rodatge al març) i pel·lícules (com El ventre del Mar d’Agustí Villaronga i Pan de limón de Benito Zambrano.\nEls esdeveniments i festivals cinematogràfics també han reprès l’activitat, amb compliment de la normativa anti-covid. S’han celebrat l’Atlantida Film Fest, Evolution, Majordocs, Mecal o la mostra OUT, totes elles amb suport i patrocini de la Mallorca Film Comission i la Fundació Mallorca Turisme.\nDe fet, la Mallorca Film Commission ja ha destinat enguany 250.000 euros a esdeveniments audiovisuals i va convocar els premis Mallorca Film Confinats, que van atorgar 5 guardons d’un total de 25.000 euros.\nExemples de projectes beneficiats\nAlguns dels projectes destacats per la promoció de la marca Mallorca que suposaran a través del talent i de projectes amb capacitat internacionalitzadora:\no Raymond, de Rafa Cortès – llargmetratge de ficció\no Sgt. Pepppers, Toni Bestard – llargmetratge de ficció\no Animaaaals!, Jaume Carlos, Miquel Àngel Torres i Joan Bover – sèrie d’animació\no Piratas, MaPa Films – sèrie de ficció\no Dona, Marga Melià – curtmetratge de ficció\no Sempre dijous, Mediterranean Creative Hub – llargmetratge documental\no Catalina, Lydia Miranda – sèrie de ficció\no Sa mort de na Conxa, Maria del Mar Coll – sèrie de ficció


Mercadona activa un sistema per detectar persones amb ordre d'allunyament | Diari La República Checa\nLa platja de l’Arrabassada, escenari del gamberrisme\nMercadona ha posat en marxa un sistema de detecció anticipada, que funciona a través del reconeixement de trets físics i que detecta única i exclusivament a les persones amb sentència ferma i mesura cautelar d’ordre d’allunyament de l’establiment o algun dels seus treballadors dictades per un jutjat.\nLa companyia valenciana ha informat que ha implementat aquest sistema, que no guarda cap informació, en constant contacte amb l’autoritats corresponents i en el marc del seu compromís de reforçar la seguretat del client i dels treballadors.\nEl sistema permet detectar la infracció i després de contrastar científicament que es tracta d’aquesta persona, es notifica a les forces i cossos de seguretat, responsables de fer complir la mesura en vigor, adoptada pel jutjat corresponent.\nAquesta nova tecnologia no guarda cap mena d’informació addicional, perquè és eliminada íntegrament en 0,3 segons que és la durada de tot aquest procés (temps similar a un parpelleig), segons les fonts.\nAquesta millora en seguretat es troba activa des d’aquest dimecres en unes 40 botigues de Mallorca, Saragossa i València, degudament identificades amb la cartelleria informativa disponible en els accessos a les botigues.\nLa companyia ha dut a terme la implementació i posada en marxa d’aquesta mesura sempre en constant contacte amb les autoritats corresponents per a garantir la total protecció i totes les seves garanties legals.\nEs tracta d’un sistema de detecció anticipada que contribueix, exclusivament, al compliment de les sentències fermes i mesures cautelars en vigor, que tinguin una ordre d’allunyament de l’establiment o contra qualsevol de les seves treballadores o treballadors.\npreviousEl Vendrell urgeix a l’Escola de Música la llicència ambiental\nnextPuigdemont no renuncia i constituirà la nova organització de JxCAT


