Michel Houellebecq | Nosaltresllegim\nArxiu d'etiquetes: Michel Houellebecq\nL’Oriol ens ressenya El mapa i el territori, de Michel Houellebecq, una de les veus de la literatura postmoderna (hipermoderna?). Sempre val la pena tenir-la en compte (la veu de Houellebecq i la de l’Oriol!)\nPrimer la forma: novel·la estructurada en un petit pròleg, tres parts i un epíleg. El pròleg bàsicament es podria titular “Història d’una caldea”, trepidant. A la primera part coneixerem al protagonista de l’aventura, Jed Martin, un personatge gris, mat, incapaç de tota empatia que gràcies a la mediocritat i l’esnobisme dels factòtums del món de l’art esdevindrà una primera espasa del mercat de l’art contemporani. A la segona part apareix el personatge convidat, el mateix Houellebecq, escriptor misantrop i depressiu encarregat d’escriure un text pel catàleg de l’ambiciosa exposició de Jed Martin. Tercera part, Houellebecq és assassinat, i seguirem la investigació de la mà d’un inspector de policia, Jasselin, a les portes de la jubilació.\nAquesta és la forma grosso modo, però de què parla El mapa i el territori? Houellebecq és un dels grans de la literatura contemporània, passant per alt els odis o les simpaties que pugui despertar. Ha estat un retratista lúcid i diabòlicament cínic de la nostra societat, massa punyent i provocador per ser només un enfant terrible. Però llegint aquest llibre tens la desagradable sensació que l’autor ha perdut la força, la ràbia, el cinisme salvatge de les seves anteriors obres. La novel·la respira decepció, desgana, costa trobar les espurnes del Houellebecq més erudit, filòsof, enamorat de si mateix o decididament gamberro; aquí es mostra pessimista i desangelat i amb una visió crua i mancada de tota esperança d’un possible futur millor.\nNo hem d’oblidar, però, que encara que una mica afònica, la de Houellebecq és una de les veus literàries més importants dels nostres dies i un autor de referència ineludible.\nAquesta entrada s'ha publicat en 2011, Drama, Ficció, Narrativa, Vam publicar-ho fa temps... i s'ha etiquetat amb Internacional, Michel Houellebecq el 21 d'octubre de 2011 per Nosaltresllegim.cat.


El Museu podrà exposar les fotos de l''espoli' de l'11-D\nActualitzada 26/11/2018 a les 11:08\nLa Justícia li dóna la raó malgrat l’oposició de l’ajuntament de Vilanova de Sixena || El consistori ha recorregut la decisió\n© El trasllat de l'art de Sixena l'11 de desembre del 2017.\nEl Museu Diocesà de Lleida podrà difondre les imatges preses a l’interior de les instal·lacions la nit del passat 11 de desembre durant l’entrega i trasllat de les 44 obres de Sixena, després que la titular del Jutjat d’Instrucció número 1 d’Osca, Maria Teresa Puchol, hagi denegat la sol·licitud de confiscació i destrucció per part de l’ajuntament de Vilanova de Sixena.\nLa petició del consistori, que ja ha presentat un recurs de reposició, va tenir lloc després de conèixer les intencions dels responsables del Museu de commemorar el primer aniversari de l’“espoli” amb la presentació d’un llibre i la difusió d’imatges captades durant les més de deu hores que va durar la intervenció a la façana del Museu el pròxim 11-D.\nAquell dia es presentaran, previsiblement, les imatges captades dins del museu, obra de Laia Navarra, i del llibre il·lustrat per Jordi V. Pou. La magistrada assenyala que les actuacions judicials són públiques, tret de determinades excepcions, que no poden aplicar-se al cas.\nA més, indica que les imatges es van fer “a l’interior d’un recinte tancat gestionat per la part coexecutada (el Museu de Lleida), per la qual cosa estaria en ple dret d’efectuar l’esmentada actuació. Fins i tot el PAR va sol·licitar a les Corts d’Aragó evitar que el Museu de Lleida editi el llibre.


El Govern ultima un pla de transició per a la reforma horària - Empordà\nEl Govern vol enllestir abans de finals d'any un pla de transició 2020-2021 que reculli els canvis i accions que s'han d'impulsar de forma prioritària perquè la reforma horària sigui una realitat el 2025, l'horitzó fixat per a la transformació de l'organització del temps de la vida quotidiana.\n«Ha arribat l'hora de començar a concretar la reforma horària», va afirmar el director de l'Oficina per a la Reforma Horària del Govern, Alexis Serra, en la presentació de la sisena edició de la Setmana dels Horaris. La iniciativa, que se celebrarà del 3 al 7 de juny, té per objectiu donar a conèixer els avantatges econòmics, ambientals i socials de la reforma horària. Un dels trets de sortida d'aquesta edició serà la constitució de la Comissió de Seguiment del Pacte per a la Reforma Horària, aquest divendres al Palau de la Generalitat, amb l'assistència prevista del president, Quim Torra, i de les 110 organitzacions signatàries. Serra ha assenyalat que la voluntat del Govern és crear «mitjançant un procés de concertació social» un pla de transició 2020-2021 perquè el Pacte per a la Reforma Horària, que es va signar el 17 de juliol del 2017.


Cullera llança tallers en les aules per a previndre la violència masclista | RiberaBaixa.info\nEl Consell d’Igualtat programa una setmana d’accions de conscienciació sobre el terrorisme de gènere\nPrevindre el masclisme des de la infantesa. L’Ajuntament de Cullera ha llançat un programa de tallers per a lluitar contra el terrorisme de gènere, accions que es duran a terme en les aules del municipi a partir de 2018.\nAniran dirigits tant als alumnes com als pares i el professorat. «Tenim clar que si no comencem des de les edats més primerenques i involucrem a tots de forma coordinada, conscienciar sobre el problema després i anar per lliure és arribar tard i fer les coses malament», assenyala la regidora d’Igualtat, Francesca Ortiz.\nLa prevenció, doncs, es pretén abordar des de la transversalitat perquè la lluita no es limite a l’àrea d’educació. «Descarregar tota la responsabilitat sobre les esquenes de les escoles és un error», admet Ortiz.\nEn àmbits com l’esportiu o des de la prevenció d’addiccions, per exemple, també hi ha molt que aportar, indica la responsable municipal. «No podem actuar de forma aïllada, és necessària una acció conjunta», incidix.\nI és que en no poques ocasions, el consum abusiu d’alcohol i substàncies prohibides va unit a actituds masclistes, com s’ha observat en casos com el de la ‘Manada’. En els tallers es comptarà amb la participació de la Unitat de Prevenció en Conductes Addictives (UPCCA) a fi de traslladar un missatge clar: una borratxera o drogar-se aplana el camí a comportaments masclistes.\nUn altre dels camps en els quals treballa el consistori cullerenc és el canvi de rols socials des de la perspectiva de gènere. La setmana que ve el municipi celebra la setmana contra la violència masclista amb una àmplia programació que integra una conferència titulada ‘Un altre enfocament sobre la violència de gènere’. En ella, el doctor en sociologia, professor i investigador sobre el gènere i noves masculinitats en la Universitat de València, Juan Antonio Rodríguez, abordarà les noves formes d’entendre el paper dels hòmens en les relacions, allunyades dels estereotips del passat i de la imatge del mascle ibèric.\nEn eixa taula redona es discutiran els rols de gènere i els conflictes individuals que creen des d’una perspectiva psicològica i sociocultural amb la presència també d’Elena Baixauli, doctora en Psicologia i professora associada de victimologia en la Universitat de València.\nLa setmana començarà el dia 20 amb la presentació del llibre “Mar de lija” per la seua autora, Susana Gisbert, fiscal de violència de gènere a València, a les 19 hores en l’Auditori Municipal. El 21 de novembre hi haurà un avanç dels tallers citats amb un organitzat pel CEIP Luis Vives sobre socialització preventiva contra la violència de gènere. Tindrà lloc a les 19 hores en la Sala Multiusos. Consistirà en la lectura i debat de tècniques de prevenció i detecció de la violència de gènere en l’àmbit educatiu, dirigit a jóvens, adolescents, pares, mares i personal docent.\nEl 22 de novembre s’ha programat un taller de risoteràpia, impartit per l’associació ANEC de Cullera, a les 19.30 hores en la Sala Multiusos. Està enfocat a dones. L’humor actua com a teràpia per a superar pors, inseguretats, addiccions, tristeses, etc., i tracta d’empoderar a les usuàries i enfortir els llaços entre elles.\nFinalment, el divendres 24 tindran lloc els actes institucionals d’homenatge a les víctimes de violència de gènere. A les 11 h en els Jardins del Mercat es llegirà un manifest contra la violència de gènere per representants de l’alumnat de cadascun dels centres educatius de Cullera. Se’ls donarà protagonisme als xiquets i xiquetes i, finalment, se soltaran globus a l’aire simbolitzant a cadascuna de les víctimes de violència i en senyal de pau. Eixa mateixa vesprada, a les 17 hores, en el Centre Social ‘El Parc’ (Raval de Sant Agustí) tindrà lloc l’espectacle “El Parc LA LÍA” amb l’actuació de Navarro Flamenco Band i una ‘*xocolatà’ de convivència entre gitanos i paios.\nOrtiz s’ha mostrat «orgullosa» que per primera vegada la programació de la Setmana contra la Violència de Gènere haja sorgit a iniciativa del recentment creat Consell d’Igualtat. «Partix del consens social i açò és una mostra d’unitat social enfront d’esta xacra, un clar missatge que a Cullera hi ha tolerància zero enfront del masclisme», conclou.\nPublicació següentLlicència provisional a les televisions municipals d’Algemesí i Sueca\nPublicació anteriorAlmussafes programa actes per al Dia Internacional contra la Violència de Gènere


