Temps de Flors: 8 propostes i activitats per a tots els gustos - Diari de Girona\nMúsica, cinema i gastronomia per acompanyar els muntatges florals. Girona\nGirona, Temps de Flors convidarà a descobrir la muntanya de la O . Girona\nDeu espais de visita obligada i imprescindible. Girona\nDescobrir el passeig Arqueològic i la muntanya de la O. Girona\nNou muntatge al refugi antiaeri del Jardí de la Infància. Girona\nSis ponts emblemàtics exhibiran projectes florals. Girona\nEspectacles de foc i flors les nits que estigui obert fins a les 12. Girona


Peeling facial estètic amb àcid glicòlic\nRenova la pell, elimina taques i línies d'expressió amb un peeling facial amb àcid glicòlic de MESOESTETIC!! 1, 3 o 6 Sessions!\n40,00 € 38% 15,00 €\nRenova la teva pell, recupera lluminositat i elimina taques i línies d'expressió amb aquest peeling facial estètic amb àcid glicòlic de la prestigiosa firma de cosmètics professionals MESOESTÈTIC!!\nLa nostra pell es renova i regenera de manera natural cada 28 dies, però amb el temps i en determinats moments de la vida, adolescència, embaràs, menopausa, aquest procés es torna irregular i més lent; provocant l'aparició d'alteracions cutànies: acne, lluentors, porus dilatats, arrugues, to apagat, taques pigmentàries, etc..\nNew Derm, posa al teu abast un tractament de la prestigiosa firma MESOESTÈTIC; MESOPEEL, un peeling amb un 50% d'àcid glycolic, que afavoreix l'exfoliació de les capes superficials de l'extracte corni, estimula la regeneració cel·lular, incrementa el nivell d'hidratació de l'epidermis i reforça la funció de barrera natural de la pell. La seva alta tolerància cutànea i petit tamany molecular li dóna una gran capacitat de penetració transepidèrmica.\nAquest tractament és aconsellable si la teva pell presenta envelliment cutani moderat, fotoenvelliment moderat, arrugues mitjanes, flaccidesa cutània, porus dilatats, discromies moderades i cicatrius d'acne superficials.\nIndicat per tot tipus de pells.\nNeteja (aplicació de llet i tònic).\nMascareta facial despigmentat, renovadora i regenerant\nMassatge facial amb crema despigmentat\n?Tria les teves sessions;\nOpció A: 1 Sessió de tractament d'àcid glicòlic MESOESTETIC de 45 minuts.\nPreu Original: 40 €....................Preu Quedat Girona; 25€\nOpció B: 3 Sessions de tractament d'àcid glicòlic MESOESTETIC de 45 minuts cadascun.\nPreu Original: 120 €....................Preu Quedat Girona; 65€\nOpció C: 6 Sessions de tractament d'àcid glicòlic MESOESTETIC de 45 minuts cadascun.\nPreu Original: 240 €....................Preu Quedat Girona; 120€\nCompra ja el teu val i estrena una pell nova!\nCaducitat del val; 30 de gener del 2021.


Aliances d'or groc amb fusta - Anells de noces originals i diferents\nAquest anell està fet amb or groc 18k martillado i amb acabat mat. La fusta a l'interior és bruc i aquesta tractada perquè pugui resistir l'ús diari. A més, està cobert amb resina ecològica per evitar que la brutícia penetri i mantenir la bellesa natural de la fusta.Anells diferents per a gent diferent. Guia de talles anells - Quin és la meva talla d´anell?\nAquest anell unisex aquesta fet amb or groc 18k martillado. La fusta a l'interior és bruc i aquesta tractada perquè pugui resistir l'ús diari. A més, està cobert amb resina ecològica per evitar que la brutícia penetri i mantenir la bellesa natural de la fusta.Anells diferents per a gent diferent. Guia de talles anells - Quin és la meva talla d´anell?\nAquest anell està fet amb or groc 18k martillado. La fusta a l'interior està tractada perquè pugui resistir l'ús diari. A més, està cobert amb resina ecològica per evitar que la brutícia penetri i mantenir la bellesa natural de la fusta.Anells diferents per a gent diferent. Guia de talles anells - Quin és la meva talla d´anell?


L'agenda d'activitats diocesanes del 5 a l'11 de febrer de 2018 - Arquebisbat de Barcelona\nDimecres 7 de febrer a les 12.30 h. Trobada amb preveres que acompanyen joves, a la Delegació de Joventut.\nDijous 8 de febrer. Reunió de la Congregació per als Bisbes al Vaticà.\nDivendres 9 de febrer a les 13.30 h. Dinar-col·loqui del Fòrum Social de la Fundació Pere Tarrés.\nActes amb motiu de la M. D. de Lourdes. Dia 9 de febrer a les 19.30 h, eucaristia pels fidels difunts de l’Hospitalitat (c/ Consell de Cent, 224). Dia 11, a la catedral de Barcelona: 9.30 h i 11.30 h, misses a l’altar de la M. D. de Lourdes (al claustre); 18 h, rés del rosari; 19 h, missa solemne a l’altar major, presidida pel cardenal Omella. Celebració del compromís hospitalari i processó de les torxes. Dia 18 a les 12.30 h, missa de Santa Bernardette, a la capella de l’Hospitalitat (c/ Consell de Cent, 224). Info.: T. 933 238 910.\nMoviment Cristià de Mestres i Professors. Dia 17 de febrer de 10 h a 13 h, taller d’interioritat: “On vius? Aproximació a la pedagogia de la interioritat: teoria i pràctica per aplicar a l’aula”, a càrrec de David Guindulain, SJ. Al Casal Loiola (c/ Balmes, 138). Informació: www.mestrescristians.net\n50 anys de Justícia i Pau. Dia 24 de febrer: 11.30 h, Eucaristia a la parròquia de Santa Tecla (av. Madrid, 107), presidida pel cardenal Omella; 13 h, acollida al Centre Cívic Pere Quart (c/ Comandant Benítez, 6); 14 h, dinar popular; 16 h, actuació musical del grup “Tres de vuit”. Cal inscripció prèvia abans del 9 de febrer: T. 933 176 177, a/e: www.justiciaipau.org\nFestivitat de Nostra Senyora de Lourdes. Dia 11 de febrer, a la capella de la carretera d’Horta a Cerdanyola, km. 4 (Can Cerdà). A les 16.30 h, processó amb la Verge. A les 17 h, celebració de la Missa, finalitzant amb la pregària del Rosari i últim dia de la Novena. Informació: T. 934 360 662. www.lourdescancerda.org\n“Societat, Estat i Església a Espanya/Catalunya: 1812-1978”. Curs organitzat per la Delegació diocesana d’Ensenyament. Els dilluns de febrer i març de 18 h a 20.30 h, a càrrec del Dr. Felipe de Vicente. A la Balmesiana (c/ Duran i Bas 9). Informació: www.ensenyamentbcn.org / c/e: ensenyament@arqbcn.cat\n“Cinema, religions i cultures”. Cicle de conferències organitzat per la Fundació Joan Maragall, a càrrec de Joan-Andreu Rocha, autor del llibre del mateix títol. Dies 6, 13 i 20 de febrer a les 19 h, a l’Auditori de Blanquerna (c/ Valldonzella 6). Cal inscripció al T: 934 880 888.\nSet diumenges de Sant Josep. Del 4 de febrer al 18 març a les 19 h, al Santuari de St. Josep de la Muntanya (av. St. Josep de la Muntanya 25, T. 932 840 500), amb Mn. Joan Rodríguez, director espiritual del Seminari Conciliar de Barcelona.\nAdoració eucarística a la cripta de la Sagrada Família. Dia 8 de febrer de 20.15 h a 23 h, missa i vespres. Els segons dijous de cada mes i tots els diumenges hi haurà confessors a partir de les 18 h. Inscripció torns adoració perpètua: apartat de correus, suc. 44/44063, 08014 Barcelona. Informació: T. 662 198 630 (Juan Ribas), www.sagradafamiliaadoracio.com\nTrobada dels Amics de Sant Francesc. Dia 8 de febrer a les 20 h, “El Càntic de les criatures”, amb fra Gendrau. Als Franciscans del c/ Santaló 80.\nAmics de l’Orgue de les Corts. Diumenge 4 de març a les 18 h, concert d’orgue amb motiu de la Quaresma, a càrrec de joves organistes alumnes del professor Josep M. Mas i Bonet. A la parròquia de Santa Maria del Remei (pl. de la Concòrdia, 1).\nTallers d’Oració i Vida (mètode P. Larrañaga). “Aprendre a pregar per aprendre a viure”. Dijous 8 de febrer a les 17 h, sessió informativa a la parròquia de l’Esperit Sant (trav. de Gràcia 401). Informació: T. 622 316 648.


UGT Baleares > Inicio > Noticias > Sindicats i empresaris de Son Bonet alerten que la reducció horària afectarà l’aeroport de Palma\nComunicació , 04/07/2012\nUGT, CCOO i SICA-CSPA juntament amb empresaris de Son Bonet han analitzat aquest matí els efectes negatius de la decisió presa pel Ministeri de Foment la setmana passada, que pretén tancar a les 16.00 hores aquest aeròdrom, mesura que podria ser efectiva a partir del 23 d’agost.\nEl representant de SICA-CSPA, Joan Carles Planells, ha recordat en roda de premsa que una de les hores punta de major saturació aèria de Son Sant Joan és les 18.00 hores i que Son Bonet s’empra com a “aeroport d’alleujament”. “A les sis de l’horabaixa hi ha 33 moviments a l’aeroport de Palma i per damunt d’aquesta xifra es produeixen retards en cadena que costen a les empreses una mitjana de 87 euros per minut”, ha detallat.\nD’altra banda, la decisió del Ministeri de Foment implicaria també la reducció de categoria de Son Bonet com a aeròdrom contraincendis, i consegüentment la seva capacitat per extingir el foc. “Son Bonet té una ubicació estratègica per ser àgil en la majoria dels incendis de Mallorca, que es produeixen en la zona de Na Burguesa, i per tant si hi hagués un foc a la tarda els avions tardarien més en arribar-hi perquè haurien de partir de Son Servera”, ha afirmat el representant d’UGT, Emilio Quintana.\nUna altra conseqüència del tancament de Son Bonet a partir de les 16.00 h seria que es perdrien anualment més de dues mil operacions en horari de tarda, de les més de 4.300 que es fan actualment, i les altres dues mil se sumarien a les ja existents en horari d’obertura i tancament, arribant-se a reduir “dràsticament” el tema de la seguretat aèria, tal com ha assenyalat l’empresari Antonio Lurueña.\nDes de l’escola de pilots Panamedia, Manuel Parejo ha plantejat que els empresaris que fan feina a Son Bonet ho fan perquè poden tenir activitat i si es redueix l’horari tal vegada no els resulti rentable i haurien de partir de l’aeròdrom de Palma.\nPer la UGT i CCOO, l’anunci del Ministeri de Foment no és més que una estratègia de màrqueting per fer callar les crítiques dels aeroports privats deficitaris de Ciutat Real, Castelló, Corbera (Múrcia) i Lleida.\nSegons Emilio Quintana, Aena, amb els seus 47 aeroports i dos heliports, és rentable perquè s’autofinança, i calcula que els ingressos anuals ronden els 3.000 milions d’euros i les depeses, 2.000 milions.\nQuintana ha remarcat que, a més a més, dels tres aeroports d’aviació general que té Aena, el de Son Bonet és el que té menys pèrdues i el que més ha augmentat en nombre d’operacions anuals. Mentre que Son Bonet té unes pèrdues anuals d’1.200.000 euros i ha augmentat un 2,2% el nombre d’operacions, l’aeròdrom de Sabadell ha tingut 4.800.000 euros de pèrdues i una davallada del 14%, i Cuatro Vientos registra pèrdues per valor de 6 milions i un descens del 5,7% en operacions.\nMalgrat tot, Quintana assegura que Son Bonet és l’aeròdrom que ha sortit perjudicat en aquest ajust perquè “el Govern no gosa a reduir l’horari ni de Sabadell ni de Cuatro Vientos”.\nRespecte a l’activitat que hi ha a Son Bonet, UGT i CCOO han informat que existeixen 14 treballadors fixos d’Aena (davant els 47 de Cuatro Vientos i els 31 de Sabadell), 21 empreses d’aeronàutica i 42 propietaris d’aeronaus..\nAmbdós sindicats asseguren que no acceptaran cap pèrdua de llocs de treball d’Aena a Son Bonet. “Pensam que es pot fer més rendible aquest aeroport, el que implicaria ampliar i no restringir la seva activitat”, ha assenyalat el representant de CCOO, Miguel Ángel Flexas, i ha afegit que per fer front a la decisió d’Aena s’estan mobilitzant i tenen previstes reunions amb els grups parlamentaris de les Balears aquest divendres.