El nou REB, la constatació que a les Balears quedam sempre a mitges (Editorial ARA Balears)\n3 min. 23/02/2019 11:57\nQualsevol millora en el finançament de la nostra autonomia ha de contribuir a pal·liar, en major o menor mesura, els enor-\tmes problemes econòmics que ens dona una balança que sempre ha deixat les Illes Balears en una de les posicions més desfavorides. En aquest sentit, l’aprovació ahir per part del Consell de Ministres, i via decret llei, de la meitat del Règim Especial de les Illes Balears (REB) que esperàvem i que havia estat reiteradament anunciat per l’Executiu de Francina Armengol és una bona notícia, però ho és només a mitges. De fet, el REB que tindrem, i que ens aportarà uns 220 milions per a inversió, transport i energia, però que deixarà per a la propera legislatura fins a 270 milions del nou règim fiscal, és la constatació, una vegada més, que les Balears quedam sempre a mitges, en bona mesura pel nostre escàs pes polític, cosa que no els passa a les Canàries, o al País Basc per aconseguir el seu concert econòmic.\nNo és qüestió que l’Executiu balear ho hagi lluitat poc, és que ni quan hi ha hagut diferents colors polítics entre el govern de l’Estat i el de les Balears, ni quan coincideixen les presidències d’un mateix partit, la nostra comunitat mai no ha estat entre les prioritats. Pesam poc políticament, tot i que a l’hora de sucar la nostra aportació a l’erari espanyol la proporció canvia substancialment, sempre en contra nostra. Cap govern espanyol ha tingut la sensibilitat per comprendre la insularitat i que l’enorme despesa que aquesta condició suposa per a les Illes necessita compensació. Més que no intentar arribar a la mitjana estatal en finançament, requeriria estar-hi per sobre.\nAmb el nou REB aprovat s’obre, a mitges, un camí de noves possibilitats. A la vegada, es deixa per a la incertesa del que esdevindrà la propera legislatura la part de la fiscalitat, que a més de superar econòmicament la dotació ara aprovada, és un tema essencial, vital, per al nostre bon funcionament. Si bé és cert que siguin quines siguin les formacions polítiques que governin Espanya i les Balears després de les eleccions de l’abril i del maig hi ha un consens respecte de la necessitat del REB, també ho és que de moment la millora del finançament només la tenim garantida en part. S’haurà de continuar lluitant, com si no fos de justícia tenir el que et pertany.\nUn jove de 19 anys, primer víctima mortal en les manifestacions per l'assassinat de George Floyd


Castellbell i el Vilar s’omple d’estanqueres als carrers i places del poble. – Castellvilarenc.info\nby Redacció 05/05/2018 05/05/2018\nText: Pere Sánchez / Fotos: cedides per Twitter\nAquest dissabte 5 de Maig, el poble de Castellbell i el Vilar, s’ha despertat amb els carrers i places plenes de banderes espanyoles (estanqueres) i alguna senyera.\nL’acció s’hauria produit de matinada pels GDR (l’equivalent dels CDR) que han penjat a més alt dels fanals, les esmentades banderers.\nLes banderes són de mida diversa, les banderetes i la de mida normal, a més d’alguna senyera gran.\nEl CDR ens han dit que no respondran davant d’aquesta provocació, i que correspon a l’Ajuntament a actuar . De fet, el que volen és fer tasques humanitàries com el banc dels aliments per a persones més necessitades.\nPengen una pancarta a l’estació de la RENFE de Castellbell.\nA part de les Banderes, a l’estació de la RENFE de Castellbell i el Vilar, el GDR han penjat una pancarta que hi posa “Respeta a tus vecinos y no ensucieis”, i també: “Cataluña es España”\nTaggedCastellbell i el VilarEspanyolismeEstanqueres


Primeres collonades...: Esquerra (=Espanyol... ?)\nEsquerra (=Espanyol... ?)\nFa temps que aquest post em ronda pel cap. Molt temps. Mesos. Si no l’he fet fins avui és, entre d’altres, per que no sé si seré capaç d’expressar-me com vull i per que tinc forces amics que són militants d’ERC i no m’agradaria que es sentissin ofesos.\nLa idea que em volta pel cap és una analogia entre el mapa polític del país i el mapa esportiu futboler. Si ara m’hi decideixo és, en part, per què els esdeveniments de les darreres setmanes confirmen el meu pensament.\nDe fet, hauria de dir que va néixer com una sensació espontània que, això sí, va provocar una reflexió.