Nordic Walking Girona: de març 2022\nLa marxa nòrdica no té fronteres!!!\nRuta per la vall de Sant Daniel, conquistant el Castell de Sant Miquel amb els nostres amics excursionistes de frança i els nostres companys i amics de Nordic Walking Lloret. Això és un non stop!\nPublicat per nordic walking girona a 18:14:00\nDe marxa amb l'Associació de Dones de Sta Cristina d'Aro\nGran matí de marxa nòrdica amb l’Associació de Dones de Santa Cristina d’Aro, ensenyant les bases de la marxa nòrdica, la seva tècnica i els seus beneficis per aconseguir una pràctica eficient i saludable! Moltes gràcies a tots/es per la confiança i per les vostres ganes d’aprendre i de bona marxa!!!\nRecorda: no ens deixem de moure perquè ens fem grans, sinó que ens fem grans perquè ens deixem de moure!\nPublicat per nordic walking girona a 13:00:00\nAquesta setmana, des de Nordic Walking Girona hem signat un conveni de col·laboració amb Kemonïk ONG, una entitat de Salt que treballa per la igualtat de gènere en el poble de San Lucas Tolimàn, Guatemala.\nEl nom, Kemonïk, escrit en Kaq’chikel, l’idioma maya del municipi, signfica ‘teixint’, una de les principals activitats de les dones en la majoria de pobles indígenes d’Amèrica Llatina. I també un dels valors de Nordic Walking Girona, teixir, teixir sinèrgies entre entitats de casa nostra per treballar per a la igualtat d'oportunitats i el respecte a la diversitat.\nEl primer projecte que volem dur a terme ambdues entitats són viatges de marxa nòrdica i voluntariat a Guatemala. A partir de l'1 d'abril podreu consultar tots els detalls al nostre web.\nPublicat per nordic walking girona a 15:46:00\nJunts, més lluny!\nDe tot cor, moltes GRÀCIES un cop més per ajudar-nos a sumar!!! Junts hem sumat km, somriures... i 860€ íntegres per la Fundacio Oncolliga Girona!!!\nPublicat per nordic walking girona a 11:35:00\nLa pluja no atura les nostres ganes de marxa!\nLa pluja no atura les nostres ganes de caminar i de sumar plegats en benefici a la Fundació Oncollga de Girona!!! Recorda: si camines sol aniràs més ràpid, acompanyat arribaràs més lluny!!!\nMoltes gràcies a totes les persones que confieu amb NWG i que heu sumat en benefici a la Fundació Oncolliga de Girona! Moltes gràcies a tots/es per caminar al nostre costat i ajudar-nos a sumar!!! Junts, més lluny!!!\nPublicat per nordic walking girona a 9:00:00\nMarxa nòrdica i solidaritat!\nGran jornada de marxa nòrdica i solidaritat en benefici a la Fundacio Oncolliga Girona!! Des de Nordic Walking Girona estem molt feliços de veure com tot i la pluja, una bona colla de valents i valentes ens han acompanyat en aquesta 8a edició de MN i solidaritat!!! Moltes gràcies a tots/es els que heu vingut i moltes gràcies a tots/es els que sense poder venir ens heu acompanyat i fet el vostre donatiu!!! Junts, més lluny!!!! De tot cor, moltes gràcies!!!!\nPublicat per nordic walking girona a 16:00:00\nQuin gust caminar avui per la Vall de Sant Daniel després de dos dies de pluja i veure la terra amarada d’aigua, el verd dels camps més intens, les flors somrient i el galligants portant aigua de nou!!! Moltes gràcies a tots/es els que ens heu acompanyat!!!\nPublicat per nordic walking girona a 14:36:00\nQuan hi ha ganes de marxa, res ens atura!!!\nAquest matí hem estat a la Casa Santa Elena de Solius fent un taller d’iniciació a la marxa nòrdica amb l’Associació de Dones de Santa Cristina d’Aro. Ha estat un matí on hem après, hem compartit, hem gaudit, hem rigut, ens hem adaptat a la pluja i a l’espai… un matí fantàstic ple d’aprenentatges!!!\nMoltes gràcies a tots/es per confiar amb Nordic Walking Girona, per les vostres ganes d’aprendre i capacitat d’adaptació!!!\nPublicat per nordic walking girona a 13:56:00\nDe marxa amb l'Associació de Dones de Sta Cristina...\nTic-tac, tic-tac... s'acosta la primavera\nGaudint de nou de la Vall de Sant Daniel


Turquesa - Terra Ceràmica Mallorca\nIdeal per als turquoise lovers. Aquesta col·lecció ha estat el producte estrella, durant els darrers anys, per a compondre una vaixella. Recorda a les aigües cristal·lines de la nostra illa. La realitzem amb dues tècniques: la tècnica de difuminat, resultant un color turquesa amb més tendència cap al blau cel i, la tècnica de pinzellat, resultant així un turquesa blau més verdós. Hi ha qui ho associa al color cian o aqua.\nEl seu nom prové del color de la gemma turquesa.\nAmb aquesta mena d’esmalt el croquelat és gairebé inevitable, però benvolgut en moltes ocasions i fins i tot és un efecte desitjat en moltes peces de ceràmica. El croquelat són unes fines esquerdes que s’originen en la superfície de l’esmalt en treure-les del forn o algun temps després. La seva aparença exterior pot ser transparent o opacs. És més visible quan s’exposen a llum directa o quan s’humitegen. És inevitable, però tenen el seu encant per als qui l’aprecien.


Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Mnactec)\nLocalització respecte Catalunya\nEstació de Terrassa\n(R4 de Renfe)\nEstació de Terrassa-Rambla\n(S1 de FGC)\nEl Vapor Aymerich, Amat i Jover, seu central del Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya (Terrassa)\nLa denominació de vapor és deguda al fet que la fàbrica utilitzava el vapor d'aigua com a força per moure les màquines. Aquesta maquinària encara es troba instal·lada i és una de les principals atraccions del museu. L'antiga fàbrica modernista ha estat ampliada amb nous edificis, dels quals destaca el que funciona com a vestíbul d'entrada, amb una façana fotovoltaica.\nDins del mateix museu, a més, hi ha una exposició permanent anomenada Lluís Muncunill, arquitectura per a la indústria, que mostra les genialitats de l'arquitecte responsable de l'edifici, un dels màxims exponents del modernisme català.\nCoberta de volta catalana al sostre del Vapor Aymerich, Amat i Jover\n1.3 Espai tèxtil\n2 Exposicions permanents\n3 Sistema Territorial del mNACTEC\nAl final del segle XIX, tres industrials egarencs, els senyors Josep Aymerich, Pau Amat i Francesc Jover, es van associar creant l'empresa Aymerich, Amat i Jover, per dedicar-se a la fabricació de teixits de llana. Com era de costum de l'època, al principi es van instal·lar en unes naus de lloguer, en un dels vapors existents a la ciutat. Cap els anys 1905-1906 tots tres industrials decideixen construir el seu propi vapor. Un dels socis, el senyor Pau Amat, va demanar als seus dos companys d'empresa que l'immoble a construir fos una societat separada jurídicament, i a tots els efectes, de la companyia tèxtil. Així doncs van formar una Societat Anònima que seria la propietària del local.\nSobre terrenys que havien estat hortes, els industrials Fransesc Jover, Pau Amat i Josep Aymerich van fer aixecar un edifici per la seva indústria.\nLa construcció va ser dirigida per l'arquitecte Lluís Muncunill i l'execució va anar a càrrec dels mestres d'obres Cobelles i Balta. Muncunill va aconseguir fer d'un edifici funcional i productiu. La fàbrica era alhora un edifici funcional i un edifici bonic. Els treballs es van realitzar entre 1907 i 1908 i van donar feina ordinàriament a uns 200 operaris. Mentre va durar l'obra, i en contra del que era usual a l'època, no va haver-hi cap accident. En la construcció de l'edifici van emparar-se 31.000 quintars de ciment de Sant Joan de les Abadesses, 37.000 quintars de Vallirana, 240.000 rajoles fines i 2.000.000 entre toves i altres rajoles.\nLa nau de producció és un espai extraordinàriament uniforme. La sustentació de la cobertades realitza mitjançant 300 pilars de ferro colat fets als tallers de la Nova Vulcano de La Barceloneta. Es calcula que el ferro emprat en l'edifici pesa uns 340.000 kg. La sala està coberta amb arcs i voltes de maó tibades amb ferro. Les voltes es combinen amb claraboies adoptant el sistema de "dents de serra". La nau no té finestres, la il·luminació zenital s'aconsegueix amb les àmplies claraboies. Les voltes de la coberta són extraordinàriament agosarades i estètiques amb materials moderns (ferro colat) i materials econòmics (rajoles i maons), Muncunill va aconseguir una extraordinària combinació de funcionalitat i estètica la sala de màquines, de gran sobrietat, està construïda amb maons i coberta amb voltes. La seva ubicació li permet distribuir racionalment l'energia al conjunt de la nau.\nEl nou vapor es va inaugurar el novembre de 1908. L'any 1912 va morir el Sr. Jover i la seva vídua va decidir de separar-se de la societat Aymerich, Amat i Jover, empresa tèxtil llanera, però no de la immobiliària.\nA l'empresa es desenvolupava tot el procés tèxtil (filats, teixits i acabats). L'empresa es va dividir i els filats es van traslladar a Fígols el 1920 i Aymerich i Amat es va especialitzar en teixits. A partir d'aquesta data, part de l'espai del vapor es va llogar a diverses empreses. El 1962 la nau va quedar greument afectada per les riuades de Terrassa. Finalment va plegar l'any 1976. L'última gran empresa que va treballar dins la fàbrica va ser Manufactura auxiliar, que va tancar el 1978.\nL'edifici va ser adquirit per la Generalitat de Catalunya el 1983, i posteriorment es va ubicar el Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya.\nEspai tèxtil [modifica]\nDins del vapor Aymerich, Amat i Jover es realitzaven tots els procesos tèxtils: es filava, es teixia, es tenyia i s'acabava la llana. Dins les naus tèxtils s'organitzava la més diversa maquinària per facilitar els diferents processos. El soroll que es produïa a les naus tèxtils era esfereïdor i els obrers arribaven a comunicar-se pràcticament per signes. En el tèxtil treballaven homes i dones i la presència femenina era majoritàriament en algunes seccions com la filatura. Joves de curta edat (quasi nens) també treballaven. Segons els períodes, a la fàbrica podien arribar a concentrar-se uns quants centenars d'obrers. En èpoques de gran demanda, la fàbrica podia arribar a treballar dia i nit i els torns de treballadors se succeïen contínuament. D'aquesta manera s'optimitzava el rendiment de les calderes i de la màquina de vapor. Cap al 1913 la jornada d'un obrer solia ser d'unes 11 hores diàries. Les condicions de treball eren dures: jornades llargues, molta humitat, aire viciat pel polsim i les volves de fibra, soroll esgarrifós, accidents,... Els salaris eren baixos i feien que els obrers haguessin de portar una vida molt austera. Les dones acostumaven a cobrar menys, ja que el seu treball era menys valorat.\nLa Fàbrica Tèxtil mostra com funcionava una empresa industrial llanera a començament del segle XX.\nEnérgeia explica tot el procés relacionat amb l'obtenció d'energia, en un espai on es poden desenvolupar experiències pràctiques i interactives.\nEl Transport i motos Montesa, col·lecció d'exemplars de diversos mitjans de transport: cotxes, camions, avions, motos (on destaca la col·lecció Montesa) i bicicletes. També s'hi exposen diversos tipus de motors i una gran maqueta de ferrocarril.\nLa terrassa del Sol, experiments interactius per mostrar què és i com funciona el Sol.\nMentora Alsina, visita virtual del laboratori de física de Ferran Alsina.\nÀrea d'interpretació del mNACTEC, espai multifuncional per acostar els visitants al patrimoni industrial.\nEl cos humà. Com sóc jo mostra el funcionament del cos humà a través de jocs interactius que es complementen amb una part de la col·lecció d’instrumental mèdic històric cedida per la Fundació-Museu d’Història de la Medicina de Catalunya.\nSistema Territorial del mNACTEC [modifica]\nSínia, a l'Homo Faber\nTartana catalana, a El Transport\nEl Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya articula un sistema de museus i col·leccions arreu del territori català, especialitzats en diversos àmbits temàtics del Patrimoni Industrial, la ciència i la tecnologia. El Sistema Territorial del mNACTEC actualment està constituït per 25 museus i centres patrimonials que de forma conjunta fan la millor explicació de la industrialització a Catalunya.\nMuseus i centres patrimonials que integren la estructura territorial del mNACTEC, segons el seu sector dominant:\nMuseu Molí Paperer de Capellades, a Capellades\nMuseu de la Tècnica de Manresa, a Manresa\nFassina Balanyà, a l'Espluga de Francolí\nMuseu de Ceràmica La Rajoleta, a Esplugues de Llobregat\nMuseu Hidroelèctric de Capdella, a la Torre de Cabdella\nEstampació de teixits\nEcomuseu-Farinera, a Castelló d'Empúries\nFarga Palau, a Ripoll\nMuseu de la Torneria, a Torelló (en preparació)\nParc Cultural de la Muntanya de Sal de Cardona, a Cardona\nMuseu de Gerri de la Sal-Alfolí, a Gerri de la Sal\nMuseu del Suro de Palafrugell, a Palafrugell\nMuseu de la Colònia Sedó, a Esparreguera\nMina Victòria dera Val d'Aran, a Arres, Val d'Aran\nBotiga del mNACTEC, a les antigues quadres\nEdifici de la màquina de vapor\n↑ Pàgina oficial del museu\n↑ AADD. Museus i Centres de Patrimoni Cultural a Catalunya. Barcelona: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 2010, p. 121. ISBN 84-393-5437-1. ↑ Bofarull, Anna Maria. «Les ciutats del fum». Sàpiens [Barcelona], núm. 92, juny 2010, p. 72-73. ISSN: 1695-2014.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: MNACTEC Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya Seu de Terrassa\nCoord.: 41° 33′ 55.98″ N, 2° 0′ 28.43″ E / 41.5655500,2.0078972\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Museu_de_la_Ciència_i_de_la_Tècnica_de_Catalunya&oldid=11814073»\tCategoria: Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 3 maig 2013 a les 16:42.


