El comú d'Andorra la Vella 's'ennuega' amb els àpats del Casal Calones - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl comú d'Andorra la Vella 's'ennuega' amb els àpats del Casal Calones\n28/01/2017 (07:19 CET)\nEl comú d\_'Andorra la Vella \_'s\_'ennuega\_' amb els àpats del Casal Calones\nEls àpats del Casal Calones se li ennueguen a la majoria del comú d’Andorra la Vella. La darrera adjudicació del subministrament dels menús per a l’esmentat equipament, que atén preferentment persones grans de la parròquia, està suposant un veritable maldecap per a la corporació de la capital. Amb expedients informatius oberts a alts funcionaris, càrrecs posats a disposició de la cònsol per part d’altres comandaments corporatius i tot un seguit de decisions judicials rocambolesques després de detectar-se que l’encàrrec acordat per la junta de govern comunal el novembre passat no es va fer bé.\nTot arrenca del concurs nacional per adjudicar el subministrament dels àpats del Casal Calones i a domicili que va convocar el comú de la capital a través d’un edicte aprovat el passat 21 de setembre i publicat al BOPA una setmana més tard. Dues empreses del país van presentar les seves propostes. Una, la que històricament venia ocupant-se del servei: El Rebost del Padrí. L’altra, una firma a l’alça al sector: Bio Bio. Després d’analitzar les ofertes, finalment el 16 de novembre la junta de govern presidida per Conxita Marsol va acordar que s’encarregués l’esmentat subministrament a la primera de les ofertants esmentades.\nAixí, el BOPA del 23 de novembre publicava l’adjudicació a El Rebost del Padrí SL dels càterings pertinents a raó de 5,85 euros per àpat amb impostos inclosos en el cas d’aquells menús que se subministren al Casal Calones i 6,35 euros en les mateixes condicions descrites anteriorment per aquells àpats que cal portar a domicili. La durada del contracte havia de ser de tres anys. Fins aquí, la única discussió a tenir en compte havia de ser si pel cost de tot plegat, la junta de govern estava facultada per prendre l’acord o, en el seu defecte, per una raó de quantia, li esqueia al plenari comunal aprovar l’adjudicació.\nEl licitant ‘perdedor’ va sol·licitar, seguidament, la documentació relativa al concurs. I aquí ve l’inici del maldecap. Segons les fonts consultades, els tècnics responsables de Bio Bio van començar a analitzar la informació rebuda i es van adonar que els tècnics comunals, en el moment de fer els càlculs oportuns, havien comès un error. I essent com era la qüestió econòmica l’únic motiu que havia portat el comú a adjudicar a El Rebost del Padrí el subministrament d’àpats convocat, la polèmica estava servida. Si es recalculava tot plegat, la proposta més barata era, segons les fonts, la de Bio Bio i, en conseqüència, havia d’haver estat aquesta l’empresa beneficiària de la concessió del subministrament.\nEls responsables de l’empresa perjudicada van posar en coneixement del comú l’error detectat. I la corporació, amb Marsol al capdavant, de seguida van veure que tenien un problema. Però no va ser Bio Bio qui va instar cap procés impugnatori. Segons les fonts, el comú estaria estudiant o fins i tot hauria ja decidit i executat (aquesta darrera circumstància no l’han pogut aclarir les fonts consultades) un procés legal que persegueix que es declari la nul·litat dels propis actes. És a dir, deixar sense efecte l’adjudicació inicialment feta, publicada i ja en marxa per, posteriorment, tornar a adjudicar el subministrament.\nEnmig de tot aquest enrenou, s’hauria obert suposadament un expedient a la responsable de l’àrea social del comú per analitzar l’eventual responsabilitat d’aquesta tècnica en l’error que s’hauria detectat per Bio Bio i assumit pels responsables comunals a l’hora que el màxim representant de la intervenció comunal també hauria posat el càrrec a disposició en entendre que en qüestió de xifres i costos seria aquest darrer departament i no pas el de social qui tindria la responsabilitat principal. Un merder majúscul que no acaba encara aquí.\nEvidentment, El Rebost del Padrí, que com a adjudicatari del subministrament continua assegurant els àpats malgrat ser coneixedor de tot l’embolic, no descarta el fet de portar els fets als tribunals si finalment se li ‘pren’ l’adjudicació acordada, al·legant, entre altres, que l’empresa tenia una expectativa econòmica clarament definida atès que havia firmat un contracte de tres anys de durada. Això podria comportar-li la declaració dels tribunals d’una condemna al comú i, al mateix temps, l’obligació a satisfer una indemnització a l’encara adjudicatària. Vaja, que els àpats del Calones se li estan indigestant al comú de la capital. I de quina manera.


La negativa dels albanokosovars a renunciar a un acord ajornaria els atacs\n06 març 2021 12:39\nAhir es produïren enfrontaments entre forces sèrbies i separatistes albanesos\nEls albanesos deixen els seus pobles per la proximitat dels combats.\nLa negativa dels albanesos de Kosovo a renunciar a l'autodeterminació va deixar ahir les mans fermades a l'OTAN quant als bombardeigs aeris contra Iugoslàvia que havia preparat a partir d'avui. «Si els albano-kosovars no donen suport a un acord polític (en les negociacions actuals), no hi haurà manera de pressionar els serbis», sostenen fonts aliades, que consideren que aleshores tampoc no hi hauria atacs aeris a no ser que es produís una situació de catàstrofe humanitària.\nA Rambouillet (França), a la vegada que els albanesos mantingueren el seu rebuig a un acord polític que no prevegi un referèndum sobre el futur de Kosovo, els serbis insinuaren que podrien acceptar algun tipus de presència internacional per garantir l'aplicació del que s'acordi. El president de Sèrbia, Milan Milutinovic, va semblar que deixava la porta oberta a una intervenció, malgrat la seva coneguda oposició al fet que es tracti d'una operació de l'OTAN. «Primer farà falta signar un bon acord i després ja hi hauria temps per parlar de com realizar-lo», va comentar durant una insòlita sortida del castell de Rambouillet per fer una volta pel poble que l'envolta.\nMentrestant, forces sèrbies i separatistes albaneses s'enfrontaren una vegada més ahir a Kosovo, on el conflicte és a punt de complir un any i que ja ha causat devers 2.000 morts. Un comboi de l'Exèrcit de Iusgoslàvia (Sèrbia i Montenegro) va ser atacat ahir matí en la zona nord de Vucitrn per insurgents albanesos, que feriren un soldat, segons la versió sèrbia. A la zona va ser enviada d'immediat artilleria de reforç, inclosos dos tancs, i l'Exèrcit va respondre a l'atac albanès.


La Col·lecció prové de la creació del Patronat Especial Martínez Guerricabeitia en juny del 1989, per iniciativa de l’empresari valencià Jesús Martínez Guerricabeitia i de la Fundació General de la Universitat de València.\nLa preparació i celebració de la 13a Biennal, i la conservació, difusió, gestió i acostament de la col·lecció a l´estudiantat de primària i secundària, i a la comunitat universitària i públic en general, han centrat l’activitat de la Col·lecció aquest any 2016, en el qual, bàsicament, s’han organitzat exposicions amb activitats didàctiques -com ara la de Joaquín Michavila, la titulada ´Ni captius ni desarmats´, la col·laboració en la mostra d’Yturralde, o la selecció d´obres de la col·lecció mostrada a la Fundació Bancaixa de València-; s’han editat publicacions; s’han organitzat cursos de lliure opció; i s’ha continuat fotografiant, condicionant i emmarcant les peces donades a la Universitat pel nostre mecenes Jesús Martínez Guerricabeitia.\nExposició ´Michavila: geometria i ecologia´\nSala Martínez Guerricabeitia. Centre Cultural La Nau. Del 16 de febrer al 22 de maig de 2016.\nLa Universitat de València va retre homenatge a la figura de Joaquín Michavila amb aquesta exposició, una monogràfica que va reunir una selecció de 30 obres amb les quals s’endinsava en els principals períodes de l’artista valencià: el geomètric i el paisatgístic amb la sèrie d’‘El Llac’. Va comissariar la mostra el professor Pascual Patuel.\nXifra de visitants: 3.179.\n13a Biennal Martínez Guerricabeitia, sota el lema ´Supersticions i manipulacions´\nSala Acadèmia. Centre Cultural La Nau. De l´11 de març a l´1 de maig de 2016.\nAquest comité ha estat integrat en la 13a Biennal pels crítics Óscar Alonso Molina (Madrid), Iván de la Torre (Sevilla), Mariano Navarro (Madrid), Chus Tudelilla (Saragossa), Alicia Ventura (València) i les galeries Alarcón Criado (Sevilla), Ángeles Baños (Badajoz), Adora Calvo (Salamanca), Set Espai d’Art (València) i Juan Silió (Santander). Els artistes seleccionats han estat Javier Arbizu, Diego del Pozo, Manuel Antonio Domínguez, Martín Freire, Daniel G. Andújar, Santiago Giralda, Yann Leto, Rafael Macarrón, Estefanía Martín Sáenz, Rebeca Menéndez, Xavier Monsalvatje, Javi Moreno, MP&MP Rosado, José Luis Puche, Fernando Renes, José Luis Serzo, Antonio Sosa, Felipe Talo, Alain Urrutia i Jesús Zurita.\nEn finalitzar la mostra es van adquirir les obres de Diego del Pozo i Estefanía Martín.\nOrganitzada per la Universitat de València, a través del Vicerectorat de Cultura i Igualtat, amb la col·laboració de la Regidoria de Patrimoni Cultural, Recursos Culturals i Benestar Animal de l’Ajuntament de València, Heineken España S.A. i Banco Santander, la 13a Biennal es va fer coincidir amb una exposició homenatge a Jesús Martínez Guerricabeitia a la Fundació Bancaixa de València.\nXifra de visitants: 2.630.\nExposició ´Col·leccionisme i mecenatge: Jesús Martínez Guerricabeitia´, al Centre Cultural Bancaixa\nCentre Cultural Bancaixa. De l´11 de març al 5 de juny de 2016 (prorrogada fins el 28 d´agost).\nEl Centre Cultural Bancaixa va acollir l’exposició ‘Col·leccionisme i mecenatge: Jesús Martínez Guerricabeitia’, dins del marc d´un conveni de col·laboració entre Fundació Bancaixa i Universitat de València. La mostra va estar comissariada per l´artista Francisco Sebastián Nicolau. En virtut d’aquest conveni, la Universitat de València va cedir una selecció de 72 obres de la col·lecció del mecenes valencià perquè fóra exhibida en aquesta mostra, organitzada per Fundació Bancaixa.\nL’exposició també va mostrar les obres adquirides en les 12 biennals celebrades entre el 1990 i el 2014.\nXifra de visitants: 11.305 (públic general) i 582 (amb visites guiades).\nParticipants en els tallers: 988 escolars i 2.130 adults (851 majors, 702 persones amb discapacitat i 577 en risc d´exclusió).\nExposició ´Ni captius ni desarmats: art, memòria i dolor versus política (o violència) en/des de (l´Espanya del) segle XX (en les col·leccions 9915 i Martínez Guerricabeitia)´\nSala Martínez Guerricabeitia. Centre Cultural La Nau. Del 21 de juny al 25 de setembre de 2016.\nMitjançant aquest títol llarg i sonor, amb recognoscible aire de pasquí, se celebrà una trobada entre les col·leccions de l´Asociación de Coleccionistas Privados de Arte Contemporáneo, coneguda com a “9915”, i la Col·lecció Martínez Guerricabeitia. L´exposició, comissariada pel crític d´art Alfonso de la Torre, va mostrar unes 40 obres, entre pintures, escultures, fotografia i vídeo, que reflexionaven sobre com la violència i l´atracció de l´horror continuen sent motors de l´art en el nostre temps. Col·laboraren en l´organització de l´exposició Banco Santander i Heineken España S.A., amb la participació de l´Asociación de Coleccionistas de Arte Contemporáneo 9915. La mostra es va complementar amb un servei gratuït de visites guiades i d´activitats didàctiques.\nXifra de visitants: 1.491.\nLa Col·lecció Martínez Guerricabeitia va ofertar tres cursos en 2016.\nEs van repetir els cursos ‘El patrimoni i la gestió cultural: noves professions per a les xarxes socials’ (5a edició, 29 de febrer, i 1 i 2 de març), impartit per Jorge Sebastián (Departament d’Història de l’Art de la Universitat de València) i Chimo Soler (historiador i membre de la Junta Directiva de la Internet Society Spain ISOC-es); i ‘Mediació artística: acció social a través de l’art’ (2a edició, de l’11 al 13 d’abril), a càrrec d’Elizabet Català, educadora social i experta en arteràpia transmodal. Com a novetat, es va introduir el curs ´Anglés per a historiadors de l´art´ (del 28 novembre al 22 de desembre), impartit pel profesor Jorge Sebastián Lozano.