\nLa militància d’Esquerra té moltes semblances al soci de l’Espanyol. Moltes. Tantes que quasi em molesta. I que em perdoni tothom que, amic meu o no, sigui militant.\nEn detallo unes quantes:\n- Consciència de ser petits, com a partit. Consciència de ser petits, com a club.\n- No creure’s capacitat per guanyar o apropar-se molt a guanyar unes eleccions. No creure’s amb opcions de guanyar una lliga o a classificar-se per una “Champions”.\n- Odi visceral i rancuniós al partit polític “germà” (en quan a nacionalisme) i més gran, CDC. Odi visceral i rancuniós al Barça.\n- Simpatia pel màxim rival de CDC, el PSC, ni que l’eix d’aquet darrer sigui un altre país diferent al nostre. Disposició total per ajudar-los gratuïtament sempre. Simpatia pel Madrid i disposició per ajudar-los gratuïtament quan calgui. I si no cal, també.\n- Treure 22 diputats, presumir de mans netes i de tenir la clau, per regalar-la al PSC i ajudar a destruir políticament CDC, embrutant-se les mans amb càrrecs, sous i pactes amorals, i creure que en les properes eleccions guanyaràs. Guanyar dos partits seguits, creure’s tenir la clau que portarà a la UEFA o Champions, i començar a perdre tot seguit.\n- Creure que no perdràs el 50% del vots i escons, i perdre aquests o més. Pensar que poden anar a la UEFA i acabar baixant a segona (que ho faran).\n- Puigcercós: al partit des de ben jove. Sense preparació o estudis al nivell del càrrec de President (o Secretari General) del Partit, o Conseller del Govern. Creure’s l’amo del partit i actuar com el mafiós d’una banda (Calabresa). Tamudo: a l’equip des de ben jove. Sense estudis ni nivell per ser capità. Creure’s l’amo del vestidor i actuar com el “jefe” d’un grup de “macarres”.\n- Carod: estar desfasat en les formes i en el fons del càrrec que ocupa i no fer-li vergonya. Presumir de ser diferent i demostrar ser igual o pitjor que la resta. Aconseguir avergonyir als altres en forces aparicions públiques (corona d’espines, Perpinyà, Frankfurt, nomenaments del germanet,...) Sanchez Llibre: estar desfasat en les formes i en el fons que un president de club hauria de tenir en el segle XXI. Discurs incoherent, “donde dije digo, digo Diego”. Moltes de les seves aparicions públiques, avergonyeixen.\nEm queden algunes analogies més, però ho deixaré aquí. No voldria caure en l’acarnissament. Respecto molt (i aprecio) a molt amics que són militants. Però penso i ho veig així.\nLa militància va prescindir del camí cap a la renovació que en Carretero i RCat els hi oferia el més de Juny, validant la penosa direcció que dirigeix la nau cap el suïcidi, i ho ha tornat a fer ara en els congressos regionals. Doncs molt bé, macos, endavant i amb el cap ben alt cap a segona! Per burros!!!\nLlàstima que la vostra decisió signifiqui alhora que doneu suport a l’engany i traïció que aquesta direcció va fer a la majoria de l’electorat. A les espanyoles us varem ensenyar el futur, a les properes catalanes, lamentablement ja no serà futur, serà dura realitat.\nPreferiu ser petits i aliar-vos amb l’enemic per destruir al germà. Pensava (dèieu) que volíeu arribar a tenir 150.000 socis i guanyar la lliga vosaltres, i no limitar-se a ajudar al Madrid. Però no. Preferiu ser còmplices i gaudir, junt amb l’enemic, del patiment que el país ha de suportar per que us sentiu satisfets amb el dolor de CDC.\nPerò acabareu a segona.\nI nosaltres acabarem trobant algú que realment defensi el que volem.\nPublicat per L'Espelt a 16:56\nGrandíssim post, amic Espelt. Una comparació encertadíssima. Estàs en plena forma intelectual, en contrast amb l'obligada convalescència física pel genolló.\nEndavant amb els posts i l'anàlisi de la realitat tan ben trobats!