Detectat un positiu de coronavirus a l’escola Greda d'Olot - Ràdio Olot\nDetectat un positiu de coronavirus a l’escola Greda d'Olot\nS’ha aïllat el grup i una professora i ja s’han fet proves PCR a tots els alumnes de la classe. De moment, no s’ha detectat cap altre contagi. L’infant va presentar símptomes dijous passat i se li va fer la prova divendres. Ara el grup seguirà el curs de forma virtual els pròxims 14 dies. Es tracta del segon cas que apareix a la Garrotxa des de l’inici del curs escolar.\nL’Institut escola Greda d’Olot, l’antiga Escola Llar (Pau Masó)\nEl cas de coronavirus detectat és el d’una nena de cinquè de Primària. El dijous passat l’infant va tenir febre i el centre va activar el protocol. El divendres se li va fer la prova i va donar positiu. De seguida es va aïllar tot el grup classe d’una vintena d’alumnes i se’ls hi van fer proves dissabte. De moment, Salut no ha detectat cap altre positiu.\nTambé s’ha aïllat la tutora de la classe. Va ser l’única professora que va estar en contacte amb el grup. El centre, l’antiga escola Llar d’Olot, ha habilitat totes les eines perquè els alumnes que es troben aïllats a casa puguin seguir el curs de manera virtual.\nEs tracta del segon cas de coronavirus que apareix en un centre escolar de la Garrotxa des de l’inici de curs. El primer va ser a l’Escola d’Art d’Olot i es va aïllar una dotzena d’alumnes i una professora.\n233 queries in 0,908 seconds.


Segon empat consecutiu del Juvenil A que retorna la incertesa\ndimecres, 15 d'abril de 2015 16:37\nEl Juvenil A entrenat per l'Alberto Encinas va empatar per segona setmana consecutiva al Municipal. Un resultat que fa que els groc i negres tornin a haver-se de preocupar pel descens, ja que amb el triomf de l'Hospitalet que és qui marca el descens, el Juvenil A del Mataró es troba només dos punts per sobre del descens. I és que amb la pèrdua de categoria de tres catalans de Divisió d'Honor fa que siguin cinc els equips que baixen de Lliga Nacional. Queden sis jornades per seguir sumant i aferrar-se a la permanència.\nDissabte va ser el Bellvitge l'equip que va començar dominant, i fruit d'això van tenir una ocasió clara en una errada en la sortida de pilota del conjunt mataroní. El primer gol va ser dels visitants, i va arribar amb un un golàs de falta des de més de 30 metres que va entrar per l'escaire. Per sort, tot i que va seguir el domini dels visitants, el Mataró va poder empatar amb un gol d'Izar després d'una jugada embolicada dins l'àrea.\nA la represa es va veure un Mataró més entonat. El Bellvitge va demostrar qualitat, sobretot en accions d'estratègia però la defensa mataronina va estar encertada i no va permetre cap gol, en l'ocasió més clara gràcies a una bona aturada de Marçal. El bon joc dels locals va fer que, sobretot en el tram final, es gaudís d'accions clares per marcar al contraatac, amb el Bellvitge llançat a l'atac. Ja fos per manca d'encert o per males decisions en els metres finals, no es va poder aconseguir el gol del triomf.\nJuvenil "A" CE Mataró EF 1-1 Unificación Bellvitge


«El silencio de Hamelín», dels Farrés Brothers, també triomfa al FETEN - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«El silencio de Hamelín», dels Farrés Brothers, també triomfa al FETEN\nEl muntatge de la formació igualadina va obtenir el premi a la millor proposta de teatre inclusiu\nt.m.r. 28.02.2018 | 00:08\nEl grup igualadí Farrés Brothers també va ser guardonat en la gala final del FETEN de Gijón: l'espectacle El silencio de Hamelín va ser recompensat amb el Premi a la millor proposta de Teatre i Inclusió, després de la representació que va tenir lloc al Centro de Cultura Antiguo Instituto de la ciutat asturiana. El muntatge està interpretat per Olalla Moreno, Jordi Farrés i Pep Farrés.\nDesprés d'exhaurir entrades al Teatre Lliure de Barcelona per la versió amb titelles de La visita de la vella dama, els Farrés Brothers van obtenir dies enrere a Gijón un altre èxit en la seva reeixida trajectòria. El silencio de Hamelín es planteja què passaria si, en el famós conte del flautista, hi hagués una nena sorda. En aquest muntatge inclusiu, la paraula oral es combina amb la llengua de signes, els titelles i un DJ força particular. En l'obra, de 55 minuts, Clara i Bruno són dos germans que van viure el que va passar a Hamelín i, quan ja són adults, un estrany personatge els demana que ho tornin a explicar.\nPep Farrés, un dels integrants de la companyia, és el director artístic de La Mostra d'Igualada, l'equivalent català del que significa el FETEN per al teatre infantil.\n«Operetta», l´espectacle que obre el camí «Concerto a tempo d´umore» ja fa quatre anys «Desconcerto», l´última criatura de Jordi Purtí. Cultures\nJordi Purtí rep el premi al millor director en el festival de Gijón de teatre infantil. Cultures