Ous al niu, la recepta perfecta | Factor Gastronòmic\nIngredient principal / Ou / Ous al niu\nDificultat baixa, Menys de 30 min, Ou2\nEm sembla extraordinàriament fantàstic i meravellós que un plat es pugui cuinar tan ràpid, estigui a l’abast de totes les butxaques i sigui tan i tan bo. Sembla un miracle gastronòmic. Per sort, els ous al niu no són l’única excepció i n’hi ha d’altres, pocs per això, que també produeixen una satisfacció enorme pels mateixos motius. Millor no donar exemples per no desviar l’atenció de la recepta que acabem de mencionar, els ous al niu, plat creatiu i original no només pel nom amb el qual se’l coneix popularment sinó també per la seva peculiar forma de preparació. Ves a saber si se li va ocórrer a algú que, trobant-se amb un panet mig sec i quatre coses a la cuina, decidí remullar-lo amb llet per estovar-lo, treure-li una mica de molla i omplir-lo amb mantega, ou i l’embotit que tenia més a mà. Fos com fos, la recepta ha arribat, afortunadament, fins els nostres dies i encara avui se segueix elaborant a forces llars. La versió senzilla dels ous al niu porta tots els ingredients dins del panet i s’acaba tancant amb la mateixa tapa que es lleva del propi panet. Les receptes més elaborades, si es pot dir així, fan el tap del panet amb la clara de l’ou batuda a punt de neu, deixant només el rovell dins del propi panet juntament amb la resta d’ingredients. Faci com es faci queda boníssim però a mi, particularment, m’agrada més la segona opció.\n1 panet de Viena mitjà\n1 c.s. de mantega\nL’ingredient següent que preferiu tallat a daus petits: formatge, pernil ibèric, foie, xoriço, xistorra o botifarra negra\n3 c.s. de llet sencera\nPreparació dels ous al niu\nObrir el panet de Viena per dalt (com si fos una torta del Casar) i buidar part de la molla interior. Ha de quedar més o menys un dit de molla a la base del panet de Viena per tal que no es trenqui quan li posem el farcit i el fregim després.\nHumitejar l’interior del panet amb la llet. Vigileu no passar-vos perquè es podria trencar per la base o els costats si heu tret massa molla de pa.\nCol·locar a dins del panet de Viena, per aquest ordre, la mantega tallada a trossets, l’ingredient opcional que haguem triat i el rovell de l’ou. Salar lleugerament.\nMuntar la clara de l’ou a punt de neu i acabar d’omplir el panet de Viena. Acabar-lo fent-li un tap voluminós amb la pròpia clara d’ou muntada a punt de neu.\nFregir el panet de Viena farcit amb abundant oli d’oliva durant 30-60 segons, vigilant que no es cremi per sota, mentre li anem tirant oli calent per sobre amb una cullera. Si ens passem de temps probablement es cremarà massa per la base.\nReservar l’ou al niu sobre paper absorbent per eliminar-ne l’excés d’oli i servir immediatament perquè estigui ben calent.\n30 gener, 2018 @ 10:26\nquin es el valor nutricional de tota la recepta?\n4 febrer, 2018 @ 18:55\nHola Elver! No ho tinc calculat. Si vols fer-ho tens la web del Departament d’Agricultura dels EEUU que és molt completa i té tota la informació de tots els ingredients. Et deixo l’enllaç: https://ndb.nal.usda.gov/ndb/ Una abraçada!


saragatona: crònica gràfica i escrita de Sant Jordi: seqüències de la tarda, el capvespre, i més encara\nNo t'imagines com m'hagués agradat poder fer aquest passeig jo mateixa.\nReportatge fantàstic, acompanyat d'una millor crònica.\nVaig veure per la tele el representant dels llibreters, queixant-se d'això de les paradetes de partits, quan, explicava, les poden muntar tot l'any. I del fet que aquest dia els estimen molt i després no els donen cap facilitat per allò de la setmana del llibre en català mentre que per Sant Jordi tothom fa intrusisme i ocupació okupa d'espais...\nM'ha encantat, aquesta passejada entre llibres, agafada de la teva mà!!! gràcies!\nÉs cert, els polítics no hi haurien de ser. Però la gent es torna boja per agafar un globus o una bossa amb propaganda de les que donen. Mentre sigui de franc!\nJo no vaig poder veure les parades, perquè només vaig sortir del meu esppai per anar a dinar... gràcies per aquest passeig!\nveig que aquest cop també hi has deixat sortir a la Joana al vídeo... (suposo que ella ni ho sap)\nEm va fer molta il.lusió tornar-vos a veure.\nGràcies pel llibre. Aiii, jo t'havia d'haver regalat una rosa i no ho vaig fer...catxis! Em vas pillar en un moment en que estava colapçada...\nbueno, doncs, et deixo aquí un petó de color de rosa\neh, dues coses: ara que veig aquí l'SM, et recordo, Pere, que tinc el seu llibre per tu, comprat fa una pila de dies (setmanes). Que l'SM i jo encara no ens hem vist mai, no ens coneixem, però que si me'l trobés per un casual, intentaria quedar perquè em signés els llibres (el que he comprat per tu, el del meu fill i el meu). Consti a les actes.\nuna cosa que he trobat al video és que Barcelona, independentment de tot, estava bruta, bruta, bruta! (paperots, caixes...)\nem fixaré millor, el remiraré, i a veure si conec la Joana, que no l'he vist mai, jo!\nArare, et signo els llibres els proper cop que baixi per aquestes terres, promès, i així de pas ens coneixem (aquest cop he estat a Blanes només unes hores). I gràcies per comprar-lo i regalar-lo!\na Sabadell cada any els de CIu regalen roses i no vegis els avis com hi van...\nQuina passejada mes complerta, molt bonic el vídeo, he vist a la Mar, però no se qui podia ser la Joana...\nseguint els teus consells pre-sant jordi, vaig decidir ser valenta i anar a remenar llibres.\nperò de cara a l'any que vé em sembla que m'esperaré a llegir la teva crònica, ja que m'ho he passat molt millor llegint-la que intentant caminar pel passeig de gràcia :-)\nI doncs, Violeta? Per què no?\nGràcies, per la teva generositat.\nÉs veritat, Júlia, arribarà un Sant Jordi en què tothom tindrà el seu negoci al carrer (mentre posin una bandera...)\nSobre la setmana del llibre, no ho sé tot, és clar, però em va semblar que hi havia alternatives força interessants de col·locació. Potser algun dia ens explicaran els detalls.\nMoltes gràcies, Montse, a veure si ens veiem aviat. I el meu llibre serà... Ah...\nI a més pel que veig, potser firmat.\nI sí, Barcelona estava molt bruta, o així ho veien els meus ulls. Ja se sap, en festes com aquesta els encarregats de la neteja no donen abast i la gent els posa a prova.\nTens raó, SM, hi havia globus dels partits per donar i per vendre, tot i que no sé si després la proporció de vots es corrsepon amb la de globus\nEi, mar, em va agradar molt no haver-me despistat aquest any. Una altra vegada m'ho proposes i em quedo una estoneta a la parada a fer de venedor.\nDe fet ja vam fer intercanvi, no?\nPetó endarrerit d'aniversari.\nEl dia que les pensions siguin dignes, les roses... Bé, Francesc, en realitat ja sabem, ara més que mai, que les pensions potser desapareixeran i que, sigui com sigui, la gent recollim tot el que ens donen vingui d'on vingui.\nUna passejada lenta i agradable, jaka. La Joana se'm va colar :-)\nA veure aquest fins aviat que jo també desitjo.\nVa, kika, no em diguis que no t'ho vas passar bé amb el paseig! La qüestió és no aturar-se a les parades de llibres :-)\nGràcies per pasejar per aquí.\nsi, suposo que el passeig sense hvaer de comprar llibres l'hauria gaudit més. l'ideal és haver fet tots els deures el dia abans: haver comprat tots els llibres!\na poc a poc en vaig aprenent!\nAi, Pere, vaig estar tota la diada sota el sol treballant a Vilafranca. Quan vaig arribar a Barcelona ja no em quedaven ni peus ni energies...I ja no eren hores tampoc. :(\nLlàstima, Violeta. Jo ja reivindico que sigui un dia festiu (excepte pels esforçats llibreters i llibreteres, venedors i venedores de roses), però no em fan cas.\nDe tota manera segur que vas tenir llibres i roses :-)


100.000 persones omplen els carrers de Barcelona en l'edició més multitudinària del Pride - Diari de Girona\n100.000 persones omplen els carrers de Barcelona en l'edició més multitudinària del Pride\nExigeixen «respectar i valorar la diversitat familiar» com a element de cohesió social\n29·06·19 | 21:15\n100.000 persones omplen els carrers de Barcelona en l'edició més multitudinària del Pride EFE / Toni Albir.\nLa marxa ha arrencat a les sis de la tarda als jardins de les Tres Xemeneies i ha recorregut l'avinguda del Paral·lel fins a l'escenari instal·lat a la plaça d'Espanya, on el periodista Toni Cruanyes ha llegit un manifest en defensa de la diversitat familiar, que ha remarcat que és "un element de cohesió social".\nEn una edició amb més de 30 carrosses desfilant pels carrers de Barcelona, les entitats organitzadores han demanat en un manifest llegit per Cruanyes que "es respecti i valori" la diversitat familiar, així com la igualtat de drets en l'àmbit sanitari o en l'afiliació de les criatures de les parelles LGBTI sense importar el seu origen. "Són models familiars igual de vàlids a la societat", ha reivindicat Cruanyes.\nEn aquest sentit, el periodista ha assegurat que és "fonamental" aconseguir la protecció legal per a les parelles LGBTI, per garantir que són "ciutadans amb dret a existir" i assegurar també la protecció dels fills. "Sense drets civils no existim, no té valor l'existència", ha seguit. Així, Cruanyes ha reivindicat "l'activisme persistent i sense treva" que considera que les famílies LGBTI fan a diari, i ha celebrat com aquests nous models familiars "estan reinventant la família" a la seva manera i "sense barreres".\nLa jornada, que segons l'organització ha comptat amb més de 400.000 participants a les activitats preparades durant tot el dia, ha conclòs amb un concert posterior al manifest, a càrrec d'Inna, Vengaboys, Chenoa, Sharonne, Merche Mar, La Terremoto, Tamta i Karina. El Pride d'enguany ha coincidit amb la celebració dels 50 anys d'Stonewall, la revolta a Nova York que va iniciar el moviment LGBTI.


La verema al col·legi Sant Josep\nEl passat 17 d’octubre els alumnes de Parvulari i Cicle Inicial del Col·legi Sant Josep de Navàs van celebrar la VEREMA! La primera part de l’activitat vam comptar amb la presència de l’Isidre Vinyas i de la Maria Estruch que van fer una petita explicació de com es veremava antigament a Navàs. A continuació tots els nens van poder xafar raïm gràcies a la col.laboració de l’Ajuntament de Navàs que ens va cedir...\nL'EDN amb La Marató de TV3\nLa cara més solidària de l'EDN es posa de manifest per la Marató de TV3. Ja fa molts anys que els professionals de la medicina vénen a fer xerrades a l'escola per explicar el tema de la Marató d'aquell any. Alguns anys els hem pogut tornar la deferència amb els donatius que hem aconseguit per Nadal. Aquest any, hem trobat una nova manera. Tota l'escola participa en la confecció de grulles de paper. Per cada grulla de paper que entreguem a Fundació...\nL'institut escola de Navàs solidari amb les Illes Balears\nAhir dilluns, l'Institut Escola Sant Jordi de Navàs van organitzar actes de suport al moviment de protesta del sector educatiu de les Illes Balears, amb un esmorzar solidari a ESO i un berenar solidari a primària, per donar suport a la vaga que estan fent els mestres i comunitat educativa.Els i les mestres i professors/es de l’Institut escola van portar menjar i beure per recaptar diners i ingressar-los al fons que ha obert l'assemblea de docents de les Illes. A l’hora del...\nEnrenou de Bastoners a la bressol\nLa colla de Bastoners de de Navàs han fet una demostració de balls de bastons a l’Escola Bressol Quitxalla, davant la mirada sorpresa i divertida dels infants que estan a punt d’acabar les classes del curs. Els membres de la colla de Bastoners portaven el vestit on predomina el blanc i el blau, i que llueixen a les sortides, trobades i el diumenge de la Festa Major de Navàs quan ballen ‘Al pic del migdia’ a la plaça de l’Ajuntament, la melodia...\nLa geganta balla a l’escola bressol\nLa geganta Eulàlia i la colla de geganters de Navàs van fer una visita a l’escola bressol Quitxalla, divendres passat al matí. La geganta va ballar al pati de l’escola sota l’atenta mirada dels petits alumnes que l’observaven amb atenció i una mica de respecte.Amb la geganta Eulàlia presidint el pati, es van fer rotllanes i balls a l’entorn de la geganta. Finalment, els nens i nenes que van voler van poder acostar-se a veure l’estructura...\nEl 100% dels alumnes de l'Escola Diocesana de Navàs presentats a les proves...\nUn any més l’Escola Diocesana de Navàs obté un 100% d’aprovats en les últimes proves d’accés a la Universitat (PAU). Tot i haver estat una convocatòria conflictiva, de la qual ja es van fer ressò els mitjans de comunicació tant per la matèria de matemàtiques com pels errors ortogràfics d’algun dels enunciats, l’EDN és un dels pocs centres a Catalunya on la totalitat dels alumnes han superat...