\n15 d’octubre de 2008, a les 22:27\n16 d’octubre de 2008, a les 0:00\nCom militant d'ERC, aquest escrit m'ha fet mal. Però és que la veritat ofèn. Suposo que ens ho hem guanyat.\nDe totes formes, m'agradaria fer alguns matisos.\n“Odi visceral i rancuniós al partit polític “germà” (en quan a nacionalisme) i més gran, CDC”\nNo crec que sigui cert. En tot cas, el sentiment és recíproc. ERC ha de canviar, això és evident, però CDC, també.\n“Simpatia pel màxim rival de CDC, el PSC, ni que l’eix d'aquest darrer sigui un altre país diferent al nostre.”\nTampoc crec que sigui cert, encara que he de reconèixer que a vegades ho sembli.\nEntenc la “emprenyamenta”, jo també l'he patida, però de moment no em puc creure que CDC sigui una alternativa.\nSento no compartir les esperances que molts dipositeu en CDC, i que probablement abans vareu dipositar amb ERC, però molt em temo, que la decepció, encara serà més gran. A més a més, soc d'esquerres, però d'això ja en parlarem, si cal, quan siguem independents\nSi més no, desitjo, que aquest suport a CDC, serveixi per fer una renovació dins de CDC, que de moment, no ha estat possible a ERC.\n16 d’octubre de 2008, a les 0:03\nGràcies amic Elies. Ets molt generós en el teu comentari.\nEn quan a si estic en forma intel•lectual, bé, bàsicament és que encara em surten “collonades” de les meves.\nParlant del genolló, he de dir que tot va de “collóns”.\n(Quina enveja sana que et tinc per haver estat en l’Homenatge a Xirinacs)\nJosep, no et recordo coma comentarista del Primeres collonades. Benvingut.\nEm sap greu fer mal amb el post, però he de reconèixer que en part, és el que vull. La decepció que m’he emportat amb Esquerra ha estat molt gran. Em sento traït, enganyat, dolgut. Esquerra ha llançat la oportunitat, la il•lusió que ERC havia treballat per servir al país.\nJo tampoc em crec a CDC, de moment. Però no els odio, i busco complicitats. Són necessaris. I com pots comprendre, si parlo d’ERC és per què és on m’identifico, on simpatitzo de debò. Però ERC no hi és. Està segrestada per Esquerra. I la militància, n’és còmplice i responsable. I cal dir-ho.\nEm sap greu generalitzar, però és inevitable fer-ho per llançar un missatge clar. I de fet, la majoria de la militància s’equivoca, i ho justifica amb arguments molt pobres. Sé d’uns altres, entre ells molts amics, que lluitant des de dins per a canviar-ho. Els admiro. Jo no podria, de fet, renuncio a fer-ho.\nNo sé que votaré en les properes eleccions al Parlament. De moment em sento orfe, no tinc opció, però ja veurem. No cal saber-ho ara, poden passar moltes coses. Però sé que l’actual Esquerra no tindrà el meu vot. No puc validar una opció tant irresponsable i que tant mal ha fet i està fent al país.\nNo cal aprofundir en l’analogia que he triat (política-esportiva) per expressar la meva opinió. És només un exemple punyent per reforçar el missatge.\n16 d’octubre de 2008, a les 0:41\nImpressionant, colega, impressionant. A mi no se m'havia acudit, però el paral·lelisme és extraordinari. Un encert de post, bravo!!!\n16 d’octubre de 2008, a les 18:53\nGràcies, Joan. Realment les coincidències son sorprenents, i n’hi ha forces més, però he preferit no ferir més... als pericos (hehehe).\n16 d’octubre de 2008, a les 20:09\nM' ha fet rumiar força, amb allò tant nostrat del vols i dols. No ho sé pas, penso que en Mas ho té ben a l' abast, si com sembla deixa fer a l' UDC de Duran aquell paper vital que juga el cordó umbilical que ens aferra a la vida i que tallant-lo ens porta a la plena sobirania... Allò que sempre acaba requerint ser tallat, per garantir la supervivència.\nPer l' espanyol no sento res especial, sóc soci del Barça i militant d' ERC, tot i que recordo que vaig pagar un viatge i donar uns dies de festa a uns blanc-i-blaus quan s' hi jugaven força, i que per descomptat va engalanar l' estadi que els acollia amb estelades fotografiades.