Aventures a Guara, SS 2014. - Cordada A.E.E.\n27 abril 2014 5 maig 2014 Elisabet3 Comentaris Croniques\nPenitències de Setmana Santa, quin plaer!\nCom sempre puntuals a la cita d’inici de la nostra aventura de 4 dies a la Serra de Guara.\nEl primer dia comencem amb un plat fort: el descens de dos barrancs, el de Portiacha i el de Basender passant pels Covachos de Barfaluy.\nDesprés d’una breu aproximació, ens trobem amb el barranc de Portiacha, curtet i amb dos ràpels volats de mes de 30 metres, ambdós espectaculars, que ens porten a la vora del riu Vero. No vaig fer els ràpels de manera autònoma, era el primer cop que “rapelava”, però la sensació que vaig tenir en anar baixant i veure cóm s’obrien les baumes sota els peus amb aquells colors taronges, grisos, marrons…. Imborrable!\nTravessat el riu Vero, l’aigua fresqueta però no congelada, ens apropem als Covachos del Gallinero per observar les diverses pintures rupestres realitzades en el període paleolític amb pigments minerals, ocre. Qui ha dit que no es fa cultura anant a la muntanya ;-)) Per dinar ens aturem en un entorn amb una roca foradada i unes vistes al Vero, envoltats de voltors que planegen a ben poca distància. Seguim el nostre camí i arribem a dalt de la cinglera.\nEn Josep ens planteja que, com anem bé de temps, si ens ve de gust fer un altre barranc: el Basender… vaig estar a punt de dir que no, em va agradar la sensació d’anar baixant, però m’espanta un xic la sensació d’iniciar el ràpel a 30 metres d’alçada. No vaig dir res, i vam enfilar a buscar el barranc de Basender.\nBarranc amb 6 ràpels, el mes llarg de 13 metres, i que ens va servir per aprendre a rapelar als que no en sabíem (que guay!!), per patir avançaments per la dreta dels companys més experimentats i per inventar una nova modalitat: ràpel cap per avall (a banda dels riures compartits, penso que no tindrà molt èxit). El barranc en sí, de pedra calcària forma tot un seguit de formes arrodonides i joc de llums que em va enamorar. Sense comptar que ja es primavera i es troba tot ple de flors per arreu.\nPer acabar la primera jornada, ens acostem amb la furgoneta a Lecina, per observar una fantàstica alzina de mes de 1.000 anys (si, si… ) amb una alçada de 16 metres i una copa de 28… espatarrant. Ens hem guanyat una dutxa i un bon sopar.\nEl segon dia es presenta amb sol, així que anem a fer la ferrada del Canal del Palomo i per completar la jornada, el mallo de San Jorge.\nLa ferrada m’encanta. Es tracta d’un barranc amb diversos pous on podem observar tritons (!!), i on la sensació de vertigen gairebé no existeix al estar tota l’estona “dins” les roques i en comptades ocasions pots veure l’exterior. El camí està farcit de claus per on anar progressant i allà on podíem tenir dificultats, en Josep ens anava col·locant ajudes i sinó, els companys sempre aporten bons consells. La ferrada acaba al circ d’o Ciego… un tros de roca alt, molt alt, on teòricament hi ha moltes aus… aquell dia no en vam veure.\nProsseguim la marxa, flaquejant tot el circ, assegurats amb la corda de vida fins a trobar el trencant que ens portarà al Mallo de San Jorge.\nAmb les vistes a l’embasament de Vadiello, els Mayos de Liguerre i un tros de roca que s’anomena “El Puro”, i a l’ombra, perquè deu-ni-d’ho cóm apretava el sol, recuperem forces i tot seguit enfilem la canal del Boron. Canal equipada amb cordes per ajudar a superar alguns punts, per tal de guanyar alçada i acostar-nos, tot envoltats de romaní florit, al nostre segon objectiu del dia: el Mayo de San Jorge.\nL’ascensió s’aconsegueix resseguint una mena de via ferrada, que envolta el Mayo i que en el seu últim tram, està equipada amb una corda i tot de grapes que ens porta al cim del Mayo de San Jorge (1.149m d’alçada)… no gaire alçada però amb molt de pati i força sensació de vertigen, requereix concentració.\nUn cop al cim, foto de grup, que ens ho hem guanyat, i dinar amb un paisatge esplèndid…el Tozal de Guara, el Pico Borón i el Fragineto, el nostre objectiu del 3er dia, si la meteo ho permet.\nLa baixada, pel mateix camí ens porta al pàrking on ens espera la nostra furgoneta ;-))\nA la tornada al campament base, fem un tomb turístic pels diferents pobles, amb una paradeta per prendre una cerveseta i patates fregides a l’ombra d’un parell de ploraires (“sauces llorones”) i amb vistes al Mayo de San Jorge… quina millor manera d’acabar una gran jornada d’aventures amb els companys!\nEl tercer dia, la meteo decideix que al ser Setmana Santa, hi ha d’haver un xic de pluja, així que l’ascensió al Fraginetto s’anul·la i a canvi anem a buscar l’envasament de Belsué, els penyasegats de Cienfuens, la cova de l’Àrtic, dolmen de Belsué per acabar al final d’un camí envoltats de pins vermells, al Salto de Roldàn i el Castell de San Miquel.\nVam trobar l’accés a la cova relativament fàcil, tot just havent deixat enrere el refugi de Peña Guara, massa fàcil. Així, que en Josep va seguir rebuscant per tots els voltants fins a estar segurs que aquella escletxa estreta a l’esquerra del camí era la nostra cova: la cova de l’Àrtic. Tot i al seva minúscula entrada, per dins mostra una longitud d’uns 200 metres, tota plena de estalactites, estalagmites, i fongs que reflecteixen amb la llum dels nostres frontals i que li donen un aire molt especial. Vam estar una estona revisant totes les sales i un cop fetes les fotos de grup, vam tornar a la sortida… millor: hi havia tant de fang, que sovint es feia difícil no deixar-se les botes enganxades a terra.\nQuan vam sortir, ja no plovia, era l’hora de dinar i l’espai que ens envoltava:el pantà i la presa de Belsué, be que es mereixien una estona de repòs.\nHavent dinat, vam iniciar el tram de tornada per un camí molt ben marcat, amb els penya-segats de Cifuens vigilant-nos des de les alçades i amb uns quant túnels que combinats amb la boira, li donaven un aire místic, fins a la trobada del Dolmén de Belsué. En aquest punt, el mestre ens planteja que el grup, segueixi pel camí mentre ell anava a buscar la furgoneta i ens trobàvem al Salto del Roldan. Dit i fet, les senyals ens indiquen 1,30 hores per arribar al nostre destí, jajajaj si, si… tirant d’actitud fem el camí que s’endinsava per un fantàstic bosc de pi roig i ens trobem amb Josep davant del Salto de Roldan en 55 minuts… ole, ole!\nJa que hi som i la boira s’ha obert una mica, ens acostem a la penya de Sant Miquel superant els trams equipats amb grapes i línees de vida, tot fotografiant, ara sí amb la réflex, tots els ocells que es posaven a l’alçada: trencalossos, voltors i fins i tot un aufrany. Carai, cóm havia trobat a faltar la meva càmera. Les vistes des del cim de Sant Miquel, amb l’olla d’Osca al peus son simplement impressionants. La boira torna a fer acte de presencia, i donem per acabada l’activitat d’avui. A la dutxa i sopar.\nL’últim dia es que pitjor previsió de meteo presentava (pluges fortes a partir de les 14 hores). Ens llevem d’hora i ens acostem a Alquezar per fer una ràpida visita turística i enllaçar amb el sender que ens portarà a les Basses de Basacol, l’abrigo de Quizans i el de Chimiacas. Uns treballadors que ens veuen passar ens avisen que avui ens mullarem. No els fem cas, tenim intenció de dinar de restaurant!!!\nEl camí, molt ben marcat ens acosta primer a unes cingleres que marquen el barranc del Vero, totes plenes de voltors. Si ens hi fixem, fins i tot es pot sentir la remor del vent en moure les ales els grup d’ocells… fotos i mes fotos fins a “caçar” un voltor en fase d’aterratge.\nAvui, es un dia a priori tranquil, així que anem guanyant alçada, mentre anem xerrant amb els companys fins a trobar-nos a un altre grup de Cordada que també feia aquests itinerari. Per no anar absolutament enganxats, anem a visitar unes parets d’escalada de grau… no sé, molt verticals.\nEl camí ja es camp a través, però de dificultat moderada, amb un pas molt curiós per entre mig d’un parell d’enormes masses de roca fins a arribar a l’abric de Quizans i discutir entre si el dibuix prehistòric es una guineu o un esquirol. Penso que s’aproxima mes a una guineu.\nI aquí comença la nostra aventura del dia d’avui: ens aventurem a buscar una aproximació a la cova de Chimiacas diferent del camí establert. Segons el GPS ens trobàvem a uns 350 metres de distancia. Je, je… Vam anar resseguint la cinglera i el barranc de Vero fins a trobar-nos amb la cova de Grasa i més endavant ens trobem amb el Paso Len, una via re oberta que flanqueja les parets verticals amb el suport d’una línea de vida amb unes vistes espectaculars a la Penya Bonbin (o Tozal del Vero), simplement treuen la respiració, i ens condueixen a un camí que baixa en picat fins al barranc de Chimiacas.\nUps, el Abrigo de Chimiacas, es troba just a l’inici del barranc… cóm pugem? En Josep ens deixa gaudint del paisatge per anar a buscar la millor manera d’accedir-hi i a tot això ja son les 14hores, i comença a ploure, vaja, avui ens mullem. L’única manera d’accedir a l’Abric de Chimiacas sembla remuntar el barranc… doncs vinga, amb actitud, contra la pluja i una mica de gana, comencem a guanyar metres pel mig del bosc i per sota els precipicis plens d’excrements de voltors, blancs per cert.\nDesprés de mitja hora, per fí arribem al camí correcte i anem a buscar el famós cérvol de Chimiacas, pintura realitzada entre 8000 i 3000 anys adc. El cert es que mereix l’excursió aquesta pintura de color vermell solitària en mig d’aquesta bauma…\nA partir d’aquí, un refrigeri, canvi de roba seca, i a seguir el camí de retorn a Alquezar, també sota la pluja… quan passem un altre cop davant dels treballadors del matí, els saludem… quanta raó tenien. ;-)))\nA tot això, ja hem acabat les aventures i com “os hecho a faltar”, companys!\n28 abril 2014 a les 16:58\nQuant han donat de si els 4 dies!\n28 abril 2014 a les 19:58\npo zi!!! ;-)))))\n5 maig 2014 a les 20:48\nLes fotos de Eli\nI si busqueu els albums de Miquel Pitarque veureu moltes més!