Tani Francesc: «L’eix principal de la fundació és la solidaritat» | Diari de Tarragona\nTani Francesc: «L’eix principal de la fundació és la solidaritat»\nEntrevista a la vocal de la Fundació Antonius Musa. L’organisme s’adapta a la realitat social, i per això «ajudem a la conciliació familiar amb les nostres ajudes»\n13/07/2021 07:25 | Actualizado a 13/07/2021 07:25\nLa doctora Tani Francesc és vocal de la Fundació Antonius Musa. FOTO: PERE FERRÉ\nQuè és la Fundació Antonius Musa?\nLa Fundació Antonius Musa és el cor del COMT. És l’eina mitjançant la qual s’articulen els Programes de Protecció Social del Col·legi Oficial de Metges de Tarragona, i d’acord amb els objectius recollits en els seus estatuts, té com un dels seus principals objectius promoure l’ajuda entre el col·lectiu dels metges. La finalitat principal és la d’atendre i donar resposta, complementàriament al sistema públic, a les necessitats més immediates i bàsiques de protecció social d’aquests professionals i les seves famílies. Tot això és possible gràcies a la solidaritat dels nostres col·legiats, ja que el 25% de la seva quota col·legial es destina a qui més ho necessita.\nL’objectiu principal és el d’ajudar als metges i metgesses que més ho necessiten així com les seves famílies, però la Fundació va molt més enllà. Hem de poder garantir la protecció dels nostres col·legiats sense cap mena de discriminació i donar cobertura a qualsevol contingència en matèria de salut o econòmica que puguin patir. L’eix principal sobre el qual pivota la Fundació és la solidaritat. La Fundació és una entitat dinàmica i que s’adapta constantment a la realitat social que ens envolta. Per exemple, en els darrers anys s’ha constatat una feminització de la nostra professió i, en conseqüència, conciliar la vida laboral i familiar pot resultar complicat. Per aquest motiu, la Fundació Antonius Musa vol ajudar a garantir que aquesta conciliació sigui possible amb les seves ajudes.\nQui són els beneficiaris d’aquest pla?\nPer un costat, els metges i metgesses col·legiats en el Col·legi de Metges de Tarragona. Estaríem parlant d’uns 3.500 professionals i les seves famílies, ja que les ajudes són accessibles a tota la nostra col·legiació. Per l’altre, a més de vetllar pels metges, el Pla també s’adreça als més vulnerables. És per aquest motiu que, entitats socials o projectes solidaris, també poden acollir-se a les nostres ajudes.\nQuins criteris segueix la Fundació a l’hora de donar aquestes ajudes?\nEls patrons de la Fundació avaluen cada cas de forma individualitzada seguint, com a principal criteri, les bases jurídiques que regeixen el Pla de Protecció Social i els criteris individuals de la resta d’ajudes que presta la Institució. L’anonimat sempre està garantit i es manté l’equitat.\nQuines són les principals novetats que incorpora el Programa?\nHem escoltat les necessitats dels nostres col·legiats i hem volgut crear un catàleg adaptat a la realitat social dels metges i metgesses de la Província de Tarragona i de Terres de l’Ebre. Ara, després de reorganitzar-lo, dotar-lo d’entitat pròpia i d’ampliar les ajudes, podem dir amb tota confiança que els col·legiats del COMT i els més vulnerables, disposen d’un catàleg d’ajuda propi adaptat a la realitat social que ens envolta.\nQuantes ajudes s’han atorgat en el darrer any?\nEnguany ja s’han atorgat 121 ajudes, la majoria centrades en la conciliació de la vida familiar o l’atenció social. Val a dir que durant aquest any les ajudes s’han incrementat en un 18% respecte al 2020. Aquesta xifra és important perquè ens indica que les ajudes arriben a més gent i amb la posada en marxa del nou web esperem que se’n pugui beneficiar molta més gent.\nEl principal objectiu era poder arribar a la col·legiació de forma clara i senzilla, per aquest motiu, vam decidir crear un web propi que aglutinés totes les ajudes per a poder ser consultades en qualsevol moment. La pàgina facilita l’accés a totes les ajudes, a la informació detallada de cadascuna i ho fa en un espai de fàcil navegació.\nAquest és un altre dels grans objectius del nou web: que sol·licitar la informació sobre les ajudes es pogués fer en línia i de manera més senzilla possible. Dins de cada ajuda, l’usuari trobarà un formulari que podrà omplir amb les seves dades. D’aquesta forma, els serveis socials del COMT es posaran en contacte amb la persona com més aviat millor per a assessorar-la o facilitar-li la informació necessària. Cal recordar que les portes del Col·legi sempre estan obertes i es pot demanar informació de manera presencial sense cap mena de problema.\nEl Programa de Protecció Social i la resta d’ajudes de la Fundació són un projecte viu?\nEfectivament. És un programa en constant revisió on les ajudes s’implementen en funció de les necessitats de la col·legiació i dels qui més ho necessiten. La Fundació sempre està oberta a qualsevol suggeriment o idea. Hem d’aconseguir adaptar-nos a la realitat que ens envolta i d’aquesta manera, podrem aconseguir el gran objectiu pel qual es va crear la Fundació Antonius Musa: millorar el benestar i la qualitat de vida dels metges i metgesses i dels seus familiars així com dels més vulnerables.


Deu entitats inicien una demanda administrativa contra l’Hotel Vela – Kaos en la red\nL’hotel s’ha construït a tants pocs metres de l’aigua emparant-se en lalegislació portuària que comprèn una excepció a la llei de costes en elcas de les infraestructures d’ús portuari que es construeixen en elterreny públic del port. És claríssim, però, que un hotel de luxe de100 m d’altura no constitueix en cap cas un equipament portuari.Glòria Mèlich, membre de la campanya contra l’Hotel Vela i AIAM (entitat impulsora del contenciós), ha denunciat la privatització de 90.717m2 que suposa el Pla Especial Nova Bocana del Port de Barcelona dins del qual s’ubica l’Hotel Vela. Amb aquesta acció legal les entitats volen posar en qüestió l’aposta per la indústria del turisme que està fent l’Ajuntament de Barcelona. S’ha remarcat que cal començar a atrevir-se a posar en dubte que la indústria del turisme reporti beneficis a la ciutat, atesos els costos que suposa. Des d’un punt de vista social, l’aposta pel sector turístic sense regulacions té greus conseqüències per al teixit social, ja que trenca els vincles socials com ja fa temps que s’ha estat denunciant a Ciutat Vella. Des d’un punt de vista laboral, el sector de l’hoteleria és un dels sectors amb més precarietat laboral, amb gairebé un 90 % dels nous contractes de caràcter temporal. El turisme, i més un hotel de luxe com l’Hotel Vela, genera uns costos de neteja, seguretat, transport, etc. que es paguen de les arques públiques; així mateix, ningú no assumeix contrarestar la pujada del nivell de vida (encariment preu de l’habitatge, cistella de la compra, desaparició del comerç de proximitat…) que genera en els barris més afectats, com el de la Barceloneta en aquest cas. El barri veí de l’Hotel Vela el veu com una amenaça a la seva població tradicional i tem que produirà encara més expulsions de veïns, tal com ha afirmat Pepa Picas, membre de l’AV l’Òstia.


El risc de rebrot segueix desbocat a Catalunya i supera els 630 punts - El triangle\nSalut detecta 5.403 nous positius de covid i els hospitals freguen els 1.700 pacients ingressats, dels quals gairebé 300 a les UCI\nEl Departament de Salut ha comunicat aquest divendres un risc de rebrot de 635,71 punts a Catalunya, fet que constitueix pràcticament 70 punts més respecte aquest dijous (a partir dels 200 punts les xifres indiquen un risc molt alt que l’epidèmia es descontroli).\nLa conselleria ha notificat en les darreres vint-i-quatre hores 5.403 nous positius de coronavirus (1.296 més que aquest dijous) i 21 defuncions (18 més que el darrer balanç). Des de l’inici de la pandèmia, Catalunya ha registrat un total de 219.828 persones contagiades i 13.725 morts.\nPel que fa als pacients ingressats en centres hospitalaris catalans, n’hi ha 1.698, la qual cosa representa 72 més que ahir. Les unitats de cures intensives tenen actualment 296 persones ingressades (14 més que el darrer balanç).\nPrevPer què volen dimitir aquest dilluns quatre directius del Barça?


Els orígens de la Cala, l’Ametlla de Mar – Enjoy L'Ametlla de Mar\nEls orígens de la Cala, l’Ametlla de Mar\n23/09/2015 24/11/2016 ametllademartur Deixa un comentari\nLa primera civilització que va passar per les nostres terres i en va deixar constància, va ser la romana. Però els primers assentaments no es van dur a terme fins l’any 1201 quan Pere I el Catòlic va ordenar construir un castell al que era el desert d’Alfama, al costat de la platja de Sant Jordi. El Castell va ser construït degut a la despoblació de la zona, ja que entre l’Hospitalet de l’Infant i l’Ampolla, pobles més propers a l’Ametlla, no hi havia cap lloc on la gent que fos atracada pogués demanar auxili. Anys més tard va ser bombardejat i no va ser fins al segle XVIII quan es va construir el que hi ha actualment.\nTambé es conserva una fortificació, semblant a un túnel, que va des del castell fins davant de la mar, el qual era utilitzat pels soldats per tal de controlar la situació marítima davant del castell.\nNo fou fins el 1775, aproximadament, quan Joan Baptista Gallart Gafarelo, acompanyat dels seus fills i la seva esposa, Rosa Bru, provinents de València, colonitzaren la Cala de l’Ametlla l’actual l’Ametlla de Mar (que en aquell temps pertanyia al municipi veí del Perelló) amb la seva barca a vela. L’emplaçament era l’ideal: abundància de pesca i just situat al mig de la Frau, on el vent del nord facilitava la navegació.\nEls primers habitacles s’improvisaren en coves en el que en l’actualitat és la Plaça del Canó i el Carrer Major, on ara se situa una zona de terrasses de d’establiments de restauració on es pot degustar la gastronomia típica marinera de la vila.\nLa família fundadora de l’Ametlla de Mar pertanyia a les parròquies de Santo Tomás i San Andrés de la ciutat del Túria, parròquia, aquesta darrera, vinculada a l’Ordre de sant Jordi d’Alfama i Santa Maria de Montesa, per la qual cosa podríem valorar que la colonització no seria un fet atzarós, ans al contrari, pensat i planificat de bell antuvi.\nFont: Llibre Notes Històriques de l’Ametlla de Mar, de Xavier Figueres Frasnedo i texte de les visites històriques pels carrers de la vila.\nFoto: Cedida per família Tello\nCatalà, Històriaavantpassats, llegenda, orígens\n← La història dels búnquers de la Guerra Civil a l’Ametlla de Mar (Les Fortificacions)\nLa Recepta dels Pescadors de l’Ametlla de Mar: Rap a la marinera →


S' amplia a 15 anys la devolució de la moratòria hipotecària\nLa vicepresidenta primera de l'Executiu, María Teresa Fernández de la Vega, ha anunciat que els beneficiats de la moratòria hipotecària disposaran d'un any més per començar a retornar la quantitat ajornada.\nLa decisió s'ha adoptat després que la banca no hagi concedit cap moratòria perquè els ajustaments que s'han estat introduint en la línia Moratòria Hipotecària han fet que les entitats hagin optat per esperar a concedir-les.\nAixí, els qui s'acullin a la mesura pagaran només la meitat de la seva hipoteca (amb un màxim de 500 euros) entre l'1 de març del 2009 i el 28 de febrer del 2011, quan començaran a pagar la seva quota hipotecària inicial. Un any després, només a partir de l'1 de març del 2012, hauran de començar a tornar les quantitats ajornades, procés que podran allargar durant 15 anys, en comptes dels 10 anys anunciats per l'Executiu inicialment.\nPer aplicar la moratòria, l'Institut de Crèdit Especial (ICO) haurà de concertar els corresponents convenis amb els bancs, que no assumiran cap cost per sumar-se a la mesura.\nLa moratòria de les hipoteques podran sol·licitar-la els treballadors per compte aliè que no tinguin treball abans de l'1 de gener del 2010, així com els autònoms que hagin tancat el seu negoci o que acreditin ingressos anuals inferiors a 18.900 euros, i els qui hagin passat a ser pensionistes de viduïtat.\nA més, el Govern també ha ampliat i flexibilitzat els línies de l'Institut de Crèdit Oficial (ICO) per facilitar que el crèdit arribi als petits i mitjanes empreses.