\nNo descartaria que l' atac ferotge a en Laporta, fos motivat, justament, per ser avançada de l' opció triomfant.\n17 d’octubre de 2008, a les 17:34\nEp!, m' he deixat el Salut, sobretot salut, i independència...respirar ha de ser l' aspiració prèvia a competir.\nSalut (força!) i independència,\n17 d’octubre de 2008, a les 17:37\nQuin post més bo!!!! Genial i encertat !Per que a casa nostra hi ha gent que s'autoenganya i no és creu prou español per ser directament del Madrit com hi ha gent que no es prou española per votar directament al Psc-PSOE.\nReitero: Post genial amb consideracions polítiques molt encertades.\nCesc, gràcies pel cometari i pels desitjos de salut. De moment, tot va com ha d'anar. I per cert ara, més que mai, és necessari el tall del cordó umbilical.\nTresinores, gràcies pel comentari i els elogis... no es mereixen!\n23 d’octubre de 2008, a les 16:59\nEl congrés dels ratolins\nEl viage de la nostra vida (Diari de viatge ----...\nLligams... i collonades


Gran èxit del Torneig Champions Alp 2018 - Enter train Sports S.L.\nGran èxit del Torneig Champions Alp 2018\nHomeAll Posts...Gran èxit del Torneig Champions Alp 2018\nby adminETS\t20 de juny de 2017 Torneig\nEl Torneig Champions Alp 2018 disputat el passat cap de setmana va ser tot un èxit. Dissabte i diumenge els pavellons esportius d’Alp i Bolvir van respirar futbol sala sense pausa. Un total de 8 clubs van participar al torneig que constava de tres categories: benjamí, aleví i infantil. Tots els equips van mostrar un gran nivell a la pista i també fora, tot en un marc immillorable com és La Cerdanya.\nLa categoria benjamí es va disputar en la modalitat d’un grup únic de 4 equips. La classificació del grup va deixar a l’A.E. Les Corts UBAE en 1a posició i al Futsal Iris Badalona en 2a, equips que disputarien la final. El C.F.S. Montcada i el C.E. es repartirien la 3a i 4a posició respectivament. A la gran final Les Corts s’alçava amb el títol de campió.\nEn categoria aleví la competició es va organitzar en dos grups de tres equips, de tal manera que el 1r classificat de cadascun dels grups disputaria la final. En el grup 1 el Futsal Iris Badalona quedava en 1a posició, l’A.E. Les Corts UBAE en 2a i l’AEE Vedruna Puigcerdà en 3a. Pel que fa al grup 2 l’Escola Pia Sabadell quedava 1a, l’A.E. Badalonès 2n i el C.E. Bellver 3r. A la final el Futsal Iris Badalona s’imposava amb solvència a l’Escola Pia Sabadell.\nFinalment en la categoria Infantil Futsal Iris Badalona es feia amb el 1r lloc del seu grup novament i AEE Vedruna Puigcerdà feia el mateix en el seu. En 2a posició quedaven EFS Balaguer Comtat d’Urgell i A.E. Badalonès respectivament, mentre que l’AE Les Corts UBAE quedava en 3a posició en tots dos grups.\nA les tres categories es va veure un molt bon nivell amb partits d’allò més disputats que van deixar molts detalls de gran qualitat en un ambient de total esportivitat.\nLes classificacions finals van quedar de la següent manera:\n1r A.E. Les Corts UBAE\n2n Futsal Iris Badalona\n3r C.F.S. Montcada\n4t C.E. Bellver\n1r Futsal Iris Badalona\n2n Escola Pia Sabadell\n3r A.E. Les Corts UBAE\n4t A.E. Badalonès\n5è AEE Vedruna Puigcerdà\n6è C.E. Bellver\n2n AEE Vedruna Puigcerdà\n3r EFS Balaguer Comtat d’Urgell\n5è A.E. Les Corts UBAE\nAbans de la disputa de les finals la tarda del diumenge escalfava motors amb l’All-Star. Un porter i un jugador de cada equip i categoria feia 7 llançaments a porteria, els porters sacant amb la mà i els jugadors xutant, buscant obtenir la màxima puntuació. El pavelló d’Alp va vibrar amb tots els llançaments i va deixar l’ambient amb un caliu ideal per disputar les 3 finals.