El documental “nou.set.dos” explica els orígens de la música electrònica a Girona - Ajuntament de Girona\nEl documental "nou.set.dos" explica els orígens de la música electrònica a Girona\nEl reportatge, que ha obtingut un Ajut Girona Kreas 2019, s'estrenarà aquest dissabte als cinemes Albèniz Plaça.\nL’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas; el director del documental nou.set.dos, Albert Domènech, i els membres fundadors de la Plataforma Electrona, Joaquim Riera i Xavi Izquierdo, han presentat aquest matí el documental nou.set.dos. El projecte ha rebut un Ajut Girona Kreas de l’Ajuntament de Girona aquest 2019.\n“La voluntat de l’Ajuntament de Girona és treballar la cultura en tots els seus àmbits. Quan parlem de música electrònica estem parlant d’art i de cultura. Per això estem orgullosos des del consistori de poder estar avui aquí acompanyant un projecte com aquest”, ha subratllat l’alcaldessa.\nEl documental explica els orígens de la música electrònica a la ciutat de Girona i a les comarques gironines, on van ser referents espais com La Sala del Cel, el Blau o el Rachdingue. “En aquest documental es posa de manifest com Girona va ser, entre els anys 1987 i 1994, la porta d’entrada de la música electrònica a Catalunya i a l’Estat espanyol”, ha explicat Albert Domènech, que dirigeix la cinta juntament amb Òscar Sánchez.\nL’estrena de nou.set.dos es farà aquest dissabte, dia 30 de novembre, a les 12 h als cinemes Albèniz Plaça i s’hi projectarà una versió extensa del documental (90 minuts), mentre que la versió que es portarà als circuits d’exhibició de documentals de música electrònica serà més reduïda (60 minuts).\nAprofitant l’estrena, la Plataforma Electrona ha organitzat una edició de La Mercè Electrònica, que es farà el mateix dissabte l’Auditori de La Mercè a partir de les 18 h. Un dels membres fundadors d’Electrona, Joaquim Riera, ha destacat que des de la plataforma “apostem per la vessant més culta, de futur i de prestigi de la música electrònica”.


Cotxes de lloguer a Costa Rica des de 14 €/dia - Cerca lloguer de cotxes a KAYAK\nCotxes de lloguer a Costa Rica\nLloguer de cotxes econòmics a Costa Rica\nEstàndard 19 €/dia\nGran 25 €/dia\nTot camí 40 €/dia\nFurgó de passatgers 48 €/dia\nCamioneta pickup 67 €/dia\nTot camí intermedi 41 €/dia\nSelecció de l’agència 42 €/dia\nTot camí estàndard 58 €/dia\nCamioneta seleccionada per l'agència 73 €/dia\nTot camí seleccionat per l'agència 88 €/dia\nFurgó seleccionat per l'agència 89 €/dia\nSedan seleccionat per l'agència 158 €/dia\nTot camí de luxe 166 €/dia\nOficines de lloguer de cotxes de Alamo a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de National a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de Enterprise a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de Sunnycars a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de ADOBE a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de Budget a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de Economy Rent a Car a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de easyCar a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de Amigo Rent A Car a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de Avis a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de GREEN MOTION a Costa Rica\nOficines de lloguer de cotxes de FlexWays a Costa Rica\nPreguntes freqüents sobre lloguer de cotxes a Costa Rica\nQuant costa llogar un cotxe a Costa Rica?\nUn cotxe de lloguer a Costa Rica costa 26 € al dia.\nQuina és l’agència de lloguer de cotxes més popular a Costa Rica?\nEl tipus de cotxe més reservat a Costa Rica és Petit (Hyundai i10 o similar).\nQuina és la millor agència de lloguer de cotxes a Costa Rica?\nCotxes de lloguer barats trobats en les últimes 72 hores: U-Save per 4 € al dia, Europcar per 4 € al dia i Payless per 4 € al dia.\nD’acord amb les valoracions i opinions dels usuaris reals de KAYAK, les millors agències de lloguer de cotxes a Costa Rica són Enterprise (7,2, 81 opinions), Alamo (6,5, 439 opinions), i Dollar (6,5, 59 opinions).\nCom puc trobat cotxes de lloguer a prop meu a Costa Rica?\nQuina és la millor ciutat per llogar un cotxe a Costa Rica?\nD'acord amb les cerques de cotxes de KAYAK, les ciutats en què més cotxes es lloguen a Costa Rica són San Jose (un 94% de les cerques totals dels usuaris que volen llogar un cotxe a Costa Rica), Libèria (un 2%) i Puerto Viejo de Talamanca (un 2%).\nQuant costa llogar un cotxe durant una setmana a Costa Rica?\nUn cotxe de lloguer a Costa Rica costa de mitjana 167 € setmanals (24 € diaris).\nQuant costa llogar un cotxe durant un mes a Costa Rica?\nUn cotxe de lloguer a Costa Rica costa de mitjana 716 € mensuals (24 € al dia).\nOficines de lloguer de cotxes a Costa Rica\nCotxes de lloguer a Jacó\nCotxes de lloguer a Tamarindo\nCotxes de lloguer a Coco\nCotxes de lloguer a La Fortuna\nCotxes de lloguer a Quepos\nCotxes de lloguer a Puerto Viejo de Talamanca\nCotxes de lloguer a Playa Flamingo\nCotxes de lloguer a Nosara\nCotxes de lloguer a Uvita\nCotxes de lloguer a Sámara\nCotxes de lloguer a Alajuela\nCotxes de lloguer a Dominical\nCotxes de lloguer a Brasilito\nCotxes de lloguer a Puerto Jiménez\nCotxes de lloguer a Libèria\nCotxes de lloguer a Heredia\nCotxes de lloguer a Escazú\nCotxes de lloguer a Malpais\nCotxes de lloguer a Santa Ana\nCotxes de lloguer a Cartago\nCotxes de lloguer a Quesada\nCotxes de lloguer a Limon\nCotxes de lloguer a Guápiles\nCotxes de lloguer a Caribbean Coast Costa Rica\nLloguer de cotxes a Costa Rica\nCotxes de lloguer a Orlando\nCotxes de lloguer a Cracòvia\nCotxes de lloguer a Míkonos\nCerca cotxes de lloguer barats a Costa Rica amb KAYAK i lloga el cotxe que més t'interessi. KAYAK cerca a centenars de webs de viatges per ajudar-te a trobar i a reservar la millor oferta de cotxe de lloguer a diferents oficines de lloguer de Costa Rica.


Barcelona HUB teatral\nFocus impulsa el projecte més ambiciós per a la internacionalització del teatre català\nCalixto Bieito dirigeix el Barcelona Internacional Teatre (BIT), un centre de creació i producció escènica impulsat per Focus i amb origen a Barcelona que té com a socis els principals teatres del món.\nLAURA SERRA Barcelona. 05/07/2011 00:00\n260x366 Aliança público-privada El president de Focus, Daniel Martínez, saluda l'alcalde Trias, al costat de Calixto Bieito, el consller Mascarell i els còmplices del BIT. / PERE VIRGILI Aliança público-privada El president de Focus, Daniel Martínez, saluda l'alcalde Trias, al costat de Calixto Bieito, el consller Mascarell i els còmplices del BIT. / PERE VIRGILI\nNo hi ha dubte que en saben, de fer posades en escena espectaculars, a Focus. L'ocasió s'ho mereixia. La principal empresa teatral privada d'Espanya va presentar ahir a so de bombo i platerets, agombolada per la flor i nata de la professió i les administracions, la joia de la corona: el Barcelona Internacional Teatre (BIT), el projecte d'internacionalització del teatre català més ambiciós que s'ha plantejat mai, com va reconèixer el conseller de Cultura Ferran Mascarell. "No hi ha hagut iniciatives ni públiques ni privades d'aquesta envergadura. És un salt d'escala en la nostra mida teatral", va afirmar.\nEl BIT neix com un centre de creació i producció escènica que té el quarter general a Barcelona (l'estructura l'hi posa Focus) i la Nau Ivanow com a espai d'assaig preferent. El director artístic és Calixto Bieito -que abandona la direcció del Teatre Romea per posar-se al capdavant d'aquest spin-off - i el gerent és Borja Sitjà, expert gestor cultural. El BIT produirà espectacles amb equips artístics, circuits i finançament internacionals. Per això s'ha aconseguit la complicitat de 18 prestigiosos teatres i festivals europeus i americans, amb la majoria dels quals el director català ja havia treballat. Els destins d'aquest hub teatral que ha dissenyat Focus van des del Young Vic i el Barbican de Londres, els festivals de Bergen i el Lincoln Center de Nova York i el San Martín de Buenos Aires, fins als teatres públics de Manheim, Stuttgart i Munich.\nEl projecte neix "d'una necessitat i una intuïció que el teatre ha de seguir aquest camí", va dir Bieito. I va afegir: "Necessitem nodrir-nos d'experiències creatives i d'altres models culturals. Necessitem generar debat, que ens mirin i mirar. Hi ha persones amb talent que necessiten una empenta per anar a fora, fer-se grans, i retornar a la ciutat un mestissatge artístic i cultural". El president de Focus, Daniel Martínez, va assegurar que des de l'empresa -que aquest 2011 celebra els 25 anys de la seva fundació-, després de créixer amb la gestió de nous teatres i d'apostar per la projecció internacional amb el fitxatge de Bieito fa més de deu anys, se'ls va fer evident la necessitat "d'oferir als creadors una presència tan àmplia com el seu talent: l'ampliació transnacional és imprescindible per a l'empresa, el país i les arts escèniques".\nÉs exactament la mateixa opinió que van expressar totes les administracions que ahir van avalar l'aposta d'una empresa privada amb vocació pública, començant per la conselleria de Cultura, el ministeri i l'Ajuntament de Barcelona. Sobretot van remarcar que l'acord público-privat és la clau perquè les arts escèniques puguin expandir-se en els pròxims anys.\nEl pressupost estructural del BIT és de 350.000 euros anuals dedicats a l'estructura, que cada any s'ampliaran en funció dels muntatges que es produeixin -per ara, dos cada tres temporades-, tots amb ADN català (només cal veure l'obra Llull , l'exposició sobre la memòria històrica i els muntatges de Manrique i Miró). Aquest 2011 ja té data d'estrena el primer Bieito, El gran teatro del mundo , que té un pressupost de 150.000 euros. Els ajuts públics per al BIT no arriben al 25% del pressupost, de manera que Focus recorrerà als patrocinadors privats i òbviament als recursos propis que es derivin de l'explotació dels espectacles per tot el món.\nBorja Sitjà, que es va confessar com a "estatista" en la seva concepció de la cultura, va posar d'exemple els espectacles internacionals de Bieito -sempre d'alt risc temàtic, estètic i conceptual, i amb molt bons resultats- per defensar aquesta aliança público-privada: "La idea que el control dels recursos limita el projecte artístic s'ha demostrat que és una fal·làcia". A banda d'altres empreses privades que donen suport al projecte, cinc personalitats del teatre i el pensament conformen el Consell Artístic del BIT: l'anglès Sir Brian McMaster, el francès Patrick Sommier de Bobigny, Josep Ramoneda del CCCB i Gerardo Vera del Centro Dramático Nacional.\nEl BIT no tindrà una seu estable. Tots els teatres còmplices poden proposar idees, obres, repartiments, i poden ser seu d'assajos i d'estrenes, però ningú no té cap obligació. Calixto Bieito va dir que és "un projecte ambiciós i generós" i la paraula que més va repetir és complicitat. Però també va deixar clar que té al cap una direcció sense concessions: "Això no és un supermercat de luxe ni un popurri d'idees, és un espai d'experiments lingüístics i intel·lectuals, un lloc per al risc, les noves dramatúrgies, la multidiciplinarietat i l'objectiu d'emocionar i crear pensament. L'art és l'únic lloc on s'expressa la llibertat".\nEl Barcelona Internacional Teatre s'estrena amb 'El gran teatro del mundo'