La platja del Perelló torna a ser distingida amb la Bandera Qualitur | Valencia Extra\nL’Alcalde del Perelló, Sr. Andrés Fernández Ferrer, ha rebut la Bandera de la mà de la Directora General de Turisme, Raquel Huete, que presidia l’acte. Un total de 174 platges de la Comunitat han sigut guardonades amb aquest distintiu, que certifica la qualitat dels seus equipaments, la sostenibilitat mediambiental i l’accessibilitat de les platges.\nI la platja del Perelló segueix sumant guardons. Any rere any la platja del Perelló renova els seus certificats de qualitat, entre els quals destaca la Bandera “Q” de Qualitat Turística i el certificat ISO 14001 de AENOR, gràcies a l’esforç del consistori perquè els veïns i turistes gaudisquen de la màxima qualitat de les aigües i arenals, excel·lència en els serveis prestats i la seua dedicació en l’execució de mesures dirigides a la protecció del medi ambient en el litoral perelloner. A més, l’estiu passat va rebre un altre guardó més: la bandera Ecoplayas, gràcies a la incorporació d’una zona biosaludable i una important millora en l’accessibilitat de la platja a persones amb mobilitat reduïda.


800 plantons per celebrar el Dia de l’Arbre a Ontinyent - TV Digital Ontinyent\nHome > Medi Ambient > 800 plantons per celebrar el Dia de l’Arbre a Ontinyent\nTV Digital Ontinyent 31/01/2018\tMedi Ambient Comentaris tancats a 800 plantons per celebrar el Dia de l’Arbre a Ontinyent\nLa regidoria de Sostenibilitat de l’Ajuntament d’Ontinyent ha repartit aquest dimecres plantons de carrasca a tot l’alumnat de 3r de primària per celebrar el “Dia de l’Arbre”. L’Ajuntament repartirà un total de 600 carrasques, així com 100 exemplars de freixos i altres 100 de roures que es posaran a l’abast dels centres educatius, associacions veïnals i col·lectius ecologistes.\nLa regidora de Sostenibilitat, Patricia Folgueras, explicava que amb accions com aquesta “volem inculcar especialment als xiquets i xiquetes l’estima per la natura. Creguem que fomentar la plantació i cura d’un arbre és una molt bona manera d’aconseguir-ho”. Junt amb els plantons, els i les escolars rebran també un full explicatiu amb instruccions de com plantar aquest arbre amb la seua família on estimen convenient.\nAquesta no serà l’única activitat que promourà l’Ajuntament al voltant del Dia de l’Arbre. El proper 3 de març Ontinyent tornarà a celebrar “Apadrina’m! Creixem junts”, una iniciativa en la qual els xiquets i xiquetes nascuts el 2012 podran apadrinar un arbre, plantar-ho al municipi i poder fer un seguiment del seu creixement. Per a participar caldrà apuntar-se abans del 21 de febrer a través d’un correu electrònic amb el nom, cognom i contacte del xiquet o xiqueta a vullapadrinarunarbre@gmail.com\nEl lloc de la plantació serà un espai proper i accessible des del nucli urbà que serà anunciat pròximament. El consistori aportarà els arbres i prepararà els clots i els participants només deuran dur una aixada per a moure la terra en el procés de plantació. Folgueras incidia en com és d’important participar en aquesta creació col·lectiva amb la qual “es pretén contrarestar els efectes del canvi climàtic alhora que milloraren el paisatge i l’aire de la nostra ciutat”.\nAnterior Més de 600 estudiants visiten els recursos vinculats a la memòria democràtica en Ontinyent\nSegüent La UPCCA explica a prop d’un miler d’escolars les conductes adictives\nEl programa de senderisme conjunt de les Mancomunitats de Municipis de la Vall d’Albaida i de l’Alcoià-Comtat finalitzarà aquest mes de desembre amb 29 rutes gratuïtes


T’expliquem com aprimar el teu dispositiu amb trucs que potser no havies pensat\nFotos, vídeos i converses de WhatsApp ‘engreixen’ cada dia els nostres terminals.\nActualitzada el 13-05-2020 22:46\nBuidar el telèfon mòbil per fer-hi espai és una de les noves tasques que l’era tecnològica ens ha portat. Tots acumulem fotos, vídeos, converses de WhatsApp i, sense adonar-nos-en, anem engreixant el nostre aparell. Per intentar facilitar aquesta feina tan feixuga, a l’espai Tecnologia per a dummies del nostre periodista expert, Víctor Endrino, li hem demanat que ens doni una sèrie de consells per aconseguir-ho. Aquesta és la llista que ens ha fet.\nNou consells per evitar que el mòbil ‘s’engreixi’\n1. Passeu les fotos i els vídeos que vulgueu a l’ordinador, al disc dur o al núvo l, i així us assegurareu que no perdeu res quan els esborreu. Un cop comproveu que ho teniu tot salvat, procediu a esborrar tot el que pugueu. Com més, millor. Si són totes les fotos i els vídeos, molt millor!\n2. Com us podeu assegurar que ho heu fet bé i no us n’heu deixat cap? Heu de mirar bé la paperera d’eliminats recentment. També heu d’esborrar aquesta carpeta o no us els traureu de sobre. Normalment heu d’anar a àlbums, col·leccions i paperera. En alguns dispositius ho teniu localitzat a la galeria, en un menú de tres puntets de la part superior dreta de la pantalla.\nNo us oblideu de mirar a la carpeta de fotos i vídeos eliminats. La teniu amb la resta d’àlbums de fotos de la galeria del vostre dispositiu\n3 Si teniu mòbil Android, heu de pensar que, a part de la carpeta de fotos i vídeos, potser també teniu altres carpetes (altres col·leccions o àlbums) que potser no heu esborrat. Una de les que ocupa molt és la de WhatsApp Imatges o WhatsApp Vídeos.\n4. WhatsApp també “embruta” molt el mòbil. Els xats que faci molt que no feu servir, els heu d’esborrar. I si us sap greu perquè és un grup i no el voleu abandonar, hi ha una opció dins dels xats, al menú d’opcions, que és “Buidar xat” (o “Esborrar xat”). Això esborrarà tot el que hi hagi, però no en sortireu. És com posar el comptador a zero.\nSi voleu buidar el xat sense sortir-ne, ho teniu al menú del mateix xat.\n5. No feu servir el WhatsApp com a centre d’emmagatzematge. Les fotos i els vídeos de WhatsApp que us enviïn i vulgueu conservar passeu-los a un altre lloc. Així, quan canvieu de mòbil o tingueu un problema, no ho perdreu (hi ha l’opció de fer còpies de seguretat, però al final, a la llarga, s’acaben perdent).\nNo feu servir WhatsApp per emmagatzemar fotos o vídeos. És millor que els deseu al mòbil/ordinador i buideu de tant en tant els xats de WhatsApp\n6. Vigileu si teniu l’opció d’autoarxivar activada. És recomanable desactivar-la perquè no es guardi automàticament tot el material fotogràfic i videogràfic que us arribi via WhatsApp.\n7. Els que tingueu una targeta de memòria al mòbil podria ser que no l’estiguéssiu aprofitant correctament. Recordeu que es poden instal·lar aplicacions senceres a la targeta microSD i, naturalment, també es pot configurar el mòbil per desar-hi fotos i vídeos. I si voleu continuar acumulant morralla, sempre podeu comprar una targeta de més capacitat!\n8. Les aplicacions també van emmagatzemant contingut. Especialment les que més utilitzeu: Facebook, Instagram, Twitter... Aquestes aplicacions, igual que el navegador d’internet (Chrome o Safari), tenen una mena de memòria pròpia que es diu memòria cau i és on s’emmagatzemen totes les coses que hem vist. És molt recomanable buidar la memòria caché. Si no trobeu l’opció, el truc és desinstal·lar l’aplicació i tornar-la a instal·lar.\nLes apps acumulen contingut propi per donar agilitat quan les fem servir. Però també es van inflant i cada cop ocupen més. Per solucionar-ho, desinstal·leu-les de tant en tant i torneu-les a instal·lar\n9. També és interessant desinstal·lar les apps que no feu servir. Si mai la necessiteu, ja us la baixareu. I això també aprima. I si igualment us dona problemes..., restauració a valors de fàbrica, i com nou!\nPremeu 'Desinstal·lar'. Si només la traieu de la pantalla d'inici, no l'esteu esborrant del mòbil.\nAquí podeu recuperar la secció Tecnologia per a dummies en què en Víctor Endrino ho explica:\nCom aprimar el mòbil - Victor Endrino


El Consell de Barri prioritza les accions de millora del Nucli Antic d'Olot pel 2020\nOLOT 'Ciutat dels Detalls' - 12/03/2020 - 14:07\nAccions en captació i rehabilitació d'habitatge per a la seva mobilització, donar continuïtat al projecte del Taller dels Sastres i la millora de la plaça Pia Almoina són algunes de les accions\nEl passat dimecres 4 de març es va reunir per vuitena vegada el Consell de Barri del Nucli Antic des de la seva constitució el 3 de maig de 2018 amb l'objectiu de prioritzar les actuacions recollides en el PIAM que es duran a terme durant el 2020, tenint en compte les accions realitzades el 2019 i el pressupost municipal previst per aquest any (150.000 €).\nEn aquest sentit, es va prioritzar la realització de la 2a part de l'estudi d'habitatge per tal de tenir una radiografia estructural, d'ús, d'accessibilitat, energètica, estètica, social, urbanística i econòmica dels aproximadament 400 habitatges i locals del centre de la ciutat que no es van incloure a la primera part de l'estudi, identificant-ne i categoritzant-ne les necessitats, oportunitats i previsions futures. Com a intervenció singular al paisatge, enguany s'ha prioritzat l'execució d'un mural a la paret de Ca la Bouera de la plaça Campdenmàs. Aquesta acció està liderada per l'AOAPIX i l'AAVV del Nucli Antic, i es preveu poder-la inaugurar a l'octubre.\nLa tercera acció prioritzada fou donar continuïtat al Taller dels Sastres, un projecte que es va iniciar a mitjans del desembre de 2018 i que té per objectiu reactivar l'activitat de la zona a través de la recuperació i dinamització de locals buits, fomentant la instal·lació d'activitats de caràcter singular portades a terme per artesans, artistes i creadors (wwww.eltallerdelssastres.cat). Aquesta acció consistirà, per una banda, en la consolidació del projecte a través de la dinamització dels locals actuals, implementar un punt d'interès artesanal, dinamitzar l'espai i organitzar esdeveniments i, per l'altra, obrir una nova convocatòria per activar 1 o 2 locals més amb artesans.\nDins el pla de millora de places de proximitat realitzat pels arquitectes Eduard Callís i Guillem Moliner en el marc de les accions prioritzades pel 2018, es va acordar realitzar un projecte de millora de la plaça Pia Almoina amb l'objectiu principal de augmentar el confort d'aquest espai a través de la vegetació, la instal·lació d'una font, la millora del mobiliari i l'entorn edificat, entre d'altres. Amb la idea de poder millorar més espais públics del centre de la ciutat de cares el 2021, també es va prioritzar la redacció dels projectes de millora del passeig de la Muralla, la plaça del Carme, la plaça de l'Àngel i la plaça Major. Per aquesta última, el procés constarà de 3 fases: una fase de diagnosi amb sessions de treball amb veïns, comerciants, entitats i organismes municipals que organitzen actes a la plaça, un anàlisi de casos d'èxit de places semblants i un estudi d'alternatives de paviment en relació a altres espais públics del centre de la ciutat; un avantprojecte on s'estudiaran les alternatives d'intervenció a nivell tècnic, funcional, econòmic, compositiu... i un projecte constructiu, tant de paviment com d'instal·lacions, mobiliari, etc.\nTambé es preveu la millora de la il·luminació de dos espais: la casa Pujador posant-hi un enllumenat ornamental a la façana per tal de dignificar-la com a patrimoni cultural de la ciutat (la qual cosa representa la finalització de la millora de la plaça del Conill executada durant el 2019 en el marc del PIAM) i la plaça del Carme, millorant l'enllumenat vial i instal·lant un enllumenat ornamental a la façana de l'Escola d'Art i Superior de Disseny.\nFinalment també es portaran a terme accions en captació i rehabilitació d'habitatge per a la seva mobilització amb la idea de realitzar actuacions integrals que generin el màxim impacte al barri i no només en una finca específica, tal com s'està fent amb les àrees d'oportunitat treballant les propostes per illes.