\nA continuació us deixem els guanyadors de l’All-Star de cada categoria:\nPorter – Pol Serraviñals – A.E. Les Corts UBAE / Aleix Menacho – C.F.S. Montcada\nJugador – Enzo Fernández – A.E. Les Corts UBAE\nPorter – Àlex Moreira – C.E. Bellver\nJugador – Arnau Forcelledo – Escola Pia Sabadell\nPorter – Bruno Román – Futsal Iris Badalona\nJugador – Adrián Ródenas – A.E. Badalonès\nA més el torneig premiava el millor jugador, el millor porter i els màxims golejadors de cada categoria:\nMillor porter – Pol Serraviñals – A.E. Les Corts UBAE\nMillor jugador – Roc Potrony – C.E. Bellver\nPitxitxi – Sander Tuijtelaars – A.E. Les Corts UBAE\nMillor porter – Bruno Román – Futsal Iris Badalona\nMillor jugador – Guillem Jiménez – Futsal Iris Badalona\nPitxitxi – Jan Tello – Futsal Iris Badalona\nMillor porter – Gerard Ramírez – A.E. Badalonès\nMillor jugador – Adrià Ródenas – Futsal Iris Badalona\nPitxitxi – Claudio Gómez – AEE Vedruna Puigcerdà\nFinalment també es van entregar un seguit de premis i obsequis que reconeixien altres aspectes de l’esport com l’afició o l’esportivitat. El premi a la millor afició va ser per l’A.E. Badalonès i el va recollir l’Esther, una mare del club, mentre que el premi a l’esportivitat se’l van emportar els més petits del C.E. Bellver. També va haver-hi lloc per agrair al Futsal Iris Badalona la seva participació en les tres categories o pel C.F.S. Montcada que va venir amb molts benjamins de 1r any sent així l’equip més jove del torneig. El Nil, capità del EFS Balaguer Comtat d’Urgell juntament amb la seva companya d’equip, l’Ingrid, també van rebre un reconeixement pel torneig realizat.\nDes de EnterTrainSports volem agrair a tots els equips, jugadors, entrenadors i famílies la seva gran esportivitat i predisposició a fer que el torneig anés sobre rodes i esperem retrobar-nos amb tots ells ben aviat. Gràcies i enhorabona a tots!\nVolem també donar les gràcies als patrocinadors WALA i TopFutsal pel obsequis i regals (botes, bosses, pilotes, etc.), al gran servei de tots els hotels on ens hem allotjat i als ajuntaments d’Alp i Bolvir per la seva col·laboració.


PIMEC Joves visita la seu d'Inditex | PIMEC\nPIMEC Joves visita la seu d'Inditex\nAquest mes d'abril, un grup de joves empresaris i empresàries han viatjat a A Coruña amb dues finalitats: conèixer de primera mà el model de negoci d'Inditex i intercanviar experiències amb els altres empresaris de l’Asociación de Jóvenes Empresarios de Galicia (AJE Galicia).\nEn la visita al gegant de la moda han pogut aprendre de tots els processos: disseny, fabricació, innovació, distribució, vendes, sistemes i els altres departaments que fan funcionar Zara, ja que la resta de marques estan distribuïdes per tot el territori espanyol.\nEl recorregut s’ha iniciat en el lloc on es creen les noves col·leccions, amb la confecció de prototips, per avançar fins a la fabricació de les novetats que es veuran a les botigues en els propers dies. Durant la visita, s’han pogut veure els aparadors que properament es col·locaran a totes les botigues de Zara arreu del món, l'estudi on es fan les fotografies de les campanyes de la marca per a la web i els catàlegs, i les botigues “pilot” en què, a diferència de les reals, hi ha treballadors que decideixen estratègicament la col·locació del producte, i que posteriorment replicaran a les més de 2.000 botigues repartides per tot el món.\nL’edifici logístic ha superat totes les expectatives. Més de 300.000 m2 de rails infinits i penjadors mòbils que desplacen els productes per tota la superfície fins a arribar a la caixa corresponent. D’aquí aniran a parar a algun lloc del món en menys de 48 hores. Tot això, mesurat al mil·límetre per l'equip corresponent i fent un bon ús estratègic de les dades recopilades per incorporar innovacions constantment.\nI fins aquí podem explicar...