La pista de gel i l’encesa de llums de dijous, atractius nadalencs a Manacor – Revista07500\nFins a 150 activitats omplen el programa municipal de les festes de Nadal\nAquest dijous a les 18 hores, la plaça de Sa Bassa serà el punt de partida de les festes de Nadal a Manacor amb l’encesa de llums i el cercavila de la Banda Municipal de Música. Per altra banda, dia 5 de gener, també a les 18 h el programa es clourà amb l’arribada dels reis d’Orient a l’avinguda del Parc. Dia 20 de desembre a les 17 h, tal i com va avançar aquesta revista fa un mes, s’inaugurarà la pista de gel a la rambla del Rei en Jaume.\nActe de presentació a la Rambla del Rei en Jaume\nAixí ho han presentat aquest dimarts horabaixa, el regidor de Festes, Artur Aguiló, el batle, Miquel Oliver, la regidora de Comerç, Maria Antònia Truyols, el regidor d’Activitats i Serveis Generals, Carles Grimalt, i el regidor de Costa, Sebastià Nadal.\nA Porto Cristo, les activitats començaran dia 11 a les 18 h a la plaça del Carme, i acabaran dia 5 a les 19 h amb l’arribada de ses majestats els Reis d’Orient a la platja. A s’Illot, l’inici serà dia 14 a les 11 h amb el taller de decoració de l’arbre de Nadal al Centre Sociocultural, i l’acte final dia 5 a les 18.30 h amb l’arribada dels Reis al mollet. Finalment a Son Macià, les activitats començaran dia 9 a les 17 h a la biblioteca amb el contacontes La màgia del Nadal, a càrrec de Laura Oliver, i acabaran la Nit de Reis les 19 h a la plaça de l’Església.\nLes regidories presents han destacat la conjugació per elaborar unes festes més participatives, en les que tothom s’hi senti part; començant pel mateix programa, on el batle ha cedit una part del seu escrit a un ciutadà Joan Matamales. Així mateix, han volgut ressaltar la feina feta per Aproscom i Estel de Llevant en la confecció de material decoratiu al passeig del Ferrocarril i al de na Camel·la. Aguiló, per la seva banda, ha volgut destacar “la participació de molts departaments en l’elaboració d’un programa que inclou activitats per a totes les edats i col·lectius”.\nFinalment, Truyols ha volgut exposar l’objectiu doble de dinamitzar el comerç local i incentivar als habitants dels pobles propers, i no tan propers, a visitar Manacor, “a ser un atractiu real per a la comarca i una alternativa real a Ciutat”. En concret, ha destacat tres accions: la posada en marxa d’una pista de gel, el concurs de façanes i el taller de cuina del Xef Estrella Michellin, Koldo Royo.\nfestesNadalpista de gel\nPrevious Article Entram a Dhraa 25 anys després\nNext Article L'Ajuntament vol instal·lar aparells de cal·listènia a Cala Media i Cala Anguila


Artur Mas, president? | El bloc de l'Aleix Cuberes\n← Obama davant Al-Qaeda\nEl momentum d’Obama →\nArtur Mas, president?\nPosted on 5 febrer 2010\tby Aleix Cuberes i Díaz\nArtur Mas ha estat proclamat per tercera –última? vegada com el presidenciable de CiU per a les eleccions catalanes d’enguany. Es tractava de donar notorietat i interès informatiu a un acte important. Així allò que s’hagués pogut fer en un obrir i tancar d’ulls es va convertir en un esdeveniment mediàtic ben pensat i executat en tres moviments, que ha donat peu a que tots plegats n’estiguem parlant durant més de tres setmanes.\nPrimer acte: Introducció via Consell Nacional\nAmb una escenificació d’acord amb els temps d’austeritat que marca l’actual partitura de la crisi, va voler posar-se la sotana de les grans ocasions que oferia un escenari únic: el Món Sant Benet (Bages). Sobrietat, discurs i zero idees noves.\nSegon acte: Allegro – Cativistes\nLa nova eina 2.0 i espai-xarxa social marca de la casa per fer bullir les passions de la parròquia i mantenir la trempera inspirada en mybarackobama.com (el hub de xarxes socials que va bastir l’èxit sense precedents del 44è President dels Estats Units). Prensentació de nova identitat corporativa: nou logo, nous anuncis i nou (?) himne. Caldrà veure si a més de motivar els activistes propis, que ho estan i molt, cativistes és capaç d’anar més enllà i atreure persones de fora de l’organització estricta.\nTercer acte: Allegro-ma-non-tropo\nFesta de proclamació del candidat. Feia temps que no veiem el President Pujol en acció, i no va decebre. Duran i Lleida va carregar contra els partits al Govern. I Mas va tornar a perdre una bona ocasió i l’interès dels media per llençar idees o propostes noves. Sí que val la pena destacar algún missatge de dignitat i compromís ètic: “planteu cara als governants que hi són per manar i no per servir”. Molt bona.\nEl camí que ha portat fins aquí Artur Mas no ha estat de roses, precisament. Paint dues victories electorals sense la recompensa del poder, al fred de l’oposició, Mas ha sabut mantenir el seu lideratge, entre equilibris interns – no sempre fàcils, s’ha guanyat l’herència que el Pare li va deixar i s’ha consolat con un lider de referència.\nVa jugar la influència en el procés d’elaboració del nou Estatut (pactat una freda nit de gener a La Moncloa, inclós el marc del nou model de finançament), sense saber-ne massa bé les conseqüències d’aquell acord. Ha pacificat les seves relacions portes en fora amb Duran i Lleida –veurem fins quan. I tot això ho ha fet de la ma i amb l’obediència dels mitjans influents, que li han oxigen i l’han cobert sempre que ha fet falta i els desencerts “estrepitosos” i “en altre lloc impensables” dels seus adversaris.\nEl candidat Mas d’avui no és el mateix que la persona un cop acabades les eleccions de 2003 va marxar a “descansar” a les Canàries. El líder d’avui no és aquella arrogància del passat; la persona “be” a qui el vent li havia bufava a favor, s’enfrontava a la soletat, al fred, a l’oposició, a la rebel·lió interna i fins i tot a l’engany “monclovita”.\nEn el seus discursos, a banda de voler ocupar la referència del canvi i embolcallar-se en la seva bandera, i projectar el seu nou lideratge, també li han pogut les ganes de mirar endarrere i enredar-se. “A tots aquells que ens van enviar al mig del desert o del mar…”, Mas oblida que foren les persones mitjançant el seu vot qui van deixar de donar majories -ja no diguem absolutes, i tornaran a ser elles qui tinguin la potestat per continuar-les donant o bé treure-les. Lleig doncs, aquest gest. Ha recordat a la primera dama Ferrusola quan va afirmar que “perdre la Generalitat era com si els haguessin entrat a robar a casa” (2003).\nEn Mas, i molts dels seus seguidors, no perdonen que democràticament se’ls hagi desplaçat del poder. La idea que són els escollits, i que el seu destí està lligat als despatxos oficials i oficiosos pot tornar a generar rebuig. I això no és un bon símptoma. Serà tant legítim que Mas torni al Palau de la Generalitat, com que no hi torni. La paraula final és de les persones. Aquest cor agre, allunya Mas i el seu partit de la idea de canvi, renovació i il·lusió.\nEl taló d’Aquil·les de la federació passa per:\n– transmetre la sensació de voler passar factura i de revenja més que presentar-se com alternativa sòlida i real, i generar il·lusió.\n– L’eufòria que faci vendre el blat abans que sigui al sac. No és el primer cop que se sent allò de “ el Kennedy català”, les al·lusions “Braveheart” dels nous eslògans o els “ObaMAS” que corren per xarxes socials. Excessiu? Segurament si. Fins i tot ja hi ha persones que es dediquen a fer travesses sobre els noms que aniran al Consell Executiu i els seus tentacles.\n– Si parlem d’economia, el discurs del canvi està molt bé, però els dirigents nacionalistes saben de la capacitat real del Govern per fer polítiques actives per combatre la situació de crisi i d’alleugerir els seus efectes en els famílies més populars. Aquí podem fer pactes, ens podem inventar acords i el que es cregui oportú però tothom sap que el poder real de decisió és a 600 kms (sud-oest). La política econòmica que fa avui el conseller Castells no és diferent de la que feien en el seu moment el propi Mas, Homs o Alavedra. I la que farà el/la futur/a conseller/a no difererirà de la que fa avui Castells. El mateix passa a Espanya. Solbes (93) – Rato (96) – Solbes (04) – Salgado (09). El teixit productiu, d’aquí i d’allà sap, com els partits, que hi ha una amb la que no es juga i que té categoria de cosa intocable: la política económica. Per tant la capacitat de sorprendre amb uns recursos molt limitats no aconsella vendre excessiu fum en l’accent del canvi i de fer front a la crisi.\n– Si ens situem en el l’escenari present de l’encaix Catalunya-Espanya post-estatut, comprovem com el procés d’elaboració del nou estatut ha esgotat molt i ha desencisat encara més. L’espai socio-polític sobiranista viu un moment de turbulències entre el possibilisme i el “rauxisme”; està enfadat i és altament inestable (que ho preguntin a les persones de Reagrupament).\nAixí mateix hi ha indicis a l’entorn del model de partit catch-all, que tant bé va funcionar a CiU durant els més de 23 anys de CiU al Govern, que no es tornarà a produïr. CiU s’ha anat escorant tímidament, no sense tensions i por, cap a posicions més sobiranistes. Consideracions a banda com per exemple que Artur Mas, salvant totes les distàncies no és el President Pujol. Per tant allò de “Casa Gran” avui és més un miratge que una realitat.\nEl debat identitari s’ha polartizat i de quina manera. Aglutinar sensibilitats diferents sota el mateix paraigües, ara esdevé un element dissonant, quan una part del seu electorat tradicional pot desconcertar-se davant d’aquests girs.\nL’excitació sobiranista a les files de Córsega s’explica per la voluntat inteligent de recuperar els vots que en el seu moment van marxar a Esquerra, desenganyats del –peix al cove i dels pactes amb el PP. Esquerra i els seus dirigents s’han convertit, en l’imaginari convergent, en el causant del seu relleu al Govern. Aquesta actitud haurà de ser atesa, prioritàriament, per l’equip d’Artur Mas en el moment que la nova legislatura catalana comenci a rodar i es confirmi que CiU jugarà la carta de l’estabilitat i la real politik i els propòsits d’anar més enllà del pla estatutari es posin al congelador, o en el moment que CiU necessiti el PSC o el PP per pactar, i no diguem quan a CiU se la tornin a festejar al Congrés dels Diputats.\n– Però una de les claus que pot tenir molt impacte en el si de la federació seran els moviments dels Joans (Carretero i Laporta) i les seves respectives opcions. Ments brillants de l’entorn convergent, volen transmetre que l’opció Carretero i l’opció Laporta representen una opa hostil a Esquerra. No deixen de tenir raó. Ara bé, el que no diuen és que també representa una amenaça, fins i tot més sòlida per a CiU, i que pot dificultar o hipotecar les seves opcions de retorn a la cuixa del poder.\nEls Joans estan decidits a assumir compromisos polítics que CiU no està en condicions de prendre. I davant un escenari de “sociovergència” o de “popuvergència” aquests votants, que són activistes molt mobilitzats, es poden deixar seduïr pels cants de sirena i dels aires de renovació que poden representar.\n– Finalment Mas i el seu equip no han tingut reflexos (o interès) per desmarcar-se clarament del cas Millet i dels pretorians Prenafeta i Alavedra. Fins i tot el PSC ha reaccionat públicament millor, encara que en privat s’hagin mobilitzat per pagar la fiança dels implicats. El cas continua el seu curs, i com el pèndul i el boomerang, tornarà. La “comprensió” amb els encausats allunya CiU del frame de la renovació i canvi, com també l’allunya els anys que en Mas està en política. Si hi ha dues persones imprescindibles en el paradigma Pujol són precisament les encausades i s’ha trobat a faltar la valentia de la federació alhora de posicionar-se.\nTot i això Artur Mas compta amb actius que no compten la resta de candidats fins al moment: és el candidat més ben preparat; el candidat més obedient; el de l’oratòria més potent; el candidat que té les macro xifres de la Generalitat i del país al cap; el que té un dels equips més ben preparats i fidels i de moment ningú es mostra amb les capacitats de fer-li ombra. Es confirma que Artur Mas és l’actiu més important però també la pròpia amenaça.\nViurem un periòde pre-electoral intens, fins i tot massa intens. Alguns partits podrien sorprendre i no contribuir, encara més, al cansament de la ciutadania amb la classe política. S’hi atreviran? Seran valents? Tot i el desencís, encara hi ha gent que vol somiar i vol deixar-se sorprendre. La resposta en breu.\nArticles imprescindibles relacionats:\nAquesta entrada s'ha publicat en Catalunya i etiquetada amb Antoni Castells, Artur Mas, Francesc Homs, Jordi Pujol, Josep Antoni Duran i Lleida, Macià Alavedra. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n4 respostes a Artur Mas, president?\n10 febrer 2010 a les 11:11 am\nEI! Bona desgranació dels fets i d’aquests punts dèbils que hauran de corregir. En tot cas, sóc de l’opinió que han començat massa d’hora. Bé, amb potència, però aviat… veurem!\n10 febrer 2010 a les 11:13 pm\nGràcies pel comment i pel twit. Els punts febles no m’amoinen, com si la falta de propostes.\nVeure’m si poc a poc es va animant el pati i tenim confrontació de bones propostes, tots en sortirem guanyant!\nForta abraçada Sergi!\nJed Bartlet ha dit:\n4 Març 2010 a les 7:55 am\nI si presenten les propostes ara, que els quedarà per a una campanya electoral?\nPer altra banda, és molt insubstancial valorar les idees només en funció de si son noves. Molt frívol i molt típic del tripartit. I molt poc en sintonia amb els temps que corren, que son més adients per al “Sant Pancraç, salut i feina” nacionalista de tota la vida.\n9 Març 2010 a les 1:59 am\nBen trobat Mr. Bartlet,\nAgraïr-vos especialment el vostre comentari.\nCom vos bé sabeu, sense propostes es fa un mal favor al lideratge i si és això el que l’equip Mas vol transmetre cal fer-ho bé.\nFrívol? Artur Mas és bo pq la resta no ho són? Això no és lideratge valent.\nI això és el què volem pel país, veritat admirat Bartlet?