Tot a punt pel Carnestoltes 2013 a #santjust amb més de 500 persones participants | GESTOR DE COMUNICATS | Ajuntament de Sant Just Desvern\nsantjust.cat 14/02/13 Nota informativa\nTot a punt pel Carnestoltes 2013 a #santjust amb més de 500 persones participants\nEnguany més de 500 persones s'han inscrit en el Concurs de Disfresses del Carnestoltes de Sant Just Desvern. Hi ha hagut un increment de participants respecte a l'any 2012, i això suposa la consolidació d'una activitat que s'ha recuperat a Sant Just Desvern des de fa 8 anys.\nLes comparses escolars són les més nombroses, però també hi ha comparses d'entitats i persones que s'han organitzat per participar activament en aquesta activitat. Hi participen diversos grups de fins a 9 persones i 7 persones més que s'han presentat en la categoria d'individuals.\nSeran 515 persones que, el proper dissabte 16 de febrer, participaran en el concurs i desfilaran amb la rua. Com a novetat d'aquest any, la rua surt del Parc de Joan Maragall i arribarà a la Pl. de Camoapa on es farà el lliurament de premis, la xocolatada, la crema del Rei Carnestoltes i el ball. El pregó de la festa anirà a càrrec del Col·lectiu Pl. de la Pau, que va ser el guanyador de la Millor Comparsa 2012.\nPodeu consultar totes les activitats previstes per aquesta edició del Carnestoltes 2013 a www.santjust.cat


espeleobloc: Ofrenes mortuòries en un nou cenote de Chichén Itzá\nOfrenes mortuòries en un nou cenote de Chichén Itzá\nArqueòlegs subaquàtics van descobrir dins un cenote pròxim a la piràmide El Castillo, en Chichén Itzá, al Yucatán, una ofrena mortuòria dipositada en l'època prehispánica dins d’un nínxol natural submergit excavat a les parets de la roca, durant un ritual de petició de pluja que va haver de celebrar-se en els segles IX i X, quan els antics maies van patir dos períodes de secada a la regió.\nLa troballa es va registrar en el cenote en descendir 21 metres fins a arribar al nivell de l'aigua, i després submergir-se 5 metres, on es va localitzar una plataforma natural sobre la paret que condueix a una cova inundada, a la qual s'accedeix bussejant 25 metres horitzontals, i en la que es van trobar els materials, que per la posició que guarden s'ha determinat que van ser col•locats de forma acurada i selectiva.\nA més de l'ofrena mortuòria, en els fons del cenote, a 50 metres de profunditat, es van descobrir les restes òssies al voltant de 20 individus i més d'un centenar d’elements d'ossos d'animals, ceràmica i escultures, entre les que destaca un portaestendard amb característiques similars a un jaguar, així com una figura amb aclucalls, semblant als rostres que apareixen als atuells tipus Tláloc localitzats a la cova de Balankanche; les característiques de la troballa ho fan un símil del cenote Sagrat de Chichén Itzá, el més important de la regió.\nEl descobriment es va efectuar durant treballs d'investigació a coves i cenotes de Yucatán, derivat del projecte El Culte al Cenote desenvolupat per la Universitat Autònoma de Yucatán (UADY), baix supervisió de l'Institut Nacional d'Antropologia i Història (INAH-Conaculta).\n“La pràctica va consistir a col•locar ofrenes mortuòries en els nínxols naturals submergits de les parets dels cenotes, en les que destaquen restes humanes, que podrien haver format part d'un ritual funerari; una altra hipòtesi indica que els individus dipositats d'aquesta manera van poder haver estat sacrificats”.\nDe Camina va destacar que qualssevol que hagi estat la raó del ritual, és clar que les persones no eren llançades des de la superfície, sinó col•locades a les parets del cenote. “Les hipòtesis indiquen que les oblacions van poder estar dedicades a les deïtats de la pluja, per demanar aigua, en tant que l'antiguitat de les ofrenes —que temptativament correspondrien al Clàssic Tardà (600-900 d.C.) i Postclàssic (900-1521)—, coincideix amb l'època en què fonts documentals refereixen a dos intensos períodes de secada a la zona patits en els segles IX i X.\nAquestes secades, va indicar l'arqueòleg, documentades en estudis paleoclimàtics, han estat atribuïdes com a probables causants de l’anomenat Col•lapse Maia.\nDels nínxols naturals localitzats l'arqueòleg subaquàtic adverteix que el trobat en Chichén Itzá, a través d'un treball de col•laboració amb l'arqueòleg Rafael Cobos, titular del Projecte Arqueològic “Chichén Itzá. Estudi de la comunitat Clàssica Terminal”, és l'exemple més clar i complet d'aquesta pràctica cerimonial.\nSobre l'ofrena mortuòria trobada en el nínxol, De Camina va explicar que d'acord amb les hipòtesis de com van ser col•locats els materials trobats, es creu que per la secada el nivell de l'aigua del cenote va poder haver descendit entre 3 i 5 metres respecte de què té avui, la qual cosa hauria facilitat als maies arribar fins a la cavitat i dipositar l'oblació.\nL'investigador de la UADY va destacar que aquest cenote —localitzat a 2,300 metres de la piràmide El Castillo o de Kukulkán—, mai havia estat explorat i per tant el seu context està inalterat. “A través d'anàlisi d'ubicació espacial del material, i una estricta metodologia cartogràfica i de registre, s'ha aconseguit la descripció de la ubicació precisa de cada element en un pla, amb la qual cosa es determina que es tracta d'un lloc ritual semblant al cenote Sagrat de Chichén Itzá”.\nQuan es van realitzar les investigacions en el Cenote Sagrat els mètodes i les tècniques poc acurats de l’època van propiciar que es perdés molta informació, per la qual cosa l'estudi d'aquest nou cenote podria ajudar a contestar moltes incògnites que van quedar sense respostes respecte al primer, que probablement és el més important de tota l'àrea maia.\nEmpremtes de mans submergides


Aletes, màscares i tubs Aletes calçants Apnea preus a Scubastore, comprar, ofertes\nAletes calçants - Ús recomanat: Apnea ()\n$ 91.53 $71.95\nH.dessault Reactor Carbon Force 1\nA scubastore, el nostre equip d’experts treballa perquè puguis fer la compra online de material de submarinisme amb totes les comoditats. Revisem el catàleg de Aletes, màscares i tubs a diari per oferir-te sempre els millors preus de Aletes calçants; i assegurar-nos que tens al teu abast el catàleg més ampli de material de submarinisme sense moure’t de casa. A scubastore, la teva botiga online de submarinisme, sabem com d’important és per tu comprar el millor material. És per això que només et venem els millors productes de Aletes calçants de les principals marques de submarinisme i al millor preu online. A més a més, et garantim la major seguretat al realitzar la compra online, i t’entreguem ràpidament els productes que més necessites sense que t’hagis de desplaçar. Fes la compra des de qualsevol dispositiu i t’ho portem directament a casa! scubastore sempre és la millor opció per fer les teves compres de material de submarinisme. No només trobaràs la major varietat de productes i els preus més baixos. Sinó que també podràs realitzar la compra en un entorn totalment segur i fer el seguiment online de totes les teves compres. No esperis més i fes la compra de material de submarinisme avui mateix. T’ho portem directament a casa! Sabem que sempre busques les últimes novetats de Aletes calçants. Per aquest motiu, a la nostra botiga online, t’oferim els millors productes de submarinisme a preus que no voldràs perdre’t! Tenim milers de productes de les marques més prestigioses de submarinisme com SEAC, Imersion, Spetton, Ist dolphin tech, So dive, H.dessault....


LA UNIÓ de Llauradors reclama major control de qualitat en els olis per a evitar temptacions de frau – RiberaTV\nPer Ribera Televisió el 28 abril, 2017 No Comment\nEns falta cultura de l’oli malgrat ser el principal país productor\n28 de abril de 2017.- LA UNIÓ de Llauradors, després d’analitzar les últimes dades de l’Observatori Europeu valora que haja pujat el preu de l’oli d’oliva verge extra, de millor qualitat respecte a l’any passat, si bé les estadístiques mostren, al marge de les fluctuacions característiques del sector, que el preu actual és similar al de fa deu anys.\nEn aquest sentit, l’organització ha posat de manifest com, des de 2012, l’oliva s’ha caracteritzat per un augment sostingut del preu mentre que l’oli ha patit grans sacsejades, passant d’estar en 2015 a 3,22€/kg a 2,07€/kg en 2016, la qual cosa demostra la gran volatilitat dels preus que ha existit en aquest producte, no sempre justificades per la lògica del mercat.\nA més d’aquesta volatilitat, LA UNIÓ posa en evidència el comportament del mercat de l’oli d’oliva llampant a Espanya, amb un diferencial de preu de 0,17 €/kg pel que fa al d’oliva verge extra, circumstància que se separa de la realitat del mercat italià el preu del qual és quasi la meitat que el verge extra.\nL’organització demana majors controls per si aquesta anòmala situació es derivara de possibles mescles que, encara que en volum mínim, puguen estar provocant que el preu del llampant responga a una demanda artificial del mercat.\nAixí mateix, l’organització reclama més mesures i mitjans de control per a evitar pràctiques objecte de sospita per part de la indústria i distribució ja que aquesta última, continua utilitzant l’oli en els seus lineals com un producte de reclam, sense transmetre adequadament al consumidor el valor que tenen les diferents qualitats i la gran diferència entre elles.\nLA UNIÓ insisteix que falta en l’Estat espanyol cultura de l’oli, malgrat ser el primer país productor: “No diem que calga pujar el preu al consumidor, és que és il·legal vendre l’oli per sota del preu de compra” – afirmen des de l’organització – “La distribució prefereix guanyar marge en la resta de productes dels seus lineals i evitar-se problemes en l’oli d’oliva, contribuint, a una major confusió del consumidor”, afegeixen.\nDes de LA UNIÓ s’aposta per un esforç comú, de tot el sector (productors, almàsseres i comerç) per donar a conèixer al consumidor les bondats de l’oli d’oliva verge extra (AOVE) respecte a la resta de categories, per l’elevat contingut en antioxidants i altres components d’elevada importància nutricional.\nEn aquest sentit l’organització es pregunta de què estan servint els més de 7 milions d’euros anuals que la Interprofessional de l’Oli d’Oliva Espanyol recapta cada any del sector, la meitat d’ells dels productors. LA UNIÓ considera que aquesta entitat no està complint eficaçment el seu paper de donar conèixer al consumidor les característiques dels diferents tipus d’oli d’oliva, perquè aquest puga valorar les seues diferents qualitats i fer un consum informat.\nLA UNIÓ de Llauradors reclama major control de qualitat en els olis per a evitar temptacions de frau added by Ribera Televisió on 28 abril, 2017