CONVOQUEN UNA NOVA EDICIÓ DELS JOCS FLORALS – Pirineus TV\nL’ajuntament d’Alp ha convocat una nova edició dels Jocs Florals de Cerdanya, que enguany arribaran a la 36a edició. Els interessats en participar tenen fins el proper 27 de març per presentar les obres que, com sempre, han de ser inèdites i escrites en català. En les darreres edicions el certamen literari ha superat les 500 obres, gràcies sobretot, a la implicació de les escoles.\nEls Jocs Florals comptaran amb set categories, sis infantils i juvenils i la d'adults, tant en prosa com en poesia. A més, tan com s'ha anat fent en els últims any, hi haurà una categoria d'Educació especial, que comptarà amb el suport de la fundació Adis i la fundació Tallers de Cerdanya.\nPel que fa a l'extensió, els treballs en la categoria prosa han de tenir una extensió màxima de 20 folis per una cara, mentre que en la categoria de poesia l'extensió és lliure.\nAmb l'objectiu de fomentar la participació dels escriptors de les comarques del Pirineu, els concursants han de tenir residència, lloc de feina o haver nascut a Cerdanya o empadronament a l'Alt Urgell, els Pallars, Alta Ribagorça, Ripollès, Solsonès o Berguedà.\nLes obres s'han de presentar a l'ajuntament d'Alp, a l'oficina de Turisme, a la Farmàcia Selva o bé a la Llibreria Canal. Com hem dit, abans del 27 de març.\nL’acte de lliurament de premis serà el dia de Sant Jordi a les 20h del vespre al Palau d’Esports i Congressos d’Alp.


Obrim les nostres portes com a centre psicològic l'any 2003 a la localitat de Premiá de Mar i l'any 2009, amb esforç i treball constant, ampliem les nostres instal·lacions i incorporem el servei de logopèdia i psicopedagogia.\nEls nostres professionals de la psicologia clínica, la psicopedagogia, la logopèdia i l'educació especial estan en constant formació acadèmica per oferir als nostres pacients els últims i més nous avanços.\nUn dels nostres objectius principals sempre ha estat oferir a cada persona la intervenció terapèutica més eficaç. Per a això creiem que és de vital importància la nostra formació continuada, el tracte proper i personalitzat i l'espai adequat, garantint en tot moment la més estricta confidencialitat.\nA més, per oferir la comoditat necessària en el procés terapèutic, en el nostre centre de psicologia i logopèdia de Premià de Mar comptem amb sales completament condicionades a cada etapa del cicle vital (podeu veure fotografies en la secció "Instal·lacions" de la web).\nA Institut Alba treballem per a millorar la qualitat de vida de les persones, garantint sempre un tracte individualitzat en cada cas.\nAixí mateix, col·laborem amb la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) i amb ISEP (Institut Superior d'Estudis Psicològics) en la formació pràctica d'alumnes que cursen les carreres de psicologia i psicopedagogia i amb alumnes que cursen formació de postgrau i màster.\nEl centre psicològic Institut Alba manté la més estricta confidencialitat respecte de les dades personals dels seus pacients d'acord amb el que disposa la vigent Llei Orgànica 15/99, del 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.


‘Els Llums de Sant Pau’, la proposta del recinte modernista per Nadal\nCada vespre, del 22 de novembre al 9 de gener, se n'obriran les portes per fer un recorregut lumínic de més d’un quilòmetre\nActualització: 26.11.2021 - 10:45\nEl Recinte Modernista de Sant Pau de Barcelona obrirà cada vespre del 22 de novembre al 9 de gener. Amb l’arribada de l’hivern, aquest espai es transformarà per primera vegada en Els llums de Sant Pau. De 18.00 a 22.30, es podrà gaudir d’un passeig nocturn a l’aire lliure amb milions de punts de llum. De fa anys, la façana exterior s’il·lumina durant Nadal, però enguany s’ha fet un pas més. Al llarg d’un quilòmetre i mig, els jardins de Sant Pau es convertiran en un paisatge lluminós ple de components nadalencs.\nL’espectacle de Christmas Garden ja es va popularitzar l’any 2014 a Anglaterra. Dos anys més tard, a Alemanya, es va recrear al jardí botànic de Berlín i a més ciutats com ara Stuttgart, Dresden i Münster. Enguany, arriba a Barcelona per omplir-la de llum durant l’hivern.\nCom puc aconseguir l’entrada per a Els llums de Sant Pau?\nLes entrades es podran comprar a la pàgina web de l’espectacle o a les taquilles. Es poden comprar en línia fins pocs minuts abans no comenci i dur-les en format PDF al telèfon mòbil o impreses. Els infants fins a dos anys, podran accedir-hi de franc, però a taquilla els donaran una entrada per tal de controlar el nombre exacte de visitants.\nL’entrada general val dotze euros, de dilluns a dijous, i catorze els divendres, caps de setmana i festius. També hi haurà entrades amb descompte, per a famílies –dos adults i dos menors d’edat–, menors de divuit anys, més grans de seixanta-cinc, estudiants i persones amb alguna diversitat funcional.\nL’espectacle es fa independentment de les condicions meteorològiques, fins i tot quan plou. Per això, l’organització demana de tenir-ho en compte, perquè no retornaran l’entrada si fa mal temps.\nL’accés dels visitants és limitat. Tan sols es podrà accedir al recinte en un marge de trenta minuts respecte de l’hora que aparegui a l’entrada. És a dir, si compreu una entrada per a les 18.00, hi podreu entrar fins a les 18.30. No s’obriran les portes del recinte els dies 24 i 31 de desembre, ni tampoc el 6 de gener.\nEl recorregut és circular i fa una ruta predeterminada d’un quilòmetre i mig. Es triga entre quaranta-cinc minuts i una hora per a fer-lo. Es poden fer parades, descansos o fins i tot anar als lavabos que hi ha al recinte.\nEls llums de Sant Pau és un destí perfecte per a famílies amb nens. Entre les atraccions, hi ha cavallets infantils i tots els camins estan dissenyats perquè s’hi pugui circular amb cotxet.


Hi ha eixida d'aquesta crisi?, protagonista de la primera trobada del cicle Seu Oberta. Actualitat Universitària\nHi ha eixida d'aquesta crisi?, prot..rimera trobada del cicle Seu Oberta\nHi ha eixida d'aquesta crisi?, protagonista de la primera trobada del cicle Seu Oberta\nAquest dimecres 7 de novembre, a les 20.00 hores, en la Seu Ciutat Alacant\nAlacant, 5 de novembre de 2012\nLa Universitat d'Alacant i El País engeguen, conjuntament, un nou espai de trobada, reflexió i debat destinat a analitzar els temes d'actualitat social, política, econòmica i cultural, amb vocació plural i oberta. El cicle, que es diu Seu Oberta, s'inaugura aquest dimecres 7 de novembre en la Seu d'Alacant.\nL'encarregat d'estrenar aquest espai de debat serà José Vicente González, president de la Confederació d'Organització Empresarials de la Comunitat Valenciana (CIERVAL), plantejant la pregunta Hi ha eixida d'aquesta crisi?. La conferència serà a les 20.00 hores en la Sala Altamira de la Seu de la Universitat d'Alacant. En l'acte també intervindran el rector de la Universitat d'Alacant, Manuel Palomar, i el delegat d'El País a la Comunitat Valenciana, Josep Torrent.\nDesprés de la conferència s'obrirà un torn de debat amb el públic assistent. L'assistència és lliure fins a completar l'aforament del local.\nJosé Vicente González Pérez\nPerit industrial de formació i Master en Administració i Direcció d'Empreses per la Universitat de València. José Vicente González és president director general de GH ELECTROTERMIA i GH GROUP, empresa fundada en 1961 i dedicada a la fabricació d'equips d'escalfament per inducció. També presideix els Consells d'Administració de les empreses del Grup GH a Alemanya, França, Brasil, Mèxic, Índia, EEUU i Xina.\nEn la seua trajectòria professional cal destacar la presidència de l'Institut Tecnològic AIDO (1989–2001) i de l'Institut Tecnològic AIMME (2001–2003). En 2003 va accedir a la presidència de la Federació Metal·lúrgica Valenciana (FEMEVAL) on va romandre fins a la seua elecció a l'abril de 2005 com a president de la Confederació Empresarial Valenciana (CEV), càrrec que va ocupar fins a desembre de 2011.\nVa ser triat president de la Confederació d'Organitzacions Empresarials de la Comunitat Valenciana (CIERVAL) al juliol de 2011.\nGonzález és vicepresident de la CEOE i membre del seu Comitè Executiu i Junta Directiva. Ha presidit la Comissió de RSE de la CEOE i actualment ocupa la presidència de la Comissió de la Unió Europea de l'organització nacional. Pertany al Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València i al Consell d'Administració de l'IVEX. És vicepresident 2º de Fira València i membre dels patronats de la Fundació Universitat–Empresa i de la Fundació Comunitat Valenciana–Regió Europea. A més, és membre del Comitè Estratègic de Política Territorial de la Comunitat Valenciana, dependent de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi ambient.\nJosé Vicente González és director acadèmic de la Càtedra de Cultura Empresarial de la Universitat de València "Qui pot ser empresari?", en el seu 13ª Edició, des de gener de 2012.