Escollir una bona activitat extraescolar - Diari de Girona\nEscollir una bona activitat extraescolar\nPropostes enriquidores i engrescadores per encarar el nou curs\nredacció | girona 28.08.2019 | 08:06\nQuan s'acosta la tornada a l'escola és necessari tenir-ho tot a punt perquè els teus fills comencin el curs amb ganes i motivació. Després de les vacances d'estiu cal pensar en una sèrie de detalls per enllestir la tornada a la rutina: comprar material escolar, roba i equips informàtics; planificar els horaris, etc. Un altre aspecte molt importat a tenir en compte és quines activitats extraescolars escollir.\nS'haurien de planificar com un complement a la formació dels nens i, quan l'edat ho permet, consensuar-se entre pares i fills perquè no es vegin com una obligació. Són beneficioses perquè fomenten l'activitat física i el desenvolupament intel·lectual i cultural dels més petits. A més, els serveixen per relacionar-se amb altres infants, per aprendre a treballar en equip i a superar-se. També, són, en molts casos, imprescindibles per a la conciliació familiar.\nAixí doncs, escollir-les bé és clau pel bon funcionament de l'atrafegat dia a dia de les famílies durant el curs escolar. Ja heu escollit les activitats extraescolars dels vostres fills? Feu un cop d'ull a aquestes tres propostes.\nActivitats tecnològiques i innovadores\nPensar en activitats extraescolars diferents i engrescadores pot resultar complicat. L'oferta és molt àmplia i has de pensar en quins objectius vols que assoleixin els teus fills. Fomentar les noves tecnologies és cada cop més important, ja que és un àmbit present en el dia a dia i cal que se'n faci un bon ús. El domini d'aquesta matèria és imprescindible en la nostra societat i cada cop té més variants per tal que es converteixi en una experiència divertida i original.\nEndinsa els teus fills en una gran experiència amb Innova't Educació. Innova't us ofereix activitats tecnològiques i innovadores, basades en la programació, la robòtica educativa i la creació de videojocs, per alumnes de 3 a 14 anys. L'experiència dels seus 7 anys d'història i el treball en més de 50 centres de les comarques gironines també els permet formar i assessorar claustres que vulguin iniciar projectes de noves tecnologies als seus centres.\nMés informació a www.innovateducacio.cat i al telèfon 972 204 615.\nEl ball és una activitat ideal tant per nens com per adults. Millora l'estat de salut, la coordinació i l'equilibri, corregeix males postures i potencia la concentració i la memòria. A més, ajuda a combatre l'estrès i millora la vida social.\nA l'Escola Avança són professionals de la dansa a Girona des de fa més de 15 anys. Ofereixen classes per a tots els gustos i edats; funky, hip-hop, zumba, flamenc, teatre musical, balls de saló, swing, salsa i bachata, entre d'altres. Aquest curs, a més, estrenen noves instal·lacions al cor de Girona. Quasi 900 metres quadrats dedicats al ball i, com a novetat, al fitness. A més de 5 sales per a classes de ball, sala de descans amb sofà i barra de bar, disposen de gimnàs amb sala de musculació i activitats dirigides.\nSi amb la tornada a l'escola et proposes aprendre a ballar o posar-te en forma (o ambdues coses alhora!), els trobaràs al número 9 de l'Avinguda Montilivi de Girona.\nExperiència única en l'aprenentatge d'idiomes\nHi ha molts mètodes per aprendre nous idiomes i molts estudis demostren que és important començar a estudiar-los com més aviat millor. És necessari trobar bons professionals i experts en la matèria que ensenyin nous idiomes amb creativitat, innovació, qualitat de servei i proximitat, mentalitat oberta per tal de garantir l'intercanvi d'experiències i sensibilitat social.\nTots aquests requisits els trobaràs a Linguae, una llibreria especialitzada en llengües estrangeres que també ofereix activitats per practicar idiomes per a nens i adults. El seu objectiu és que l'aprenentatge dels idiomes sigui una experiència única i interessant. Que es practiquin les llengües de manera natural, distesa i divertida i s'adquireixin els coneixements amb mètodes creatius i divertits. Linguae treballa amb grups reduïts per al bon aprofitament de les diferents activitats.\nPodeu consultar la seva oferta a www.linguae.cat i demanar més informació a info@linguae.cat.


Wikiloc | Ruta Collserolla Med 6 - Observant l'entorn del Papiol i Valldoreix\nBTT (Rutes BTT a Espanya → Catalunya → el Papiol )\nCollserolla Med 6 - Observant l'entorn del Papiol i Valldoreix\n623 24 8\nVista 256 vegades, descarregada 4 vegades\nL'itinerari s'inicia al petit municipi del Papiol, a la zona coneguda com Les Escletxes. No s'hi arriba en transport públic, però l'accés des del municipi està ben senyalitzat. Les Escletxes són un conjut de roques de formació calcària. La fragmentació en blocs d'aquestes roques, ha donat lloc a unes esquerdes que en algun punt arriben als 15 metres de fondària i són les que donen nom a l'indret. Després d'aquesta primera observació, enfilarem la pista GO2 en direcció a la Serra d'en Rabassa on anirem descobrint un bosc de transició ja que si bé veiem una pineda ben constituïda, al sotabosc s'hi amaga un emergent alzinar. En aquest recorregut destaquem la vista sobre la senyorial masia de Can Montmany que ens quedarà a mà esquerra després d'agafar la pista GO1. Arribarem fins dalt de la carena des d'on iniciarem un descens pronunciat que ens portarà fins a Valldoreix. Travessarem per un dels carrers urbans i agafarem una pista que durant uns 300 metres de pendent pronunciat ens durà fins a l'Ermita de la Salut on podrem fer un mos si anem proveïts. L'ermita d'estil romànic està en molt bon estat de conservació i destaquem la seva capçalera en forma de trèvol. Ens trobarem als peus del Puig Madrona, fàcilment reconeixible per la torre de guaita. Deixarem l'indret i iniciarem el descens vorejant el Puig del Rossinyol, la visió de l'impressionant castell del Papiol ens acompanyarà fins el punt final del trajecte.


info@setdaventura.com93. 360 29 24\nÀngels a Amèrica al Príncep de Viana\nUn any més, el grup de teatre de l’Institut Príncep de Viana es llença a l’intens procés de posada en escena d’un nou espectacle amb l’objectiu de pujar als escenaris davant del públic al final del procés. Com cada any, han assistit a les proves de selecció per a les Jornades de Teatre Jove de Barcelona, que se celebraran al Teatre Lluire a principis de Maig i el grup ha quedat satisfet del seu treball a les fases de selecció prèvies.\nAquest cop l’obra escollida ha estat la poderosa Àngels a Amèrica de Tony Kushner, un text àcid i corrosiu que ataca amb una dosi equivalent d’humor i ferocitat la problemàtica que la SIDA va provocar a l’Amèrica dels 80, l’Amèrica de Raegan, del neoliberalisme radical que va liquidar l’esperit de molts ciutadanes i ciutadans nord-americans.\nLa proposta d’escenificació de la companyia posarà a prova les capacitats de les i els joves actrius i actors del Príncep de Viana, obligant-los a explorar mètodes que fins ara no havien tingut l’oportunitat d’explorar, com és el mètode brechtià, que els obligarà a raonar i fer un judici crític en vers cadascun dels seus personatges. Per tal que això es faci amb cura i criteri, hauran d’investigar sobre el context de l’obra, les causes de la tragèdia dels personatges i el seu posicionament al respecte.\nAmb tot, el grup roman treballant amb unes ganes incontenibles de mostrar Àngels a Amèrica a aquells qui vulguin acostar-se al seu univers.\nCarrer del Segre, 25\nVine i visita’ns!


ACTIVITATS > Música al Saló\nCicle de concerts de proximitat amb l'objectiu de donar a conèixer joves músics amb talent, que han estat premiats als Concursos Permanents de Joventuts Musicals, o en altres convocatòries de reconegut prestigi, alternats amb actuacions d'artistes ja professionals que ens oferiran concerts de petit format.\nSaló del Teatre Principal de Sabadell (Carrer de Sant Pau, 6 primer pis) (Sabadell)\nRAST'O JURČÍK - ACORDIÓ\nRasťo Jurčík és un jove acordionista eslovac. Va començar els seus estudis d’acordió clàssic als set anys a la classe d’Anna Fintová. El seu talent per a la música es va descobrir ben aviat per concertistes i professors d'acordió eslovacs i va començar a prendre classes particulars amb ells.\nSaló del Teatre Principal de Sabadell (Carrer de Sant Pau, 6 1er.pis) (Sabadell)\nEDUARD INIESTA, GUITARRA\nEduard Iniesta va començar a tocar la guitarra a l’edat de 9 anys adquirint una sonoritat especial a cavall entre la música clàssica i la popular. La seva passió per els instruments de doble corda li ve de les agrupacions de corda (rondalles) catalanes i mallorquines, que tantes vegades havia escoltat de petit.