L’independentisme treu tots els cavalls de la quadra - El Dietari del Procés - Blogs de l'indirecte!cat\nOpinió amb independència. Divendres, 26 d'abril de 2019 14:01 h\nDietari 2014 Divendres, 22.7.2016. 20:12 h\nCSQEP, ECP, ERC, Homs, independència, PDC, Podemos, QWERTY\nLa diferència és ara mateix clara. Si fem les coses bé, només ara és el moment de consolidar-la i convèncer\nCom qui no vol la cosa, avui el CEO acaba de certificar que els partidaris de la independència tornen a sobreposar-se als detractors. En resposta a la pregunta binària, un 47,7% dels catalans votarien ‘Sí’ a la independència, mentre que un 42,4% optarien ara pel ‘No’. Aquesta darrera onada del baròmetre de la Generalitat dóna una victòria clara als del ‘Sí’ tot just després del Fernández Díaz Gate, l’anunci de la Qüestió de Confiança del president i, sobretot, el resultat de les eleccions espanyoles i la certificació que els plans que propugnen des d’ECP són irrealitzables a mitjà termini. És el primer cop des del 2013 que l’enquesta d’opinió oficial de la Generalitat marca una victòria dels partidaris del ‘Sí’, després de la certa baixada de soufflé arran de les famoses crisis del 9N, entre d’altres.\nDe fet, aquesta segurament és la gran lliçó que dóna el CEO a la direcció dels del ‘QWERTY’ i d’ECP, més que els seus electors que han augmentat del 20% al 30% el suport a la independència (els del ‘No’ estan en un 55%). La bilis que ha vomitat la direcció de la formació lila (estancada en el 100% ‘No’), sobretot la dels dirigents catalans, no respon més que a una frustració col·lectiva pels resultats electorals i el xoc amb la dura realitat del fred mur espanyol, que han canalitzat aquesta setmana amb la polèmica de la presidència socialista de la Mesa del Congrés.\nEls resultats del CEO deixen ben clar al Podemos català que la realitat catalana és diferent a l’espanyola i que la revolució que aquí s’està duent a terme no té res a veure amb el projecte de país espanyol i, per tant, l’encaix és forçat i impossible. Que tots els ‘revolucionaris’ unionistes catalans i espanyols s’estampen amb el mateix mur de la mateixa manera que els grans líders de la història europea s’estampaven amb el fred hivern rus. És per això que la victòria d’ECP a les eleccions espanyoles a Catalunya no va ser celebrada com Déu mana, perquè en realitat no van guanyar res. A Espanya no van augmentar la seva representativitat ni, com es segueix veient, els electors catalans no hem comprat el concepte buit de contingut que es van inventar per atraure del fraternalisme.\nEn el fons, i això és el més important, són conscients i ara el CEO els ho torna a posar sobre la taula, que el que compta no és el que es decideix en unes eleccions espanyoles, sino en les eleccions al Parlament de Catalunya. Per això JxSí repetiria guanyaria repetint pràcticament resultat, la CUP baixaria un 35%-40%, i ells tindrien un interessant augment d’escons que els seguiria deixant en terra de ningú, molt lluny de la victòria que venen a bombo i plateret. A ECP saben que a Catalunya millorarien resultats, però que aquesta massa electoral adquiriria un perfil cada vegada més independentista. Que parin d’obviar la realitat i es dediquin a complir el seu programa electoral, quan es van comprometre amb la unilateralitat.\nAquest rebrot de l’independentisme es deu, com dèiem abans, segurament també a factors com el cas Fernández Díaz; mentre que la baixada de la CUP molt probablement s’explica pel càstig infringit per la societat per haver boicotejat el govern amb el tema pressupostari. Només cal comparar que ben valorat estava David Fernández, i que malament ho està Anna Gabriel. Alguna cosa hauran fet malament, i en alguna cosa caldrà que rectifiquin.\nQue la gent es torni cada vegada més independentista però això no es reflecteixi en una pujada dels partits independentistes, no és nou. L’ERC de Puigcercós va baixar en picat i l’explicació la podíem trobar clarament en la confecció del segon tripartit. Ara, la CUP ha perdut credibilitat, com dèiem, però encara la poden recuperar i, malgrat JxSí recupera crèdit –sobretot gràcies a ERC i al president Puigdemont- cal evitar actuacions com la que ha protagonitzat aquesta setmana Francesc Homs a Madrid. Vella política que comença a aïllar cada vegada més els lideratges de l’època Artur Mas, inclòs el mateix expresident. Precisament per evitar aquestes coses i recuperar tot el crèdit, els convergents estan mutant en un nou partit els nous dirigents del qual volen defugir obertament aquesta antiga mala costum de pagar les fantes a Espanya a canvi d’una mica de peix al cove, bo i entenent la importància a nivell econòmic pel nou partit que té mantenir un grup parlamentari propi.\nSi gràcies –novament- a la inoperància espanyola l’independentisme torna a ressorgir i la gent recupera la il·lusió com sembla que es respira en l’ambient i es demostra en aquest baròmetre, cal que assolim un acord entre independentistes ja, que ens permeti superar ràpidament el mal tràngol de la Qüestió de Confiança, s’aprovin els pressupostos i s’emprengui de manera clara i fefaent la via unilateral d’una vegada per totes, per acabar a un any vista amb la pertinença a l’Estat espanyol, a la britànica.\n3206 lectures Un comentari\n23 de juliol de 2016, 16.07 h\nPer què tothom dóna per fet que CDC va votar a favor de la 3a vicepresidència del Congreso? A més, els 10 vots famosos no alteren el resultat ja que el candidat del PP va tenir-ne 12 més que el de Podemos. I per a acabar, estem parlant de la vicepresidència 3a del Congreso, no del president del Gobierno. Ah, i si tot així ho van fer i aconsegueixen grup parlamentari propi gràcies a aquests 10 vots que no anaven enlloc i que han servit per a elegir un càrrec del tot irrellevant, doncs co... Llegir més


Llengua materna - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa llengua materna, llengua nadiua o primera llengua és el primer idioma que s'adquireix, en la primera etapa de socialització. El nom ve del fet que sol ésser la llengua que es parla a la família i que és transmesa de manera natural a l'infant, per contacte. El 21 de febrer és el Dia internacional de la llengua materna.\nUna mare parlant amb amigues i la seva criatura, en un ambient distès\nAquesta llengua codifica la manera de percebre el món i actua al cervell de manera diferent que qualsevol segona llengua apresa més endavant. Per això alguns estudiosos parlen d'etapa crítica de l'aprenentatge, en el sentit que les llengües apreses abans dels onze o dotze anys poden modificar les estructures cerebrals, però totes les altres se superposaran a les ja existents, de manera que sempre hi haurà una traducció inconscient. El bilingüisme total només té lloc quan una persona té més d'una llengua materna.\nLa didàctica de la llengua és la disciplina que s'ocupa del seu ensenyament formal, perfeccionant la gramàtica a l'escola, augmentant el lèxic respecte als diàlegs familiars i donant noves oportunitats d'ús per a augmentar la competència comunicativa.\nMare parlant amb una criatura, il·lustració de 1920\nLa llengua materna és la llengua que parlem, la que aprenem de la mare —o de qui estigui al seu lloc, si ella falta— en la primeríssima infantesa, quan progressivament i amb moltíssima paciència ens parla, per la qual cosa ens ensenya a parlar. Quan aprenem a parlar aprenem el món, que ens va apareixent tal com anem aprenent a anomenar les relacions, les sensacions i les coses.\nLa llengua materna és la llengua de la confiança perquè ens garanteix, per a tota la nostra existència, la coincidència entre els mots i les paraules i les coses, una coincidència que és necessària per a viure. És també allò que ens humanitza, atès que la criatura humana és un ésser simbòlic, o sigui, un ésser que parla, un ésser que coneix l'orde simbòlic, que és una manera de dir avui en dia la llengua materna. Per aquest fet estimem la nostra llengua i resistim perseverantment al fet que, per motius històrics no desitjats, es pugui empobrir, degradar-se o desaparèixer. Perquè la llengua viu de ser parlada.\nCatalà com a llengua maternaModifica\nMare, pare i nena parlant en català entre ells\nÉs difícil saber quan el català va esdevenir una llengua materna. Com passa en qualsevol altra llengua, és difícil de dilucidar quan les mares varen començar, en el que avui anomenem els Comtats Catalans, a ensenyar a parlar a les seves filles i fills en una llengua que avui puguem reconèixer com a catalana, és a dir, amb un vocabulari i una sintaxi que a aquells que encara parlaven llatí els resultés estranya, i a la vegada, paradoxalment familiar.\nEl que sí que sabem és que al principi del segle IX el català, com les altres llengües romàniques o neollatines, era una llengua materna. Així ho documenta una clàusula del Concili de Tours de l'any 813 que disposa que es deixés de parlar sempre en llatí a les esglésies perquè la gent no comprenia res del que s'hi deia. I ho diu aconsellant que es tradueixi a la llengua romànica rústica o pagesa (transferre in rusticam Romanam linguam).\nSabem també, encara que amb una seguretat relativa (relativa als resultats d'altres recerques i interpretacions que se'n puguin fer) que el llatí va deixar de ser llengua materna al segle VII a l'Europa romanitzada, que és allà on el parlava la gent, no solament pels seus governants. Això va ser així encara que el llatí continués essent la llengua escrita durant segles, perquè el pas de posar per escrit la llengua materna —que comença sempre com una llengua parlada— és un pas difícil. Sovint foren les mateixes dones que es decidiren a fer-lo, com és el cas de les trobairitz o trobadores al segle xii en la llengua d'Oc —molt pròxima al català—, per parlar de l'amor, o les místiques beguines del segle xii —el 7 de febrer del 1127 va morir la beguina austríaca, murada a Melk i escriptora Frau Ava— amb les seves respectives llengües maternes (l'alemany, el neerlandès, el francès), per parlar de Déu, que era per a elles una altra manera de parlar d'amor, inventant el que anomenem la teologia en llengua materna.\nEn els textos escrits a Catalunya, comencen a sortir, entre els segles x i xi, paraules soltes i frases enmig dels textos escrits en llengua llatina. Un fet que confirma que la gent parlava una llengua diferent del llatí. Els primers textos escrits en català es considera que són els Greuges de Guitard Isern, senyor de Caboet, escrit entre 1080 i 1095 i el Jurament de pau i treva del comte Pere Ramon de Pallars Jussa al bisbe Ot d'Urgell escrit probablement el 1098. Un dels més famosos són les Homilies d'Organyà, ja de final del segle xii o del primeria del XIII.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 El Català com a llengua materna. Barcelona: Institut Català de les Dones, 2008 [Consulta: 20 agost 2013].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llengua_materna&oldid=30076337»\nDarrera modificació: 22 abr 2022 a les 09:50\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 abr 2022 a les 09:50.


Aspil Vidal Ribera Navarra – FC Barcelona Lassa: Remuntada d’orgull clau per a la Lliga (2-3)\nEls blaugranes aixequen dos gols en contra gràcies a les dianes de Joselito (2) i Dyego i se situen líders provisionals\nEl Barça Lassa ha aconseguit aquest dissabte una gran remuntada davant l’Aspil Vidal Ribera Navarra que el deixa com a líder provisional de la Lliga Nacional de Futbol Sala, en espera del que faci aquest diumenge el Movistar Inter. Els blaugranes han començat encaixant dos gols, però han reaccionat a temps. Joselito ha retallat distàncies abans del descans, i de nou Joselito i Dyego, de doble penal a l’últim minut, han segellat una remuntada espectacular.\nEls d’Andreu Plaza han començat amb moltes ganes de sumar els tres punts a Tudela. Així, ja en la primera jugada Adolfo ha tingut una bona ocasió per marcar el primer gol. Als primers minuts el Barça ha controlat la possessió, i el Navarra es limitava a defensar-se amb ordre.\nLes ocasions blaugrana s’han anat succeint, però el porter Molina i el poc encert en la definició feien que els culers no s’avancessin en el marcador. A poc a poc, el conjunt navarrès s’ha anat animant i ha començat a sumar oportunitats. El primer avís ha estat al minut 7, i Juanjo ha hagut d’evitar el gol amb una bona intervenció. La diana navarresa ha arribat al minut 13 en una jugada d’estratègia en què Luisma ha rematat a la perfecció un servei de banda. Eren minuts difícils per als barcelonistes, que només dos minuts més tard han encaixat el segon, obra de Pedro.\nSemblava que el resultat no es mouria fins al descans, però un últim minut boig ha acabat amb 2-1 al final dels primers vint minuts. Una gran jugada de Dyego per la banda ha finalitzat amb Joselito fent el primer dels catalans al segon pal. Instants més tard, el Navarra ha estavellat una pilota al pal, però també Joao ha tingut una bona ocasió per empatar. El 2-1 ho deixava tot obert per a la segona meitat.\nJoselito i Dyego certifiquen la remuntada\nEl Barça ha començat molt fort la segona meitat i aprofitava qualsevol pèrdua de pilota per sortir en tromba. Així, abans de complir-se el primer minut, Roger ha gaudit d’un un contra un que ha desviat el porter navarrès. També Juanjo ha hagut d’intervenir per evitar la diana de l’Aspil Vidal només un minut més tard. Els dos porters estaven protagonitzant un gran duel, sobretot Molina, que jugada rere jugada desbaratava les opcions blaugrana.\nPassaven els minuts i el Barça aconseguia generar ocasions, però el gol no arribava. La malastrugança s’ha trencat al minut 33, quan Ferrao ha assistit a Joselito perquè marqués per sota les cames del porter (2-2). Als últims minuts qualsevol dels dos equips hauria pogut fer el tercer, però ha estat el Barça el que ho ha aconseguit. La sisena falta dels de Tudela l’ha aprofitat de manera magistral Dyego per fer la diana de la victòria amb un doble penal (2-3, min 39). A partir d’aquell moment, els navarresos han utilitzat la figura del porter jugador, però el Barça ha defensat bé l’avantatge fins al final i ha certificat una remuntada d’orgull de tot l’equip en una pista complicada. El proper enfrontament és divendres (21.15) al Palau contra el Ríos Renovables.