TREBALLADORS DE SAS I DE COPO PARTICIPEN EN LA CONCENTRACIÓ CONVOCADA PER LA CGT DAVANT EL DEPARTAMENT DE TREBALL – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > TREBALLADORS DE SAS I DE COPO PARTICIPEN EN LA CONCENTRACIÓ CONVOCADA PER LA CGT DAVANT EL DEPARTAMENT DE TREBALL\nTREBALLADORS DE SAS I DE COPO PARTICIPEN EN LA CONCENTRACIÓ CONVOCADA PER LA CGT DAVANT EL DEPARTAMENT DE TREBALL\nDijous, 8 març, 2007\nA les 12 hores del dia d'avui s'ha realitzat una concentració en el Departament de Treball per a denunciar el tancament de les empreses SAS i Copo Fehrer. A ella han assistit treballadors de les dues empreses i treballadors d'altres empreses afiliats a la CGT.\nConcentració SAS i Copo Fehrer\nEls treballadors d'ambdues empreses han mantingut una reunió amb la sots-directora de Relacions Laborals, Montserrat Segura, a la que han informat de la situació en què es troben.\nRespecte a la situació de SAS, i una vegada finalitzat el termini de 48 hores Donat per la Inspecció, ens ha confirmat que la Direcció d'aquesta empresa no ha presentat cap documentació, ni referent a la situació actual del tancament, ni al possible ERO que vulguin presentar.\nDes de la CGT continuem instant a l'Administració a què actuï d'una manera conseqüent davant la irresponsable actitud de SAS i valorem la seva disposició a actuar contra SAS si no es compleixen els termes del requeriment.\nDes de la CGT continuem denunciant el menyspreu que mostren els directius de l'empresa SAS, ja que segueixen saltant-se les normes que marca la legislació vigent.\nELS TREBALLADORS CONTINUEN AMB EL TANCAMENT


Vull conèixer a una noia - Xat De Vídeo - La Millor!\nLliure de Cites a Nàpols, a la Campània lloc web de Cites\na la Campània lloc web de Cites\nLliure de Cites a Nàpols\nConèixer-me aquí i ara de forma gratuïta i sense inscripció de la parella en el lloc web de haidu BiharAquests, així com als participants de telèfons mòbils, ajudarà a fer nous amics en el menor temps possible. Polova-el millor lloc de Cites amb fotos i números de telèfon, on es pot conèixer sense necessitat de registre i de franc ara mateix. Vols conèixer noies o nois en haidu Bihar i xerrar amb ells en línia, veure les fotos i poder trucar per telèfon. A continuació, prendre avantatge de les 100 funcions del lloc, registrar-se i obtenir lliure accés a tots els serveis de l'espai, on les noves reunions i coneguts de participants de tot el món tenen lloc cada dia. Avui, amb l'ajuda de la Simpatia servei, vostè pot obtenir les fotos de les nenes i els nens, reunir-se amb ells, i fins i tot fer una trucada de telèfon. Registrar amb nosaltres ara.\n"Home"i l'home de coneixement, etc. Excel·lent humor\nАргентинын Тототлымвер Видео\nfree video xat de Cites sense necessitat de registre en línia de xat de vídeo sense xat de vídeo sense necessitat de registre sense restriccions xat de vídeo sense necessitat de registre la ruleta de xat de vídeo noia xats de vídeo lliure sense inscripció com afrontar una noia la ruleta de xat amb les noies sense necessitat de registre dona sola vol conèixer Cites sense fotos


L'Ajuntament demana ajuda al Govern per embellir el centre antic\n18 abril 2021 16:29\nSerà una de les estratègies per a la desestacionalització turística\nL'Ajuntament de Muro ha presentat al Pla de desestacionalització turística de la Conselleria de Turisme del Govern balear un projecte per embellir el centre antic. Aquest consisteix en la rehabilitació del centre del poble, amb accions com són el soterrament del cablejat elèctric o l'empedrament dels carrers. L'objectiu del pla és «retornar el centre antic al poble», segons l'enginyer i assessor de l'Ajuntament, Manolo Velasco.\nEl projecte presentat consisteix a eliminar o a millorar tots aquells elements que degraden el centre. Així, es procedirà a l'embelliment dels carrers habilitant-los per als vianants mitjançant l'empedrament amb diferents tipus de lloses i llambordes, la col·locació de mobiliari urbà i la sembra d'arbres, així com el soterrament del cablejat elèctric i telefònic.\nTambé s'eliminaran i adequaran els senyals de trànsit, que seran innecessaris una vegada acomplides les obres. En alguns carrers es tallarà completament el trànsit i en altres només parcialment, perquè hi puguin accedir els vehicles de serveis o d'emergència.\nPer altra banda, l'Ajuntament està estudiant d'oferir subvencions i facilitats als propietaris dels habitatges de la zona perquè els rehabilitin i també perquè traslladin els aparells d'aire condicionat a zones menys visibles de les façanes, com poden ser les cobertes dels edificis. Amb la intenció de millorar l'estètica dels immobles s'incentivarà els comerciants de la zona perquè adeqüin la retolació.\nUna altra de les finalitats és la de renovar tot aquest espai públic perquè posteriorment hi inverteixi la iniciativa privada.\nIniciatives d'aquest tipus ja s'han portat a terme en altres ocasions, però només de manera puntual, com per exemple a la plaça de Sant Martí o la del comte d'Empúries. L'Ajuntament vol que aquestes petites accions ara es facin de manera constant i intensa, per a la millora de l'aspecte físic del poble.\nA més a més, es crearà una oficina d'informació turística com un altre punt per a combatre la desestacionalització i crear un turisme cultural per gaudir del patrimoni. Aquesta oficina establirà rutes turístiques per tots els punts d'interès del poble, com la plaça de Bous, malgrat que no es trobi dins la zona del centre.\nL'objectiu general d'aquest pla és la rehabilitació integrada d'aquesta zona, molt rica en valor artístic. A més, està considerada Patrimoni Històric i Artístic, des dels anys 60, i conté prop de 312 immobles catalogats com Edificis Protegits.\nNou aspecte del poble\nRespecte a totes aquestes noves actuacions, el batle de Muro, Miquel Ramis, considera que el projecte serà «molt positiu per al poble, ja que canviarà la fisonomia de Muro i ajudarà a conservar aquest patrimoni històric i cultural». Continua dient que «es vol que aquesta millora sigui una alternativa al turisme de sol i platja, i al d'instal·lacions esportives».\nAprofitant les obres, també es pretén fer un canvi de la xarxa d'aigües i clavegueram, amb la finalitat de renovar completament les infraestructures del centre antic.\nSi el Govern de les Illes Balears aprova aquest projecte, es preveu una despesa de prop de 6 milions d'euros i una durada de quatre anys, actuant per fases.