Tapajunta d'alumini o cubrejunta amb clip Novotapajunta NDA\n> Cobrir perfils de juntes>Novotapajunta NDA - Tapajunta d'alumini amb clip de fixació\nEl Tapajunta d'alumini plata mate és especialment dissenyat per a protegir i embellir juntes de dilatació en façanes, parets, sostres i terres amb trànsit lleuger amb un ample de 50 mm.\nS'instal·la de manera senzilla mitjançant els clips d'acer inoxidable subministrats, evitant l'ús d'adhesius i cargols.\n300 (Consulteu el termini de lliurament)\nEl Tapajunta d'alumini plata mate és especialment dissenyat per a protegir i embellir juntes de dilatació en façanes, parets, sostres i terres amb trànsit lleuger amb un ample de 50 mm. S'instal·la de manera senzilla mitjançant els clips d'acer inoxidable subministrats, evitant l'ús d'adhesius i cargols.\nAquest perfil és adequat tant per a obra nova com per a reforma i de col·locació en interior o exterior. Perfecte per a tot tipus d'edificis com hospitals, universitats, col·legis ...\nDisponible en model pla i en angle per cobrir perímetres, tots dos en longitud 3 metres.\nVersió : Normal - Centrada\nVersió : Perimetral\nMaterial Tipus a b Color Clip nº clips /perfil\nAlumini Normal - Centrada 10-35 mm 50 mm Alumini anoditzat S 4 ud\nAlumini Perimetral 10-35 mm 50 mm Alumini anoditzat S 4 ud\nLa gamma Novotapajunta NDA és una solució senzilla que cobreix i protegeix les juntes estructurals en façanes, parets i terres amb trànsit lleuger. L'acabat anoditzat garanteix la seva instal·lació tant en interior com en exterior amb un excel·lent rendiment.\nLa gamma Novotapajunta NDA en alumini es col·loca amb clips de fixació d'acer inoxidable, evitant l'ús addicional de cargols o adhesius. El nombre i tipus de clips variarà segons l'ús previst i l'ample de l'perfil. Per les seves característiques, pot ser instal·lat en obra nova o rehabilitació en grans projectes com centres comercials, pàrquings, aeroports i tota mena d'edificis d'ús públic o privat.\n-Aleación: 6063 (T6)\nDensitat 2,7 g / cm3\nTemperatura de fusió: 615-655 ºC\nCoeficient de dilatació (0 a 100 º C): 23.4 ºC -1x106\nCoeficient de Poisson: 0,33\nConductivitat tèrmica: 200\nResistivitat a 20ºC: 3,3 μÛcm\nCapacitat tèrmica: 940 J / kg ºC\n-Característiques mecàniques a temperatura ambient:\nLa gamma de tapajuntes Novotapajuntas NDA es fabrica mitjançant extrusió d'alumini. L'acabat plata mat és anoditzat, millorant mitjançant aquest procés principalment la seva resistència a la corrosió, resistència mecànica i aparença. L'alumini és un material d'excel·lents propietats químiques i fisicomecàniques. És lleuger, tenaç, dúctil, mal·leable i altament durable. La seva resistència a la corrosió i als el foc és molt bona.\nL'alumini és un material molt valorat i utilitzat en diversos sectors, especialment en la construcció. Els seus processos de transformació són múltiples, de manera que es poden obtenir geometries molt diferents amb altes prestacions. És un material reciclable.\nEls clips de fixació de la gamma Novotapajuntas NDA estan fabricats en acer inoxidable plegat. Aquests elements permeten la fixació de la junta i per la seva geometria confereixen un cert grau d'elas-ticitat a el conjunt. L'acer inoxidable és apropiat per a la fixació de l'tapajuntes per les seves excel·lents propietats mecàniques i alta resistència a la intempèrie.\nEl tapajuntes Novotapajuntas NDA s'instal·la amb els clips de fixació d'acer inoxidable subministrades de forma\nNetegeu tant la part inferior de l'perfil com la superfície on el col·locarà així com el buit de la junta.\nInserte el primer clip a la ranura habilitada per a tal fi. Per a això, pressioni amb els dits la part superior de l'clip i encájela a la ranura. Sense deixar anar, feu lliscar fins col·locar en la posició desitjada i finalment deixeu-lo anar de manera que quedi fix.\nContinuï inserint els clips restants recomanats. Insereixi'ls alternant el sentit d'inserció en cada clip.\nUna vegada els clips estiguin col·locats, poseu el perfil davant de la junta i introduïu-fins que quedi encaixat.\nLes fixacions romanen invisibles, preservant l'aparença estètica de l'perfil.\nLa neteja ha de realitzar-se periòdicament amb un pal de fregar o drap suau. Si s'opta per emprar un líquid netejador neutre, s'ha d'aclarir amb aigua freda i assecar per retirar l'excés d'humitat. La brutícia persistent pot eliminar-se amb agents de neteja aptes lleugerament abrasius.


Apartment Centro Cristiano.1 Lugano Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Apartment Lugano 1 es troba a la zona de Lugano Suburbs de la ciutat de Lugano. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Lugano. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos instal.lacions de barbacoa. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior. Apartment Lugano 1 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Lugano.\nCal que informeu el Centro Cristiano 1 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


La volta al món de vehicles elèctrics passa per Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa volta al món de vehicles elèctrics passa per Manresa\nEls participants recorren un total de 25.000 quilòmetres, per vint països de tres continents, per tal de promoure la mobilitat sostenible\nEquip de Suïssa de la 80edays arxiu\nManresa rebrà aquesta tarda una dotzena de vehicles elèctrics que estan fent la volta al món i que, en la penúltima etapa, passaran per la capital del Bages, on faran una aturada al pati del Casino.\nOnze equips internacionals participen en la 80edays, que consisteix a fer la volta el món en 80 dies, amb vehicles elèctrics. Els participants recorren un total de 25.000 quilòmetres, per vint països de tres continents, amb l'objectiu d'escampar la idea que la mobilitat sostenible és possible en un món en què les emissions i la dependència dels carburants fòssils és encara molt present.\nLa caravana va sortir de Barcelona el juny i arribarà, també, a la capital catalana, concretament a l'Arc de Triomf, aquest diumenge, a la 1 del migdia. La vigília seran a Manresa, on duran a terme un acte de presentació de la iniciativa, a partir de les 5 de la tarda al pati del Casino, en un acte obert a tothom. Hi haurà Rafael de Mestre, que és pilot i impulsor de la iniciativa, amb arrels a Manresa.\nEls onze equips participants són dos de suïssos, dos d'alemanys, un d'espanyol, un de xinès, un d'hongarès, un dels Estats Units, un de txec, un d'italià i un d'austríac.


QUÈ PASSA A VEDRUNA VALL?: 2017\nPublicat per Marc Preiksens a 0:53 Cap comentari:\nEls alumnes de 1r d’ESO de l’escola Vedruna Vall de Terrassa que fan l’optativa "Gaudim del Modernisme" visiten edificis que tenen relació amb el modernisme.\nAquestes últimes setmanes els alumnes d’aquesta assignatura, han visitat diferents edificis modernistes de Terrassa, com la farmàcia Albiñana, el Mercat de la Independència, les cases del carrer Sant Pere, la Casa Alegre de Sagrera i la Masia Freixa.\nL’Esther Casanovas i la Neni Reina, professores d’aquesta matèria, els fan una explicació general sobre aquest moviment cultural i, cada vegada que visiten un edifici, l’alumnat ha de ser capaç d’explicar quines són les característiques principals i detalls que presenta. Mentre la professora explica, els alumnes fan fotos, completen una fitxa tècnica i dibuixen la façana de l’edifici.\nA l’aula, l’alumnat treballa en grups de quatre persones, i en les dues últimes sessions del quatrimestre, cada grup haurà de realitzar una exposició oral sobre dos dels edificis visitats, a més a més de respondre una sèrie de qüestions formulades per les professores sobre la Revolució Industrial a Terrassa.\nPer acabar, cal afegir que aquesta optativa es treballa els dimecres després del pati dues hores seguides, amb l’objectiu de conèixer més a fons el món modernista, les seves característiques generals, pictòriques, arquitectòniques, literàries, entre d’altres.\nPublicat per Marc Preiksens a 0:45 Cap comentari:\nPublicat per Marc Preiksens a 0:35 Cap comentari:\nPublicat per Marc Preiksens a 0:25 Cap comentari:\nPublicat per Marc Preiksens a 3:30 Cap comentari:


14a edició dels premis el CAC - Osona Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Cultura » 14a edició dels premis el CAC\n8 Setembre 2016 a 10:00\nL’objectiu es fomentar l’educació en comunicació audiovisual en l’àmbit escolar\nEl Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC), en col·laboració amb el Departament d’Ensenyament de la Generalitat, ha convocat la catorzena edició dels Premis el CAC a l’escola, que tenen com a objectiu fomentar l’educació en comunicació audiovisual en l’àmbit escolar.\nEls premis consten de dues categories, una adreçada a l’alumnat (des del segon cicle d’educació infantil fins a secundària postobligatòria) i una altra al professorat, en tots dos casos de centres públics i privats. En el primer cas, el relatiu a l’alumnat, la finalitat dels premis és afavorir el coneixement i la interpretació del llenguatge audiovisual en els alumnes, amb una incidència especial en la percepció, l’anàlisi i la producció audiovisual, per tal que puguin adoptar un criteri propi quan reben continguts audiovisuals.\nPel que fa al professorat, l’objectiu dels premis és fomentar experiències d’educació en comunicació audiovisual a l’escola, així com impulsar bons hàbits en el consum audiovisual dels infants i dels joves.\nEls alumnes de batxillerat i els de cicles formatius de grau superior poden presentar el seu treball de recerca, que fan preceptivament per a l’institut, sempre que tingui vinculació amb l’audiovisual.\nEn el cas del professorat hi ha una subcategoria específica per a centres d’educació especial.\nPer a cadascuna de les set subcategories (cinc de l’alumnat i dos del professorat) es concedirà un primer premi, dotat amb 1.000 euros, i un segon premi, dotat amb 500 euros. La dotació total és de 10.500 euros.\nEls destinataris del premis són les escoles premiades, atès que es tracta d’un treball fet pels alumnes sota la direcció del professor o professora. En canvi, en el cas dels treballs de recerca de batxillerat, els diners es lliuraran directament a l’estudiant. El mateix passa amb els premis adreçats al professorat, que es lliuraran als autors.\nEl termini de presentació de les sol·licituds finalitza el 14 de març de 2017. La presentadora de l’acte de lliurament de la darrera edició, Laia Servera, conductora del programa Info K, de Televisió de Catalunya, participa en un vídeo elaborat pel CAC per difondre la convocatòria del concurs.\n#audiovisual #CAC #Catalunya #comunicació #consell #edició #escolar #Premis\nL’empresa Signaturit guanya la 10ª edició dels Premis EmprenedorXXI a Catalunya\nEls Premis Nacionals de Recerca arriben a la seva vint-i-setena edició


Organització Archives - Tecnocentres\nContinue reading “Documents de text per consultar-los en pantalla?”\nPosted in Centres, Opinió, Organització, Presentació5 comentaris a Documents de text per consultar-los en pantalla?\nPosted in Administradors, GSuite, Organització4 comentaris a Organitzar la documentació del centre amb Unitats compartides\nPosted on 17 de febrer de 2019 by Jaume Feliu\nMoltes vegades, quan parlem d’eines per a una avaluació formativa i/o formadora, posem en el mateix sac eines informàtiques, estratègies i tasques dels alumnes. Com que les tres coses poden contribuir a aquesta avaluació, és normal que succeeixi. Però en aquest article vull diferenciar-les i veure algunes alternatives per a cada aspecte.\nSerà un article molt obert esperant aportacions d’altres professors que puguin complementar el meu coneixement limitat d’eines. Continue reading “Eines per a una avaluació formadora i formativa”\nPosted in CoRubrics, Informació, OrganitzacióLeave a Comment on Eines per a una avaluació formadora i formativa