PROU COMUNISME: Musulmans a Catalunya: el desafiament de la integració i la Llibertat Religiosa\nA MI TOT "AIXO" DE L'INTEGRACIO DEL MON ISLAMIC,AMB SONA A "CAMANDULA".ELLS NO VOLEN INTEGRARSE,TAN DIFICIL ES D'ENTENDRER?,DINS UN PARELL DE GENERACIONS,JA AN PARLAREM,PERO ARA ES UN JOC DELS DISBARATS.\n16 d’agost de 2010 a les 4:53\nMohame Jordi ha dit...\nAnonimo,primer digues el nom\nQui diu que els musulmans no es volen integrar? ho dius tu, que amb aquestes paraules mostres la teva actitud envers el colectiu musulà.\nSóc musulmà i em sento molt integrat en aquest petit pais.\nD'AUI 2 GENERACIONES hi haurà mès musulmans pero catalans de soca arrels com tu, si ets català.\nPer començar a dialogar no s'ha de posar cap condició previa........\n18 de gener de 2012 a les 14:34


En guàrdia! La primera revolució industrial - Didactalia: material educativo\nEn guàrdia! La primera revolució industrial\nEn Guàrdia! tractarà durant una hora setmanal aquells fets de la Història de Catalunya més lligats amb laventura, amb lacció, amb lemoció. Conduït per Enric Calpena i en companyia del professor dHistòria Contemporània de la UAB, Oriol Junqueras, En Guàrdia! convidarà cada setmana un coneixedor de la matèria que es tracti, ja sigui des duna vessant històrica o bé des dun punt de vista més lúdic i aventurer. En aquest capítol sexplica com va ser la primera revolució industrial a Catalunya que va tenir lloc durant la segona meitat del segle XIX. Sexpliquen les causes i les conseqüències. Vía: XTEC-Merlí.\nMapa Conceptual sobre En guàrdia! La primera revolució industrial\nprimera revolució industrial,


Disseny intel·ligent a Barcelona: projecció de creixement\nJesús Purroy1, Asun Solans1, Francesc Colom2 i David Bueno3\n1Department of Neurology, University of Miami, 33101 Miami, USA\n2Departament de Psiquiatria, Hospital Clinic, 08036 Barcelona, Catalonia, Spain\n3Departament de Genètica, Universitat de Barcelona, 08028 Barcelona, Catalonia, Spain\nEl qüestionari que Geoff Brumfiel va passar a adolescents nord-americans sobre el que pensen de l'evolució (Nature, 434:1062-1065) ens va fer adonar que aquestes dades no existeixen referides a joves europeus. Vam fer tres preguntes a una mostra de 129 estudiants de set facultats de la Universitat de Barcelona. La distribució dels estudiants cobria nombres similars de ciències, humanitats i economia. Les dues primeres preguntes eren les mateixes que Brumfiel: què penses de la teoria de l'evolució de Darwin? I sobre l'origen i el desenvolupament dels humans? Vam incloure una tercera pregunta: quina opinió et mereix l'afirmació "Els éssers humans són massa complexos per haver evolucionat sense la participació d'un ésser superior"? Els resultats difereixen molt dels obtinguts als USA.\nSetanta-sis per cent dels estudiants afirmen que la teoria de Darwin està demostrada adequadament, comparat amb 32%-52% al grup nord-americà amb estudis superiors. Només un participant es declara creacionista estricte i 12% accepten alguna mena de participació divina. Quan preguntem directament sobre l'acord amb l'afirmació bàsica del disseny intel·ligent, al voltant d'un 10% dels participants hi està d'acord, mentre que un 80% el rebutja. Una mostra aleatòria de 49 adults amb nivells educatius que van de la primària al doctorat va donar resultats similars. Hi detectem menys suport per Darwin (61%) i menys rebuig (8%) que a la mostra d'estudiants universitaris. El suport implícit per les tesis del disseny intel·ligent es mou entre el 10% i el 18%, segons com es posa la pregunta.\nCom que no hem avaluat el que els participants saben de la teoria de l'evolució, no podem saber fins a quin punt aquest suport per Darwin és fruit de la convicció o de seguir el corrent a-religiós majoritari a molts cercles de la nostra societat. En qualsevol cas, sembla clar que el disseny intel·ligent té menys camp per créixer als campus europeus que als seus equivalents nord-americans.\n1. Creus que la teoria de l'evolució de Darwin és...\na) Una teoria científica demostrada adequadament\nb) Només una teoria científica entre altres, que no ha estat demostrada adequadament\nc) No la conec prou per opinar\n98 (76) 21 (16)\nEstudiants USA (13-17 anys)\n(percentatge entre parèntesi)\n2. Quina de les afirmacions següents s'acosta més a la teva opinió sobre l'origen i el desenvolupament dels éssers humans?\na) Els éssers humans s'han desenvolupat durant milions d'anys a partir de formes de vida menys evolucionades, però Déu ha guiat aquest procés\nb) Déu va crear els éssers humans més o menys en la seva forma actual en algun moment dels darrers 10.000 anys, aproximadament\nc) Els éssers humans s'han desenvolupat durant milions d'anys a partir de formes de vida menys evolucionades, però Déu no ha intervingut directament en aquest procés\n3. Quina opinió et mereix l'afirmació "Els éssers humans són massa complexos per haver evolucionat sense la participació d'un ésser superior"?\nb) més o menys d'acord\nc) ni d'acord ni en desacord\nd) més o menys en desacord\ne) totalment d'acord en desacord


L’Ajuntament mantindrà el front d’Estany per a vianants i bicicletes durant tot el juliol - Ajuntament de Banyoles\nL’Ajuntament mantindrà el front d’Estany per a vianants i bicicletes durant tot el juliol\nL’Ajuntament mantindrà el front d’Estany per a vianants i bicicletes durant tot el juliol S’ampliarà també l’horari del carril per a bicicletes al Passeig de la Indústria https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/l2019ajuntament-mantindra-el-front-d2019estany-per-a-vianants-i-bicicletes-durant-tot-el-juliol https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/l2019ajuntament-mantindra-el-front-d2019estany-per-a-vianants-i-bicicletes-durant-tot-el-juliol/@@download/image/La Ramona.jpeg\nS’ampliarà també l’horari del carril per a bicicletes al Passeig de la Indústria\nL’Ajuntament de Banyoles continuarà aquest mes de juliol la prova pilot que permetrà ampliar l’espai per a vianants i bicicletes al front d’Estany. Durant aquest mes de juliol s’ampliarà també l’horari del carril per a bicicletes provisional al Passeig de la Indústria. A més, l’Ajuntament estudia altres mesures per pacificar el trànsit de vehicles a la ciutat.\nLa Taula per la Mobilitat, formada per representants dels diferents grups municipals, fa una valoració positiva de la prova pilot que s’ha portat a terme els dos darrers caps de setmana en dos trams del Passeig Lluís Marià Vidal i Darder on s’ha restringit la circulació de vehicles. La valoració positiva és compartida també per les enquestes a peu de carrer que es van fer a vianants, veïns, establiments comercials i visitants de la zona. Segons les dades de l’enquesta, del més de centenar de persones enquestades, un 92% aprova la mesura.\nEl regidor de Via Pública, Lluís Costabella, ha explicat que “veient aquesta bona acollida s’ha decidit allargar la prova pilot amb les mateixes condicions durant dos caps de setmana més i després en farem una nova valoració, amb les dades també d’una segona enquesta”.\nLa prova pilot es fa en el tram del Passeig Lluís Marià Vidal, des del carrer Prior Agustí fins al Passeig Mossèn Lluís Constans, i en el tram del Passeig Darder, entre el mateix Passeig Mossèn Lluís Constans fins al carrer Pintor Winthuysen. Des de les 8 del matí del dissabte fins a la mitjanit de diumenge la circulació està restringida a bicicletes i vianants i només hi poden accedir els veïns.\nD’altra banda, la Taula de Mobilitat ha decidit també mantenir durant tot el mes de juliol el carril per a bicicletes al Passeig de la Indústria. La mesura es va començar a aplicar el cap de setmana passat i, a partir d’aquesta setmana, s’ampliaran els horaris. El carril s’habilitarà des de les 3 de la tarda del divendres fins a les 3 de la tarda del dimarts.\nEn aquest sentit, Lluís Costabella ha explicat que “s’ha acordat allargar-ho als dies feiners preveient que aquest carril per a bicicletes s’utilitzarà més en dies feiners que no el cap de setmana”.\nD’altra banda, l’Ajuntament ha encarregat també un estudi de mobilitat al carrer Sant Martirià per avaluar la possible implantació de noves mesures en aquesta zona per pacificar el trànsit de vehicles. Segons ha destacat Lluís Costabella, “des del govern de la ciutat hem anat implantant mesures per millorar la mobilitat a la ciutat fent-la més sostenible, pacificant el trànsit en alguns carrers, o ampliant la xarxa de carrils bici per a fer una Banyoles més amable per a tothom”.\nLes diferents mesures parteixen d’una proposta de la Taula de Mobilitat creada amb l’objectiu d’impulsar propostes per fer de Banyoles una ciutat més sostenible i segura i de la que formen part els diferents grups municipals.


Mentalitat de creixement – Tallers de ciència per a escoles i ESO\nMentalitat de creixement\n17/10/2016 by Accretum 451\nL’educació dels nens i nenes amb altes capacitats genera controvèrsia i diversitat d’opinions.\nQuè és més recomanable des del punt de vista del benestar emocional del nen o nena? Potenciar les seves habilitats, amb una formació més apta a les seves capacitats, serà contraproduent socialment perquè podria sentir-se diferent de la resta dels seus companys, o créixer amb unes expectatives d’èxit que podrien no materialitzar-se en un futur, creant frustració i angoixa?\nMolts familiars segueixen pensant que accelerar la formació dels seus fills i filles els condicionarà emocionalment i socialment, no obstant això, investigadors de l’educació estan d’acord, després de nombrosos estudis i recerques, que potenciar i accelerar la formació dels nens i nenes amb altes capacitats els beneficia socialment, emocionalment, acadèmicament i professionalment.\nActualment hi ha més opcions a saltar cursos per potenciar el rendiment, com:\n-Oferir oportunitats i desafiaments extres per desenvolupar el talent dels nens i nenes amb altes capacitats.\n-Fomentar l’esforç per superar aquests reptes, no únicament a través de l’habilitat, desenvolupant així el que els investigadors denominen “mentalitat de creixement”.\n-Proporcionar material desafiador, suport addicional i llibertat per aprendre al seu ritme.\n-Augmentar els riscos intel·lectuals que els desafiïn, però ajudant-los a estar oberts a les fallades, perquè els errors els ajudaran a aprendre i créixer.


A.D.A. Noguera - Agradecimientos\nUs donem les gràcies a tots però especialment a:\nA la cooperativa Bon Àrea (Guissona), en especial a la Mercè, per col·laborar amb la protectora amb les seves donacions de pinso. Agraïm moltíssim la seva implicació en la causa animalista, en un moment, a més, en què les donacions són tan escases. Gràcies en nom de tots els gossos i gats de la Noguera.\nVetercentre Igualada. 93 804 59 01. Per la seva professionalitat, per la qualitat dels seus serveis, però sobretot pel seu suport, la seva comprensió, la seva implicació, el seu tracte; en definitiva, pel seu infinit amor pels animals. Un centre on tots i cadascún dels que hi treballen es desviuen pels nostres inseparables peluts. www.vetercentre.com\nA Veterinària Horta, per les seves donacions de pinso i la seva disponibilitat a donar-nos un cop de mà amb el servei que ens han ofert a la ciutat de Barcelona.\nAl centre veterinari Verneda, pel seu suport, per entendre les nostres necessitats i transmetre-les, per les seves donacions, el seu interés i la seva bona voluntat, que sempre es tradueix en un ajut inestimable.\nA la Fundació FAADA, que fa una boníssima tasca i que tant ens ajuda, en particular a les nostres faades madrines: la Carla, l'Eva, la Joana, la Jenny i la Xesca. www.faada.org\nA la millor dissenyadora gràfica del món, la Isabel Barberà, que dóna un altre aire als nostres díptics i cartells.\nA l'Ester Melcón, que omple de colors el nostre refugi amb el seu ‘feng shui'.\nA la Mercedes, de la Lliga Protectora d'Animals i Plantes de Barcelona, que tant lluita pels seus animals i que sempre que pot ens dóna un cop de mà.\nA la Guàrdia Civil de Natura, el Seprona (Ponts). 973 46 05 27\nA la nostra ‘beech' més potent, la Montse Comas, i el seu company, el Jaume. Clínica Dental Odoimplant. www.odoimplant.com\nAl nostre grup d'investigació particular: Silvia, Enric, Josep..., gràcies per la vostra lluita, dins i fora del cos.\nA la Sara i el Toni (Mieles), pel vostre suport, tot i la distància, i per estimar tant els animals.\nA la Sara, que gràcies a la seva donació de pintura donarem al refugi un aspecte immillorable.\nA la Elvi de Balaguer, que tant ens ajuda amb els díptics i amb el seu bon humor, tot i la feinada que li donem, sobretot abans de les fires.\nA totes aquelles persones anònimes que s'han implicat ens els casos més difícils (el Bruno, la Noa, el Jordi, La Guillermina, la Misia, la Krisna, el Rufo) i que han contribuit a cobrir les despeses.\nA tots els padrins i socis que fan possible que la protectora tiri endavant.\nA tots els voluntaris que pugen al refugi a donar un cop de mà, que tanta falta ens fa.\nA tots els que acolliu animals a casa vostra quan el refugi no pot encabir cap més o quan hi ha un cas d'urgència.\nA tots els adoptants que us apropeu fins el refugi per donar una oportunitat a algun dels nostres animals.\nA tots els assidus: Toni (Pellejo), Lídia i Josep Maria (Libios), Xènia 1, Xènia 2 i Óscar (Xènios), Sílvia (Silvings), Susanna (Nicole), Josep (Peñings), Elisenda i Manu (Trufos), Ramon, Carmina, Guillem i Oriol (Laboreios), Sara i Toni (Mieles), Samanta, Amador i Mari (Samantos), Verònica i Carlos (Verónicos-Maños), Mònica i Andrés (Mónicos), Bernat i Marta (Caramel.los), família Gómez de Segura Melcón (Bàrbaros) i tot el grup de passejadors mensuals...\nGràcies per les bones estones, dins i fora el refugi.\nEn definitiva, a tots aquells que lluiteu en aquesta causa, tan dura i tan agraïda al mateix temps.