El CNIAC al Plenari de l’Observatori de la Infància – CNIAC\nHome Participació El CNIAC al Plenari de l’Observatori de la Infància\nTrobada del CNIAC amb el Consell Nacional de Joventut de Catalunya (CNJC)\nParticipació 15 juliol 2021\t 14 setembre 2021\nEl passat dijous, 15 de juliol de 2021, tres vocals del CNIAC (Consell Nacional dels Infants i Adolescents de Catalunya), l’Ana Sánchez, la Jara Egea i en Josep Victori, van assistir al plenari de l’Observatori de la Infància.\nLa trobada es va realitzar presencialment en el Departament de Drets Socials i, paral·lelament, també es va fer de manera virtual.\nAl plenari, hi van assistir, entre altres entitats i personalitats: l’honorable senyora Violant Cervera, Consellera del Departament de drets socials i presidenta de l’Observatori de la infància, la senyora Núria Ramon, directora de l’Agència Catalana de la Joventut i representants de l’Institut d’Infància i Adolescència de Barcelona i d’UNICEF.\nL’activitat, en primer lloc, va consistir en presentar els diferents grups de treball i fer una petita actualització del procés en el que es trobaven cadascun. Després es va posar sobre la taula la idea de crear un nou grup de treball enfocat a la salut mental, el qual finalment es va aprovar. Abans de concloure el plenari, el Sr. José Ramón Juárez, Psicòleg, ens va presentar unes Guies per a la intervenció en infància i adolescència en casos de revelació de violència sexual.\nEn acabar la sessió vam tenir un espai de trobada amb l’Honorable Consellera en què li vam poder transmetre les nostres preocupacions i inquietuds com a infants i adolescents.\nUn cop més va ser un plaer assistir al plenari de l’Observatori i poder compartir les necessitats dels Infants i Adolescents.


Miquel Desclot i Perico Pastor actualitzen la lluita pel poder de les bèsties de Llull | NacióDigital\nProa publica una edició especial de l'immortal "Llibre de les bèsties" signada per l'escriptor i pel pintor | L'obra s'afegeix a la imminent commemoració de l'Any Llull i mostra "un ampli catàleg de les misèries humanes"\nper Esteve Plantada , 10 de novembre de 2015 a les 17:20 |\nPerico Pastor i Miquel Desclot actualitzen el «Llibre de les bèsties» de Ramon Llull | ACN\nQuè té en comú House of cards i el Llibre de les bèsties de Ramon Llull? Segons explicava Laura Borràs, directora de l'Institut d'Estudis Catalans, en la presentació de la nova versió que ha editat Proa, les dues obres aborden els mateixos aspectes de la lluita de la humanitat pel poder, però amb uns quants segles de diferència, i amb uns altres mitjans. Conservant l'esperit d'aquells estralls, de l'època medieval fins a l'actualitat, ens arriben depravacions similars i una imatgeria que en reforça l'acció, convertits –lectors i espectadors– en uns autèntics homo videns.\nPotser això explica la llarga tradició de llibres il·luminats, de miniatures, d'obres belles i atemporals que, en temps de l'antigor i sense tants mitjans, necessitaven el traç d'un artista per acabar de ser completes. Això, també, és el cor d'aquesta brillant nova versió d'una de les obres referencials de Ramon Llull, que arriba en el marc de l'Any Llull. Els responsables de l'obra són, d'una banda, Miquel Desclot, que ha fet una versió modernitzada del text, amb l'original medieval acarat amb l'actualització al català d'avui; de l'altra, Perico Pastor que, amb il·lustracions properes a l'ànima d'aquelles antigues miniatures, ha enriquit una obra irrepetible.\nLlull, l'única figura catalana universal\nAl llarg de la presentació oficial, feta a l'estudi de Pastor entre piles de llibres, esbossos, dibuixos, pintures i estris pictòrics de tota mena, Àlex Susanna, director de l'Institut Ramon Llull, no deixa espai a cap mena d'equívoc: "Llull és l'única figura realment universal que han donat les lletres catalanes". Ressonant entre la transcendència i la calidesa d'un indret ple de vida i de creativitat, les paraules donen la mesura d'una obra cabdal, convertida en un gran clàssic que es reivindica com un voraç desplegament de sàtira i que mostra totes les bambolines del poder, amb actes deplorables, amb assassinats i violacions, confegint un magistral "catàleg de la maldat humana".