L'ONG SOS Méditerranée ha rescatat 203 persones de les aigües de la Mediterrània les darreres 24 hores\n29 maig 2022 03:33\nL'ONG SOS Méditerranée ha notificat el rescat de 203 persones de les aigües de la Mediterrània central durant aquestes darreres 24 hores. L'equip ha fet tres operacions diferents amb el vaixell de salvament Ocean Viking.\nAquest dissabte, a Malta, varen rescatar 93 persones, entre les quals 16 menors no acompanyats. I, aquesta matinada passada, 88 immigrants més, entre els quals un nadó i 27 menors no acompanyats, salvats d’una embarcació a la deriva a les aigües de salvament de Líbia.\nFinalment, l'ONG ha rescatat 22 persones, sis d'elles menors, d'un vaixell de fusta a punt de naufragar també en les aigües de Malta. Ara, sol·liciten un port segur per a desembarcar els rescatats.


la desfilada temàtica van gogh enlluerna amb sorprenents carrosses de dàlia - Totes Les Novetats\nLa desfilada temàtica de Van Gogh enlluerna amb increïbles carrosses cobertes de dalia\nEl poble del nadiu més famós de Zundert hauria quedat impressionat per les vistes, les olors i els sons d’aquests 500.000 homenatges de la dalia.\nCada any, la desfilada de Corso Zundert posa de manifest la ratxa competitiva dels locals que passen un any sencer planificant massives carrosses cobertes de flors de dalia.\nAquest any, per homenatjar Vincent Van Gogh en el seu 162è aniversari, les creacions colossals es van centrar en les pintures i autoretrats de l’artista.\nEls ciutadans holandesos es prenen molt seriosament la desfilada i normalment comencen a concebre idees per a la carrossa dies després d’acabar la competició, és a dir, 363 dies previstos per a la propera celebració.\nEntre els mesos de maig i agost, equips de treballadors en competència treballen per sobre del marc de la carrossa, que culmina amb una revolada febril la nit anterior a la desfilada, quan finalment es col·loquen flors fresques.\n'El primer diumenge de setembre la febre ens crema', el Web de Corso Zundert llegeix. “Les carrosses en moviment s’acabaran a temps? Hi ha prou dalies? I qui guanyarà aquesta vegada? ”\nCrèdit fotogràfic (i superior) de Werner Pellis\nLa primera desfilada de flors de Zundert va tenir lloc el 1936 en honor a l’aniversari de la reina Wilhelimina, però la ‘desfilada’ només consistia en una modesta bicicleta i un carro de pagès. Com que el poble és conegut per tenir més de 50 espècies diferents de dàlies, la idea d'una desfilada de flors més gran va acabar florint.\nPer tal de mantenir el límit de la bogeria competitiva, els jutges han limitat la mida del flotador a 62 peus de llarg, 15 metres d'ample i 30 peus d'alçada.\nPer la seva importància històrica als Països Baixos, guanyar el trofeu a la millor carrossa es considera un dels majors honors que un ciutadà holandès pot rebre a la seva vida.\nCrèdit fotogràfic: Erwin Martens\nCrèdit fotogràfic: pell de Werner\nIncreïble! Passa-ho ... (fes clic a sota)\nles ulleres permeten veure daltònics\nUna estrella de Nadal estranya arriba al desembre per primera vegada en 800 anys\nL’home torna a casa per trobar un gat que l’espera, tret que mai no ha tingut cap gat


S'ultima un nou batxillerat: l'alumne se'l podrà fer a mida i tindrà una quarta modalitat\nUn aula de batxillerat (EFE/Juan González)\nEntraria en vigor d'aquí dos cursos amb la idea que sigui més útil i no només un camí cap a la universitat\nÀgata Fàbregas Gomis/Iacma Monterde Segura 03/02/2021 - 14.14 Actualitzat 04/02/2021 - 23.35\nUna etapa educativa més personalitzada, en què els estudiants es dissenyin el propi itinerari i no acabin abandonant: així és com vol el Departament d'Educació que sigui el nou batxillerat que està dissenyant.\nI és que l'actual té un currículum desfasat. És de l'any 2008, i cal renovar-lo, per actualitzar-lo, però també per fer-lo coherent amb la metodologia d'aprenentatge per competències, que majoritàriament han anat fent en les etapes anteriors.\nLes xifres també són un motiu més fer reformular aquesta etapa educativa. Segons les últimes dades, el curs passat, dels més de 49.000 alumnes de primer de batxillerat, gairebé 10.000 no van fer el pas a segon; més de 3.000 perquè van repetir curs, i més de 3.700 perquè van canviar a l'FP. Pel que fa a als prop de 3.000 restants, no se sap quin recorregut van seguir.\nEl Departament d'Educació, conscient que cal un canvi, fa un any que treballa en el nou decret del batxillerat, per fer aquests dos cursos més competencials, és a dir, que els estudiants siguin capaços d'aplicar i utilitzar aquests continguts, tot el seu coneixement, en el seu dia a dia.\n"Volem que el currículum de batxillerat i el batxillerat doni resposta a la necessitat de l'alumnat d'estar preparat fer una trajectòria personal. Volem que sigui un currículum competencial, obert, flexible, facilitador i orientador."\nAixò no vol dir abandonar la memorització de determinats continguts, però només els que no siguin estrictament necessaris. Maite Aymerich Boltà, directora general de Currículum i Personalització del Departament d'Educació, admet que l'element memorístic s'ha de tenir en compte, però afegeix que per si sol no és suficient perquè "si un té moltes dades però és incapaç d'aplicar-les, de gestionar-les, per poder fer un debat, per poder argumentar, per poder resoldre situacions quotidianes, no és competent".\nDe 3 a 4 modalitats\nConscients que el batxillerat actual és massa rígid, el nou decret preveu una nova modalitat. Així, a les tres actuals, l'artística, la científicotecnològica i la humanística i social, se n'hi afegirà una quarta: la general, que permetrà fer matèries de diferents modalitats i anar-se definint en el transcurs del temps de la formació.\nA més, les tres modalitats ja existents també seran flexibles, ja que l'alumne també podrà triar continguts que formen part de la seva especialitat.\nSegons Aymerich, l'objectiu és que "l'alumne tingui l'oportunitat d'anar dibuixant, de dubtar, de trobar, i finalment de definir un projecte vital". Considera que, d'aquesta manera, "l'alumne no hauria de tenir sensació de fracàs, el fracàs seria no ser capaç de definir el propi itinerari personal, no el d'aprovar o suspendre".\nA més, els dos cursos de batxillerat es podran fer en 3 anys; ara només es permet fer-ho en casos excepcionals. També es valoraran aprenentatges que l'alumne faci fora de l'institut, com ara llengües o experiències en entitats.\nEs tracta de "fer un itinerari d'una manera molt més personalitzada, incorporant aprenentatges no fets en el mateix sistema educatiu, assegura Aymerich.\n"Volem que el batxillerat no sigui una etapa educativa traumàtica, sinó útil en si mateixa i orientada al que es farà després, que no només ha de ser anar a la universitat, sinó que hi ha d'haver itineraris i camins, ha de tenir un component molt orientador."\nUna nova selectivitat?\nAra com ara, el batxillerat està enfocat a superar un objectiu que es troben a final del camí: la selectivitat. Unes proves d'accés a la universitat que, segons dicta la LOMLOE --la nova llei d'educació espanyola-- s'hauran de dissenyar d'acord amb aquest nou currículum.\nAymerich defensa que si al batxillerat es fa un treball orientat a resoldre problemes, a fer-se preguntes i a ser competent per poder aplicar aquests coneixements en el dia a dia de la teva vida, no té sentit que, per accedir a la universitat, "et demanin que recordis uns aprenentatges, que recordis unes matèries, que recordis uns determinats continguts i que no els apliquis". "Llavors tenim un problema", conclou.\nLa Conselleria d'Educació fa un any que treballa en aquest nou decret, fixant-se en sistemes preuniversitaris d'altres països, com ara Nova Zelanda, el Quebec, Escòcia o Finlàndia.\nLa previsió és tenir enllestit el nou decret la primavera del 2022, perquè pugui entrar en vigor aquell mateix setembre, és a dir a l'inici del curs 22-23. Al següent curs, el 23-24, les proves d'accés a la universitat ja podrien haver estat modificades.\nLa Secretaria d'Universitats, però, confirma que en aquest moment no s'està treballant en cap canvi a la selectivitat.\nEducació prepara un nou batxillerat\nEducació prepara un nou reglament per reformar el batxillerat