Iceta situa el PSC com a alternativa al «desgavell» a la Generalitat - Diari de Girona\nIceta situa el PSC com a alternativa al «desgavell» a la Generalitat\nEl líder dels socialistes catalans aposta per una «àmplia coalició» de partits autonomistes, federalistes i reformistes de centre i l'esquerra per governar a Catalunya Paneque formarà part de la nova executiva del PSC\nefe/acn/ddg 16.12.2019 | 00:02\nIceta va ser contundent: «Vull ser el proper president de la Generalitat». europa press\nIceta va ser contundent: «Vull ser el proper president de la Generalitat».\nEl líder del PSC, Miquel Iceta, va reivindicar ahir els socialistes com a alternativa davant de l'actual «desgavell» del govern de la Generalitat i com l'única força capaç de trencar la política de blocs que s'ha instaurat a Catalunya com a conseqüència del Procés. «Hi ha un camí per superar el fracàs de l'independentisme. A Catalunya hi ha un partit sòlid, coherent, fiable, unit, molt unit, que proposa un altre rumb per al nostre país», va exclamar en el tancament del XIV congrés del PSC, que va tenir com a convidat d'honor el secretari d'organització de PSOE, José Luis Ábalos.\nEl conclave, que va durar tres dies, va constatar que els socialistes catalans viuen un moment plàcid, sense pugnes de lideratge -Iceta va ser ratificat per unanimitat- ni discrepàncies sobre l'estratègia a seguir en els propers anys, ja que les ponències van tirar endavant per àmplies majories.\n«Hem estat capaços de superar una profunda crisi i convertir-nos en el segon partit de Catalunya (..) I ho dic sense embuts: vull ser el proper president de la Generalitat! Estem farts de perdre temps i energies, estem cansats de frustracions i de divisions, estem farts que s'excavin trinxeres i s'aixequin murs», va resoldre Iceta.\nPer afrontar aquesta missió, el primer secretari ha fet petits ajustos a l'executiva del partit, que constarà de 64 persones i en què els alcaldes, peces clau en l'estructura socialista, cediran protagonisme a diputats i militants sense càrrec per tenir més temps per dedicar-se a qüestions locals. En el nucli de la direcció, Iceta ha situat persones de la seva màxima confiança: l'alcaldessa de l'Hospitalet de Llobregat, Núria Marín, com a presidenta; la portaveu parlamentària, Eva Granados, de «número dos», i Salvador Illa, que seguirà com a secretari d'organització i assumirà també l'acció electoral. A l'executiva hi haurà la portaveu del PSC a l'Ajuntament de Girona, Sílvia Paneque.\nMés enllà de la qüestió organitzativa, un dels temes que més va centrar l'atenció durant el congrés va ser la postura del PSC sobre el model d'immersió lingüística a l'escola, que estableix que totes les classes es fan en català menys l'assignatura de castellà. Les setmanes prèvies a la reunió van estar marcades per la proposta de «flexibilitzar» aquest model que incloïa el primer esborrany de la ponència política a debatre, un text que finalment s'ha ampliat i matisat per desmentir aquells que els van acusar de voler «acabar amb la immersió».\nAixí, el redactat final defensa que el català ha de seguir sent la llengua «vehicular i prioritària» de l'ensenyament a Catalunya, però obre la porta a ampliar les hores lectives en castellà a entorns eminentment catalanoparlants per assegurar que els alumnes tenen ple domini i fluïdesa en les dues llengües. També s'insisteix a deslligar el debat polític de l'educatiu.\nA més d'històrics dirigents de PSC, entre els convidats a la cloenda de la XIV congrés del PSC també hi va haver membres d'altres partits: Ferran Bel (PDeCAT); Ramon Espadaler (Units per Avancar), Joan Garcia (Cs), Alberto Fernández Saltiveri (PP) i Candela López (comuns). Qui no va enviar cap representant va ser ERC.\nIceta va proposar una «àmplia coalició» formada per partits autonomistes, federalistes i reformistes del centre i l'esquerra per governar Catalunya. Va asseverar que no enganyarà ningú, i va exigir que s'acabin «les mentides» i la «confrontació». Iceta també va interpel·lar el PP: «Lliçons de constitucionalisme, ni una». El dirigent socialista va reivindicar la «solidesa, coherència, fiabilitat i unió» del seu partit per superar el «fracàs» de l'independentisme.\n«Volem fer una àmplia coalició que reuneixi tot aquest esperit i entusiasme per capgirar el rumb de Catalunya», va assenyalar, tot afegint que cal reformar la Constitució però per fer-la «millor», i no per tornar a l'Espanya d'«una i no 51».


La grip retalla un 30% el nombre de donants en la Marató de Sang - Social.cat\nLa grip retalla un 30% el nombre de donants en la Marató de Sang\nEl Banc de Sang de l'Hospital Clínic obrirà excepcionalment diumenge per poder recuperar el nombre de donacions\nDilluns, 15 de gener de 2018 | 11:00 h\nUna estança habilitada per a la Marató de Donació de Sang | Banc de Sang i de Teixits\nLa grip ha afectat de ple la Marató de Donants de Sang de Catalunya, que en les seves primeres dues jornades s'ha tancat amb 2.460 donacions, un 30% menys que en l'edició anterior. Per poder arribar a l'objectiu de 8.000 donacions mentre duri la Marató, que es tanca el pròxim divendres 19 de gener, aquest diumenge obrirà excepcionalment el Banc de Sang de l'Hospital Clínic de deu del matí a dues de la tarda. També es poden fer donacions a les unitats mòbils que es desplaçaran a Bescanó, Cerdanyola del Vallès, Flix, L'Ametlla del Vallès i Santa Margarida i els Monjos.\nAltres indrets on s'han habilitat punt de donació en el marc de la Marató del Banc de Sang han estat el Centre de Cultura Contemporània de Barcelona, el CCCB, amb 197 donacions, l'Hospital del Sant Pau (117 donacions), Vall d'Hebron (79), l'Hospital Germans Trias i Pujol de Badalona (80 donacions), l'Hospital de Bellvitge (97 donacions), Mútua de Terrassa, (50), L'Arnau de Vilanova de Lleida, (36), el Joan XXIII de Tarragona, (51), l'Hospital Josep Trueta de Girona, (39 donacions).\nL'objectiu de la Marató és remuntar les reserves de sang després d'unes festes nadalenques en què la donació ha baixat un 25% pel canvi d'hàbits de la ciutadania. Ara hi ha sang per a les necessitats dels malalts dels propers 5 dies de mitjana, quan el nivell òptim és 10 dies.\nSegons apunta el Banc de Sang i de Teixits, el nivell de les reserves de sang s'explica perquè durant les de Nadal la donació s'ha reduït en un 25%. A més, l'epidèmia de grip està afectant el doble de persones que l'any passat.\nEls donants han puntuat amb una nota mitjana de 9,4 la seva experiència, responent a una enquesta després d'haver fet la seva aportació. A més, un 99,6% dels enquestats ha contestat que tornaria a donar sang, i un 93% recomanaria la donació a amics o familiars. Aquesta iniciativa, que comença amb la Marató, continuarà de manera permanent als principals hospitals amb Banc de Sang, i permetrà analitzar les valoracions dels donants per millorar en tots els aspectes possibles l’experiència de donació. Moltes persones també han compartit a les xarxes socials els primers SMS que els informen que la seva sang ja s'ha usat bé per una intervenció quirúrgica o per extreure plaquetes per al tractament el càncer, entre d'altres.\nEls impulsors de la marató recorden que cal tenir en compte que, un cop feta la donació, fins que la sang és transfosa, per exemple, a un accidentat, pot passar fins a un mes. Un cop feta la donació, la bossa de sang d'un donant arriba al laboratori central al Banc de Sang i Teixits, a Barcelona. Allà s'inicia el procés de fraccionament que consisteix a dividir la sang en tres parts: glòbuls vermells, plasma i plaquetes.\nUn cop fetes les analítiques corresponents per garantir que la sang compleix tots els protocols de seguretat, els glòbuls vermells es conserven a 4 graus de temperatura durant un màxim de 42 dies. Les primeres bosses a enviar-se als hospitals són sempre les de més antiguitat per assegurar que no caduquin.\nReserves baixes dels grups O+ i O-\nPer grups sanguinis, en la darrera actualització de les reserves disponibles es destaca els baixos índex en els grups O+ i O-, per a només dos dies. Les reserves ara mateix per el grup A+ és per a quatre dies, i els d'A-, un grup menys habitual, per a sis dies. Hi ha reserves per a nou dies de B+, 6 dies de reserves per al grup B-, dotze dies de reserves del grup AB+, i 6 pel grup AB negatiu. El nivell òptim de reserves és de deu dies.


A través seu els alumnes recordaran alguns conceptes bàsics sobre el bosc i s’aturaran en cinc llocs, una per a cada sentit, per tal de realitzar diverses pràctiques que els permetran descobrir la realitat del medi. Per acabar, es realitzarà una posada en comú de cloenda, on els participants s’adonaran que els éssers vius estan interaccionats i que aquests lligams marquen la vida al bosc.\n- Conèixer les característiques bàsiques dels ecosistemes forestals mediterranis mitjançant un descobriment de tipus sensorial.\nDates de realització i horaris: de dilluns a divendres entre les 10 i 13 h\nNombre d'alumnes per sessió: 2 grups classe, màxim 30 alumnes per grup. Cada grup classe fa l'activitat amb un monitor.


Participació de cartró pedra | Junts per Castellar\nParticipació de cartró pedra\nnov. 28, 2018 | General\nSi la política es fonamenta genuïnament en una vocació de servei públic, escoltar les problemàtiques d’aquells per als qui es governa ha de ser la norma, no una excepció.\nAquest equip de govern, després de tants anys d’impunitat gràcies a la majoria absoluta, s’ha malacostumat a la política de “l’ordeno y mando” sense tenir en compte l’opinió de la ciutadania en res del que s’executa des del consistori. Bé, per a ells el concepte de participació es limita a sotmetre a votació un cop a l’any una partida minúscula dels pressupostos municipals. Això i res és el mateix. Aquest tipus de participació és el mateix que quan els espanyols van referendar la LOE l’any 1966, és a dir, quan ja està tot decidit i cuinat, ho sotmetem a votació per blanquejar-nos la imatge i quedar com demòcrates de soca rel. No és això. Des de Junts per Castellar entenem que aquesta és una praxis que cal eliminar del panorama polític, i nosaltres volem fer-ho començant per la nostra vila.\nEn aquest sentit, aquesta mateixa setmana vam impulsar un grup de treball sobre l’aparcament, com a conseqüència de la destrucció de places d’aparcament a molts indrets del poble derivada de les darreres obres executades per convertir en zona de vianants alguns carrers. Si hi ha una reducció en l’aparcament, cal oferir solucions alternatives, més encara si es produeixen afectacions a les zones comercials. Tenim un aparcament subterrani infrautilitzat, mentre els carrers del voltant de la illa del centre estan saturats de cotxes de tal manera que els veïns han d’aparcar a l’altra punta del poble. I això no ens ho inventem. Ho sabem perquè ESCOLTEM a la gent! Quan no escoltes, passa que al final un està tan desconnectat de la realitat que afirma coses tan surrealistes com la del regidor Canalís en el penúltim ple, afirmant que a Castellar no hi ha problemes d’aparcament.\nTenim al davant un Ajuntament zero empàtic amb la ciutadania. La gestió de la defensa dels animals n’és un altre exemple. Ha calgut que el nostre grup entrés una pregunta al ple d’aquesta setmana sobre els pagaments endarrerits de fa mesos a la protectora Caldes Animal, que vetlla pels animals recollits a Castellar, perquè l’Ajuntament (amb superàvit, per cert) pagui les factures.\nAquest govern ens està fent passar vergonya i embruta la imatge del nostre poble. Castellar no s’ho mereix això. Aviat tindrem l’oportunitat de canviar-ho per a millor. Fem-ho!