\nAlgunes de les il·lustracions de Perico Pastor per al «Llibre de les bèsties» Foto: Esteve Plantada\nEscrit originàriament com a part del Llibre de les meravelles, l'adaptació literària del Llibre de les bèsties posa en primer pla una obra roent i contemporània, en la qual Llull dibuixà una magnètica faula sobre el comportament polític, explicada a través de diversos animals i valent-se de les misèries de l'ambició de poder que ha corromput la humanitat al llarg dels segles. Desclot, que ha intentat "respectar tant com he pogut l'estil de Llull", només s'ha atrevit a incloure alguns petits canvis, com ara l'adequació de noms com el de Na Renard per "la Guineu".\nIl·lustracions que "ajuden el lector"\nL'artista Perico Pastor ha estat l'encarregat de fer les il·lustracions, fruit d'un treball molt minuciós i poètic que estableix un profund diàleg amb el text que converteix els dibuixos en "una ajuda gràfica per al lector, fent que sigui un llibre més agradable i llegible, sempre al servei del text". Per fer-ho, Pastor va agafar com a referència els Llibres d'hores medievals, especialment el del Duc de Berry, i va deixar els seus habituals papers orientals per treballar amb un fet a Capellades, "amb molt de gramatge i lleugerament refractari a la tinta xinesa, cosa que em va obligar a dibuixar com si el pinzell fos un plomí".\nImatge de la roda de premsa celebrada a l'estudi de Perico Pastor, amb Josep Lluch, Àlex Susanna, Laura Borràs, Miquel Desclot i el propi Pastor Foto: Esteve Plantada\nEn total, Pastor va fer unes cent cinquanta il·lustracions, amb la grandesa d'un text immortal com a gran punt de partida. "Les misèries que movien els consellers i els reis al segle XIII no són gaire diferents a les del s. XXI", explica, astorat. Un temps que cal ser explicat i sobre el qual hauríem de reflexionar amb una certa pausa. "Actualment, estem massa viciats de novetats", afirma, "i hem de demostrar que aquelles històries tenen, encara, un foc molt viu. Prou viu com per llegir-lo i escoltar-lo", rebla.\nUna obra que és una gran porta d'entrada a l'univers de Ramon Llull\nEn aquest sentit, Josep Lluch, editor de Proa, es mostra convençut que l'edició encaixa en l'afany d'incorporar clàssics catalans i universals al catàleg de l'editorial. "La col·laboració entre Pastor i Desclot esdevé una gran porta d'entrada als lectors per llegir Ramon Llull". Lluch, que ja havia treballat amb anterioritat amb Pastor en una edició de la Bíblia i amb Les cròniques del deu coix de Joan-Lluís Lluís, remarca que la idea sorgeix del propi il·lustrador, i ha esdevingut "una gran idea, vist el resultat, que és magnífic".\nL'obra, que s'emmarca dins les celebracions de l'Any Llull –que començarà el proper 26 de novembre a Mallorca–, mostra, en paraules d'Àlex Susanna, "un univers colossal i, per desgràcia, encara massa desconegut". Un univers que es fa real, en tota la seva magnitud, gràcies al talent de la versió de Miquel Desclot i Perico Pastor, amb l'extraordinari do d'una intemporalitat que potser ara veiem a House of cards, efectivament. Una lluita i unes ambicions, però, que ja havia narrat un català de nom Ramon Llull fa molts anys en un Llibre de les bèsties que, per mèrits propis, ja forma part dels grans clàssics de la literatura universal.\nUna de les taules de treball a l'estudi de Perico Pastor Foto: Esteve Plantada\nCultura i Mitjans, literatura, lletres catalanes, IRL, Àlex Susanna, Laura Borràs, Perico Pastor, Miquel Desclot, Josep Lluch, Any Llull, Ramon Llull