EL BLOG DE EDUARDO ROJO: La immigració i les dades d'atur i d'afiliació a la Seguretat Social del mes d’octubre.\nLa immigració i les dades d'atur i d'afiliació a la Seguretat Social del mes d’octubre.\n1. En primer lloc, faig referència a les dades d’afiliació a la Seguretat Social, fetes públiques el dimecres 3 de novembre pel Ministeri d’inclusió, Seguretat Social i Migracions\nLa mitja del nombre de treballadors estrangers afiliats a la Seguretat Social durant el mes d’octubre ha estat de 2.261.144, amb un augment de 20.369 persones sobre el mes anterior, a causa del creixement de l’afiliació al règim general (19.224). El nombre de treballadors del règim d'autònoms és en l'actualitat de 384.825, i el del règim general és de 871.401.\nDurant el mes d‘octubre el nombre mitjà d'afiliats a la Seguretat Social va augmentar en sèrie interanual en 700.226 persones, mentre que el creixement del nombre d'estrangers va ser de 186.606. Cal tenir en consideració que les comparacions amb les dades del mes d’octubre de 2020 s’han de fer tenint en compte la greu situació viscuda en l`àmbit laboral durant bona part d’aquest any.\nEl percentatge de treballadors estrangers afiliats és del 11,48 % del total de la població treballadora afiliada (19.690.590).\n2. Analitzo a continuació les dades sobre demandants d'ocupació, atur registrat i contractes que corresponen al mes d’octubre i de les prestacions per desocupació corresponents al mes de setembre, que han estat també publicades el dimecres 3 de novembre pel Ministeri de Treball i Economia Social.\nA) Nombre de treballadors estrangers en situació d'atur: 418.216 (12,84 % del total, 3.257.068). 146.585 són de països UE i 271.631 de països no UE. S'ha produït un augment mensual de 742 persones (la disminució del total de la població ha estat de 734), i descens interanual de 129.171 (22,70 % del total, 568.975). En les dades del mes d’octubre destaca el creixement en el sector de l’agricultura (5,72 %, sent l’atur de 38.278) i la disminució en el sector de la construcció (2,54 %, sent l’atur de 38.026).\nB) Nombre de treballadors estrangers en situació d’atur a Catalunya: 74.099 ( % del total, 418.216). 17.429 són de països UE i 56.670 de països no UE, amb un augment mensual de 1.995 persones (268,86 % del total, 742), i un descens interanual de 35.126 (27,19 % del total, 129.171). L’atur es concentra majoritàriament en el sector dels serveis en les quatre demarcacions territorials catalanes (46.614), i l’atur en el sector de la construcció es situa en 7.681, per darrera del de les persones sense ocupació anterior, 10.129.\nC) La informació es facilita també sobre el nombre de contractes a persones treballadores estrangeres, tant per a tot l’Estat com per Comunitats Autònomes. A tota España el nombre ha estat de 389.179, amb un augment mensual de 13.408 i creixement interanual de 71.477. 105.941 contractes s’han formalitzat amb persones sotmeses al regim comunitari, i 283.238 al regim general. A Catalunya, el nombre ha estat de 63.144, amb una disminució mensual de 3.894 i augment interanual de 13.522. 12.846 contractes s’han formalitzat amb persones sotmeses al regim comunitari, i 50.298 al regim general.\nD) Nombre de treballadors estrangers beneficiaris de prestacions d'atur el mes de setembre: 203.700, amb una disminució interanual del 35,9 %. 85.850 aturats són de països UE i 117.850 són de països no UE. Aquest nombre suposa el 11,10 % sobre el total de beneficiaris, amb un percentatge del 15,35 % si es tracta de la prestació contributiva, del 7,48 % en cas de subsidi, 12,53 % en la renda activa d'inserció, i 5,23 % per al subsidi per a treballadors eventuals agraris.\nSi comparem les dades de setembre amb les dels onze mesos anteriors s'observa un lleu descens de la població acollida a la prestació contributiva, un descens més intens dels perceptors de subsidi, un increment dels qui reben la renda activa d'inserció i també de la població acollida al subsidi agrari. Hi ha una altra dada que convé tenir en consideració per analitzar els canvis que s'estan produint en la percepció de prestacions per part dels estrangers: en sèrie interanual, la prestació contributiva ha passat del 15,76 al 15,35 % (una disminució del 2,6 % en sèrie interanual), i el subsidi ha baixat del 8,21 al 7,48 % (- 8,9 % en sèrie interanual). És a dir, el nombre d'aturats estrangers que cobren el subsidi de desocupació sobre el total de la població perceptora és bastant inferior que el dels que cobren la prestació contributiva (7,48 i 15,35 %, respectivament), consolidant-se la tendència mantinguda durant molts mesos anteriors. Igualment, destaca el nombre de persones perceptores de la Renda Activa d'Inserció, el 12,53 % del total dels perceptors, amb un augment del 18,7 %. interanual. De les dades del mes de setembre cal destacar que el percentatge de perceptors de la RAI segueix per sobre dels perceptors del subsidi.\nSi analitzem quins aturats cobren els diferents tipus de prestacions, podem comprovar que les contributives suposen el 59,7 % dels estrangers de països UE i el 58,4 % dels de països no UE, i que el nombre de perceptors del subsidi, RAI i REASS, suposa el 40,3 i 41,6 % respectivament. Pel que fa a les dades del conjunt de la població perceptora de prestacions el mes de setembre, un total de 1.834.913, el 43 % reben prestacions contributives i el 54 % prestacions assistencial. Es a dir, es constata una baixada del nombre de persones que reben les prestacions contributives.\nEl percentatge de beneficiaris sobre el total de demandants d'ocupació estrangers és del 30,93 % (34,57 i 31,62 % els mesos de setembre de 2019 i 2020 respectivament). La despesa per als aturats estrangers és de 155.366.000 euros, un 8,1 % de la despesa total (amb una disminució del 14,7 % sobre l'any anterior).\nEl 67,8 % de la despesa total de prestacions (1.920.619 milions d’euros) es destina a la prestació contributiva, percentatge que és del 71,9% en el cas dels aturats estrangers (73,4 i 81,7 % els mesos de setembre de 2019 i 2020, respectivament).\nD) Quant al nombre de perceptors estrangers la província de Madrid ocupa el primer lloc (13,51 %), per davant de la de Barcelona (11,81 %), València (6,01 %), Múrcia (5,82), Almeria (5,78 %), Alacant (5,48 %), Huelva (5,33 %), Las Palmas (3,51 %), Santa Cruz de Tenerife (3,43 %), i Tarragona (2,84 %).\nE) Per nacionalitats, els treballadors romanesos (44.980, 22,08 %) ocupen el primer lloc, per davant dels marroquins (42.800, 21,01 % %), mentre que els búlgars ocupen la tercera posició (10.108, 4,96 %), per davant dels italians (9.154, 4,50 %) i dels colombians (6.853, 3,36 %)


Alfred d’OT i la Miss Món espanyola, nova parella sorpresa?\nAlfred i Amaia Izar Europa Press\nper Jennifer Navarro Redactora 11 de juliol de 2019 15:54\nAlfred d'OT sembla que ha oblidat l'Amaia amb una altra Amaia. Aquest dimecres el concert de Rosalía ha omplert de famosos el 'Mad Cool' de Madrid, entre els quals s'incloïa el cantant català.\nLa sorpresa ha estat majúscula, per això, en veure'l aparèixer en molt bona companyia: Amanda Izar, la Miss Món Espanya 2018.\nAlfred i Amaia Izar al 'Mad Cool' / Europa Press\nRossa, molt alta i amb un molt bon físic. De només 22 anys, va ser anomenada com la representant del país en el certamen de bellesa més prestigiós del món.\nUna publicación compartida de AMAIA IZAR (@amaiaizaar) el 10 Jun, 2019 a las 6:12 PDT\nUna publicación compartida de AMAIA IZAR (@amaiaizaar) el 18 Abr, 2019 a las 6:20 PDT\nAra bé, el que ningú no s'esperava era que la nova amiga especial de l'Alfred tornés a dir-se Amaia i tornés a ser de Pamplona... Igual que la seva exnòvia. Podria ser casualitat, sí, però el més curiós de tot és que aquesta nova Amaia és amiga de l'altra des de la infància.\nMig any després de la tempestuosa ruptura amb Amaia (d'OT), l'hauria oblidat de la mà d'una bona amiga. La revista '¡Hola!' assegura que les dues Amaies es coneixen des de fa temps: "Són amigues des de fa anys, ballaven juntes a la mateixa companyia de flamenc".\nAlfred i Amaia Izar / Europa Press\nLa ruptura entre l'Alfred i l'Amaia va ser molt traumàtica pel jove, que va aparèixer en unes fotos que el mostraven plorant desesperadament en ple carrer. Des de llavors han evitat trobar-se de totes les maneres, amb la qual cosa aquesta nova relació d'Alfred podria refredar les coses encara més. No han confirmat que estiguin junts, però així ho donen per fet molts. Publicaran alguna fotografia junts?


EU veu molt pocs motius d’optimisme amb les dades de l’Enquesta de Població Activa | Web de Esquerra Unida de les Illes Balears\nEU veu molt pocs motius d’optimisme amb les dades de l’Enquesta de Població Activa\nL’augment de les persones ocupades no compensa les pèrdues anteriors, i l’ocupació és de molt mala qualitat\nSegons l’Enquesta de Població Activa, el segon trimestre de 2013 ha estat positiu en relació al nombre de persones aturades, que ja tornen a quedar per davall dels 6 milions al conjunt de l’Estat. En qualsevol cas, el nombre elevadíssim de persones que encara no troben ocupació demostra el dramatisme de la situació actual. Així mateix és preocupant que es redueixi el nombre de persones actives, és a dir les que cerquen ocupació s’hagi reduït en més de 76.000, la qual cosa indica que han perdut tota esperança de trobar ocupació. Aquest fet afecta especialment a les dones.\nUna altra dada molt preocupant és la temporalitat tant acusada –pràcticament no es crea ocupació indefinida- i la contractació a temps parcial, que augmenta constantment. Tot això vol dir que les noves ocupacions són de menor qualitat i suposen menors ingressos salarials i drets laborals. Amb l’agreujant que en molts casos les contractacions a temps parcial es fan en frau de llei i corresponen a jornades completes.\nEl fet que la majoria de les noves contractacions sigui en el sector serveis vinculats a la temporada turística, mentre es segueix destruint ocupació industrial, evidencia que els mals de l’economia espanyola no es corregeixen sinó que van en augment.\nTampoc les xifres –molt escasses- de reducció de l’atur entre els més joves o entre les persones que porten més temps desocupades, així com el nombre de llars amb tots els seus membres en atur, ens permeten fer una valoració optimista si tenim en compte que en còmput anual l’augment de l’atur en aquests sectors és encara molt elevat.\nLes Illes Balears, com ja és habitual darrerament, han estat capdavanteres en la reducció de l’atur. No obstant, la xifra total de persones desocupades que proporciona l’EPA segueix sent esfereïdora: 130.700 persones de les Illes en edat i amb condicions de treballar, cercant activament una ocupació, es troben en situació d’atur. Un drama d’aquestes dimensions fa que no es pugui fer cap valoració optimista de la situació, tot i que hi hagi alguna dada lleugerament positiva. A més hem de tenir en compte que el segon semestre sempre és el millor pel que fa a la creació de llocs de feina, que es redueixen de manera accelerada quan la temporada turística avança cap el seu final.\nSi comparam les xifres que ens trobàvem fa dos anys, per tal de valorar l’evolució de les dades des que governa el PP, ens trobam en que totes elles són negatives: la taxa d’atur ha passat del 19,50% al 21%, hi ha 3.000 aturats de llarga durada més, augmenta més d’un 5% les contractacions amb jornada reduïda i hi ha més llars en els que tots els seus membres estan sense feina.\nEl resum de la primera part del mandat de José Ramón Bauzá, a pesar de les lleugeres millores de l’últim trimestre, suposa que a les Illes Balears hi ha menys ocupació, que la que hi ha és de menor qualitat, que les rendes salarials perden pes acceleradament en el conjunt de l’economia, que cada vegada hi ha més pobresa i més exclusió social, tot el contrari del que ens prometien en campanya electoral.


Arriben les primeres jornades gastronòmiques del peix blau de Tarragona | Actualitat | Indicador d'Economia\nL’esdeveniment culinari tindrà lloc a la ciutat del 17 de juny al 4 de juliol amb 19 restaurants que oferiran menús amb el peix blau com a protagonista\nLes Escales Reials del Port de Tarragona han acollit aquest dilluns la presentació de les Jornades Gastronòmiques del Peix Blau de Tarragona, que tenen com a objectiu promoure la gastronomia a la ciutat a través d'un dels productes insígnia de la seva cuina i de la seva essència marinera. Les jornades estan organitzades per l'Assocaició d'Empresaris d'Hostaleria Tarragona Ciutat amb la col·laboració del Port de Tarragona i el Patronat Municipal de Turisme de Tarragona i compten amb el patrocini del Celler Adernats-Vinícola de Nulles.\nSegons ha explicat Javier Escribano, president de l'AEH Tarragona Ciutat: "Aquestes jornades són per a l'associació una nova aposta per posar en valor la nostra essència marinera i per això hem escollit un tipus de peix amb un alt valor gastronòmic i nutritiu com a producte estrella de la gastronomia de la ciutat durant més de dues setmanes".\nEl Peix Blau és el primer de tota l'àrea de la mar Mediterrània que ha aconseguit una Marca Q de qualitat. El gran valor de la seva carn prové de la combinació del clima suau habitual en aquestes comarques i el bon estat de les aigües de la Costa Daurada. En aquest línia, Josep Maria Cruset, director del Port de Tarragona, ha destacat que "Aquestes jornades serveixen per posar en valor l'excel·lència del producte, per reivindicar la necessitat de preservar-lo i per promoure la gastronomia de la nostra ciutat".\nCinta Pastó, presidenta del Patronat Municipal de Turisme de Tarragona, ha volgut remarcar la indissociable combinació de turisme i gastronomia de la ciutat: "No concebim una cosa sense l'altra", ha assegurat, i ha destacat la qualitat dels productes que configuren la gastronomia del territori.\nPer la seva banda, Adam Albert, cap de comunicació d'Adernats, ha aprofitat l'ocasió per presentar la nova imatge del vi Seducció: "Un vi mediterrani que marida a la perfecció amb el peix blau i amb la gastronomia d'elit de Tarragona".\nDurant l'acte, també s'ha presentat la campanya "Un peix blau viatger", en què els clients rebran al restaurant una targeta postal del peix blau de Tarragona, perquè puguin escriure a qualsevol familiar, amic o company. Els restaurants enviaran gratuïtament a través de Correos les postals escrites arreu del món, en un moment en què la mobilitat encara és reduïda i encara són necessàries altres formes de connectar-nos.


El Ripoll, un tresor que corre a la nostra esquena. - Veus Barberà\nInici informació ciutat El Ripoll, un tresor que corre a la nostra esquena.\nEl Ripoll, un tresor que corre a la nostra esquena.\nUn dels punts de mesura és a l'alçada del Molí Vermell /Xavi Escobar\nÉs coneguda la frase d’Heràclit del fet que no et pots banyar dos cops al mateix riu. Pensant en el riu Ripoll al seu pas per Barberà sospitem que el filòsof grec ni tan sols hagués estat capaç d’una primera capbussada. Però, està justificada aquesta mala percepció del nostre riu? Més enllà de la nostra sensació subjectiva, sortosament tenim dades per analitzar la qualitat fluvial del Ripoll.\nL’any 2001 Barberà del Vallès es va sumar a l’estudi conjunt sobre la qualitat del riu que l’any 1996 havien iniciat des de Sabadell i Castellar. Amb els anys més municipis s’han sumat a aquest estudi, ja que es tracta d’una realitat absolutament interdependent, en el que la qualitat del tram que passa per Barberà està condicionada per les actuacions que es fan aigües amunt. També el seu pas pel nostre municipi tindrà un impacte, positiu o negatiu, en el seu curs fins a unir-se al riu Besòs a Montcada.\nEn l’actualitat, es realitza un estudi anual, a la primavera, amb 3 punts de mostreig del seu pas per Barberà. El primer està a l’entrada del municipi, al seu pas pel carrer Dr. Crusafont, el següent a l’alçada del Molí Vermell i abans d’entrar a Ripollet, sota les vies del tren, està el darrer. Aquest estudi no només es fixa en els valors fisicoquímics de l’aigua que porta el riu, sinó que també analitza altres paràmetres. La presència de diferents espècies animals i vegetals, la disposició de l’hàbitat fluvial o la qualitat de la vegetació de ribera són indicadors que ens ajuden a conèixer la qualitat d’un riu. Aquí podeu consultar aquests complets informes dels darrers anys.\nL’estudi no es limita a fer una foto del moment, sinó que la seva diagnosi inclou una anàlisi de les causes de l’estat del riu i de les seves conseqüències. A més, l’any 2006 es va detectar que el riu Ripoll estava arribant al seu límit ecològic, motiu pel que, des d’aleshores, l’informe també inclou propostes d’actuacions per tal de millorar la situació.\nEl riu Ripoll al seu pas per Barberà /Xavi Escobar\nEn les conclusions de l’informe podem veure, segurament sense gaire sorpresa, que les paraules “pèssim” o “dolent” són les que més es repeteixen. Això es deu, però, a què es fa servir un mateix índex estàndard, que mesura amb els mateixos paràmetres un riu d’alta muntanya que un que travessa un dels territoris més poblats i industrialitzats de Catalunya. Envoltat d’autopistes, murs i construccions, el riu Ripoll es considera una “massa d’aigua fortament modificada”. Aquest fet el fa mereixedor de diferents pròrrogues per assolir els nivells de qualitat marcats per l’Agència Catalana de l’Aigua.\nPerò, si ampliem la imatge, podem observar que, tot i no sortir del color vermell que marca el suspens, alguns dels paràmetres han millorat la seva puntuació en els darrers anys. Un punt d’inflexió són els anys 2010-2012, en el que es van augmentar els recursos i es van fer actuacions molt decidides, sobretot enfocades al control dels abocaments irregulars des dels polígons.\nJuntament amb l’Estació Depuradora d’Aigües Residuals de Sabadell, que distorsiona el cabal i la temperatura de l’aigua en la seva arribada a Barberà, els abocaments dels polígons són la principal amenaça i el repte al que cal fer front per protegir el riu Ripoll al seu pas pel nostre terme municipal.\nLes aigües del polígon es distribueixen segons una doble xarxa (xarxa separativa). Per una banda la xarxa que recull les aigües pluvials i les condueix directament al riu i als torrents de la zona. Per altra banda la xarxa d’aigües residuals que, després de ser tractades per la mateixa empresa en els casos que és necessari, es porten cap a la depuradora. Aquestes xarxes haurien d’estar completament aïllades però, lamentablement, no sempre és així i la conseqüència és l’abocament al riu d’aigües residuals de caràcter industrial. Un control i inspecció més exhaustiu d’aquestes xarxes i abocaments és un dels elements clau per continuar en la línia de millora.\nL’aiguamoll ha millorat molt la presència de fauna autóctona /Xavi Escobar\nAssumint que moltes de les causes, com l’altíssima pressió humana fruit de les infraestructures que envolten el riu, seran difícils d’erradicar, també existeixen altres elements en què fixar-nos. Les espècies invasives, amb especial atenció al cranc americà i la tortuga de Florida, pel que fa als animals, o la canya americana en la vegetació, són una gran amenaça per l’equilibri dels ecosistemes naturals. També els horts irregulars de la llera del riu tenen un impacte major del que podem imaginar. No només estan en una ubicació que suposa un risc per la seguretat. Els agroquímics utilitzats s’acaben filtrant al riu i contaminant la seva aigua. A més impedeixen el desenvolupament del bosc de ribera, una vegetació que juga un paper fonamental en l’autodepuració i el manteniment de la qualitat fluvial.\nDins de les actuacions de futur per seguir millorant la qualitat del riu hi ha una que pot semblar contradictòria. Millorar els camins i la senyalització, construir una passarel·la per accedir al Castell de Barberà, obrir el parc fluvial, augmentar les visites per part de la ciutadania. Si l’acció humana ha portat al límit aquest patrimoni natural, la solució passa per aquesta proximitat? Només es protegeix allò que s’estima i per estimar el riu l’hem de conèixer. És el moment de mirar de cara a un espai al qual durant dècades hem girat l’esquena, que millora l’aire que respirem, que garanteix l’equilibri natural i en el que qui sap si algun dia Heràclit es decidirà a prendre un bany.


La jornada de RSC un Món Millor de SER Catalunya comptarà amb la participació del Grupo SIFU - Diari de la Discapacitat\nLa jornada de RSC un Món Millor de SER Catalunya comptarà amb la participació del Grupo SIFU\nCristian Rovira serà un dels ponents de la jornada // Foto: Grup SIFU\nEl Grupo SIFU estarà present, amb una conferència i un taller, a la jornada un MÓN MILLOR, organitzada per SER Catalunya al CCCB de Barcelona sobre responsabilitat social empresarial (RSE) dirigida a empresaris i emprenedors, gerents, professionals del màrqueting i la comunicació, i persones que treballen en departaments de RRHH i RSC.\nAl llarg del matí, es podrà escoltar als millors experts en responsabilitat social del nostre país i diferents casos d’èxit d’empreses que han integrat la RSC en la seva estratègia de negoci.\nEntre altres ponents, Cristian Rovira, Vicepresident de Grupo SIFU, parlarà de com passar de la Responsabilitat Social Corporativa al següent nivell que suposa entrar en la Responsabilitat Social Competitiva. Per la seva banda, Elisabet Palomo, Directora de Consultoria de RSC de Grupo SIFU, i Rut Ballesteros Gil, auditora de RSC en diferents certificadores, impartiran un taller pràctic amb el qual aterrar els continguts teòrics sobre la responsabilitat social i començar a implementar-los en una organització.\nTambé hi hauran diferents xerrades i activitats on es donaran a conèixer les iniciatives socialment responsables més innovadores i les eines amb les quals crear una marca molt més rellevant, competitiva i amb genuïna visió social.\nEn paral·lel, els donatius que es recaptin entre els assistents es destinaran a la campanya Cap Nen Sense Joguina amb el qual Radio Barcelona col·labora des de fa 52 anys i que vela per que els nens i nenes sense recursos de la ciutat puguin viure la màgia del dia de Reis amb joguines noves.\nArticle anteriorLa banalització de la salut mental\nArticle següentLudàlia rep un guardó a la millor pràctica inclusiva a la Trobada Anual d’Erasmus Student Network Spain\nJose 7 de juliol de 2019 At 12:34\nBuenas tardes saben que grupo sifu no cumple el convenio en muchos puntos,ya está bien de ponerles medallas por que las medallas se ganan respetando más a sus trabajadores y aplicando un convenio que esta empresa pisa y ningunea hacia el trabajador.


Tres milions d'euros per un accident de trànsit que el va deixar en cadira de rodes\nSENTÈNCIA A MARTORELL\nUn jutge estima la demanda presentada pel conductor d'un vehicle que va ser envestit per un camió\nEl lesionat va quedar atrapat al cotxe, va patir la compressió del nervi ciàtic i ha intentat suïcidar-se\nBarcelona - Dimarts, 07/07/2020 - 11:23\nEl 21 de febrer del 2012 la seva vida va donar un tomb. Un camió d’alt tonatge va envestir per darrere el cotxe que conduïa. Una col·lisió en cadena a la carretera B-224, a l’altura de Martorell, en la qual es van veure implicats quatre vehicles. Les greus lesions que va patir li impossibiliten caminar. Des d’aleshores necessita cadira de rodes per a moure’s i va haver d’abandonar la seva professió de fuster. Vuit anys després de l’accident, un jutjat ha estimat la seva demanda i la companyia d’assegurances Plus Ultra ha de pagar a aquest home 1,2 milions d’euros, més interessos legals, per les lesions i mal moral a familiars, entre d’altres aspecte. En total, uns tres milions d’euros. La companyia d’assegurances, que ha presentat un recurs, només ha donat a la víctima 74.000 euros en tot aquests anys.\n«L’abandonament al nostre client va ser manifest i intencionat, confiant la companyia que tindria algun antecedent o se l’agafaria en alguna situació que faria caure la reclamació. La meva màxima: amb la veritat anem a tot arreu. Va ser impossible agafar-lo en res, ni antecedents mèdics ni simulacions al carrer. Tot és cert», assegura l’advocada Mónica Santiago, del despatx Vosseler, que representa el lesionat.\nLa sentència del titular del Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 4 de Martorell, Alfonso Cordón, a la qual ha tingut accés EL PERIÓDICO, sosté que la víctima, que tenia 36 anys quan va tenir lloc el sinistre, circulava per la B-224 quan, al quilòmetre 26 en direcció a Piera, va haver d’aturar-se per l’afluència de trànsit. «De manera absolutament sobtada i inesperada», un camió va col·lidir amb el seu vehicle per la part posterior, va rebre un «fort impacte» i es va provocar un xoc en cadena. L’home va quedar atrapat a l’interior una hora o més. Arran d’això, va patir una comprensió al nervi ciàtic.\nEl periple mèdic de l’accidentat per saber la malaltia que tenia va ser llarg. La companyia asseguradora del camió era Groupama, absorbida per Plus Ultra, que només li va abonar al cap d’un any i mig (més enllà dels tres mesos que preveu la llei de contractes d’assegurances, segons l’advocada) un pagament de 74.000 euros. No li van donar res més, malgrat que l’home es va veure obligat a tancar el seu negoci de fusteria. Patia un fort dolor a la cama dreta, formigueig i endormiscament. La impossibilitat de caminar el va portar a un estat psicològic deplorable i a tres intents de suïcidi.\nEra totalment dependent, fins al punt que la seva dona carregava el seu cos a l’esquena per pujar les escales i portar-lo a l’habitació. Tampoc podia disfrutar plenament del seu fill de 6 anys, ni del naixement del segon. Al final, va interposar la demanda contra la companyia d’assegurances, ara condemnada. L’Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS) li ha reconegut la incapacitat permanent absoluta.\nLa defensa de la companyia d’assegurances va plantejar la declaració de la víctima de l’accident, tot i que, posteriorment, en l’inici del judici, es va desdir. En la via civil, com és aquest cas, la demandant no pot fer-ho. «És inadmissible que en un cas com aquest es pugui privar la víctima d’expressar la seva pròpia experiència davant un tribunal. A més de donar llum al cas, podria veure’s satisfeta la necessitat del col·lectiu de grans lesionats que després de molta frustració poden expressar-se davant el jutge», apunta Mónica Santiago. Segons la seva opinió, a cada capital de provincial s’hauria de crear un jutjat especialitzat en reclamacions de gran lesionat derivades d’accidents de trànsit i negligències mèdiques.\nTemes: Trànsit Accidents de trànsit Martorell