Romantic Hotel Istanbul Istanbul Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMimar Aga Caddesi Amiral Tafdil Sok. No:29, Sultanahmet, Istanbul, Turquia, - Veure al mapa\nMés informació sobre Romantic Hotel Istanbul\nOferint allotjaments de qualitat al els paisatges, els interessos religiosos, la cultura districte de Istanbul, Romantic Hotel Istanbul és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, mini bar per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Romantic Hotel Istanbul és una elecció inteligents per a viatgers a Istanbul, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Amics arbres · Arbres amics: Abans envoltada d'oliveres i ara de pins\nEl diumenge 3 d’agost es va publicar l’article ‘Pins i ignorància’ de Joan Vicenç Lillo i Colomar en el qual es discrepa del que es diu en l’article ‘El cinquè genet de l’Apocalipsi’ de Pere A. Serra publicat al Diari de Balears del passat 26 de juliol.\nPer tal que els lectors d’Amics arbres · Arbres amics’ puguin saber amb més coneixement del que parlàvem, hem cregut que estaria bé reproduir l’article que ha iniciat aquesta polèmica.\nSa Capelleta, de Sóller, abans envoltada d’oliveres i ara de pins.\nAquest petit monestir que es pot veure a la magnífica fotografia d’Óscar Pipkin em fa sofrir massa. Quan m’aixec als matins a la meva casa de Sóller, veig el bell edifici construït com a lloc de recolliment i d’oració a instàncies del prevere de Sóller, mossèn Ripoll, de can Gordo, iniciativa que li va resultar molt costosa. Ara és habitat per tres monges.\nContemplar-lo m’omple d’alegria i d’assossec, però acte seguit em formul l’eterna pregunta: Fins quan podrem admirar-lo? Fins quan els pins, aquests voraços arbres que no pertanyen al principi de la història de Mallorca, el respectaran? Ben segur que acabaran per devorar-lo, com devoren els oliverars, els alzinars i tot el que s’hi posa per davant.\nEl pi, per mi, és el cinquè genet de l’Apocalipsi per al camp mallorquí i el causant que Mallorca perdi les característiques i la bellesa que l’han feta famosa arreu del món.\nQuan els pins s’hagin fet seves les muntanyes i les valls arribarà el temut incendi i dominarà del tot el cinquè genet. Aquest edifici, que ja només es pot veure a mitges, fa deu anys es podia contemplar ben bé des de molts de llocs de la ciutat de Sóller. Ara, des de ca meva, encara puc admirar una part de l’edifici. Fins quan?\nDeia que fa deu anys es podia veure envoltat d’olivars, entre els quals el conegut des Fenàs. Ara, per cada olivera hi ha deu pins.\nPerò no tot ha de ser pessimisme. Una nota optimista: he vist que darrerament alguns olivars de les muntanyes solleriques s’estan arreglant i s’hi estan talant els pins que ofeguen les oliveres. És una magnífica notícia. En aquest sentit, la resurrecció de l’olivar de sa Salrana n’és un excel·lent exemple, i no n’és l’únic. Algun dia seria interessant analitzar aquests olivars que ara estan recobrant la seva importància com a productors del bon oli.\nPresident-editor del Grup Serra\n· Article [ pdf 421K ] publicat a Diari de Balears el 26.07.2008


“Modernitat i dinamisme per a reforçar la diversitat turística de la província” | comarquesnord\n“Modernitat i dinamisme per a reforçar la diversitat turística de la província”\nEl president de la Diputació presenta a Madrid la nova imatge de Castelló\nTema: Diputació de Castelló · Fitur · Inclou vídeo · Madrid · Nota de premsa\nLa Diputació de Castelló ha presentat hui a la fira Fitur de Madrid la nova marca turística que, sota el paraigua del Patronat Provincial de Turisme, abrigallarà la imatge de les huit comarques castellonenques per a donar a conéixer la seua oferta, “una marca que transmet la modernitat i diversitat de la província de Castelló, respectant actius clàssics com la naturalesa, el patrimoni i la sostenibilitat”.\nAixí ho ha destacat el president de la institució, José Martí, en l’acte celebrat en la plaça central del pavelló de Turisme Comunitat Valenciana al costat de la diputada provincial, Virginia Martí; el secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, i una representació d’alcaldes i alcaldesses, diputats provincials i empresaris de Castelló.\nEl president, en aquesta línia, ha incidit en què “estem davant una marca que, sincerament, creiem que representa molt millor la pluralitat d’identitats i realitats que conflueixen a Castelló, d’aquí ve que no podem més que enaltir el treball de Gimeno Gràfic, amb Pepe Gimeno al capdavant”.\nAquesta nova imatge, com ha relatat José Martí, “ha arribat per a donar la personalitat pròpia que es mereix el projecte de Castelló per a la recuperació i transformació del nostre sector turístic”. Al seu judici, “la marca transmet la combinació cromàtica que pretén posicionar Castelló en els mercats nacionals i europeus com un destí que va més enllà de la tradicional imatge associada al sol i platja, com a destinació turística diversa i sostenible, generant una dinamització turística transversal entre la costa i l’interior.\n“És una obra que evoca diverses sensacions com el verd de les muntanyes i els paisatges d’interior, l’arena de la platja, el blau de mar mediterrània, el dinamisme amb les ones trencant en arribar a la costa i les postes de sol al capvespre. Aporta modernitat, innovació i resulta molt més concorde als temps actuals, donant cobertura a la diversitat de segments i productes turístics de la província i compta amb aplicacions per a diferents suports”, ha assenyalat José Martí, qui ha afegit, en qualsevol cas que “una marca no és res sense un projecte, sense un producte i sense una identitat”.\nI aquest projecte global passa per diferents objectius de cara als pròxims mesos. Un d’ells és la ferma aposta per l’impuls a la comercialització i el posicionament en línia de la província, amb el desenvolupament d’una nova central de reserves que aglutinarà tota l’oferta de la província i impulsarà el desenvolupament i posicionament dels productes experiencials de la província i que fa d’ella un destí totalment diferenciat d’uns altres.\nVídeo de presentació de la nova marca turística de Castelló\nA això s’unirà un nou pla estratègic amb vocació de transformació per a la província que ha de servir per a liderar un projecte provincial de captació de fons europeus Next Generation, a més d’una nova orientació del Patronat al mercat turístic de les experiències, basada en el desenvolupament i impuls de productes de valor afegit, “a través del desenvolupament i consolidació de dos nous clubs de producte turístic: un gastronòmic, basat en Castelló Ruta de Sabor; i un altre de caràcter esportiu, basat en el cicloturisme”.\nEn aquest mateix sentit, i a conseqüència del nou paradigma turístic a conseqüència de la pandèmia, el Patronat està treballant de la mà del diputat provincial de Carreteres, Santi Pérez, en el desenvolupament d’un pla d’adaptació de vies i senyalització cicloturista amb l’objectiu de convertir la província de Castelló en la primera província Cicloturista (bikefriendly) d’Espanya. A més, el pla del cicloturisme de muntanya o BTT, el patronat també està definint Gran Recorregut Cicloturista de muntanya que discórrega per tota la província, vertebrant i posant en valor els centenars de quilòmetres d’aquestes rutes amb els quals ja compta els destins de la província.\n“Castelló es mou, és dinamisme i acció, valors que recullen una marca que estem convençuts té un llarg recorregut i que, segur, marcarà un nou punt d’inflexió en la promoció turística de Castelló, una província infinita”, ha conclòs el president.\nLa diputada de Turisme, Virginia Martí, ha reconegut per la seua part el dur any viscut pel sector després de mesos de confinament, restriccions i distanciament, “unes obligacions que els i les castellonenques hem complit responsablement perquè enteníem que era la millor manera de preparar-nos per a la “remuntada” turística que confiem comence a curt termini”.\nEl secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, ha destacat que, en moment de canvis, cal saltar a l’arena amb noves motivacions i fer ballar les neurones dels altres davant el nou”. Per això, enalteix la força de Castelló en aquest context de canvi de l’oferta, la demanda i dels mercats. “Tenim la gran oportunitat d’irrompre amb l’emoció del nou i Castelló és capaç de convéncer, atrapar i fidelitzar”, ha subratllat el secretari autonòmic, per a qui la nova marca del Patronat Provincial de Turisme “marca el moment de reinvenció de Castelló”.


Caupo de Turaida - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMonument a Kaupo al Castell de Krimulda.\n22 setembre 1217\nCaupo of Turaida o Kaupo (? - 21 de setembre de 1217) va ser un líder dels livonians finesos a principi del Segle XIII, en les actuals Letònia i Estònia durant la Croada Livoniana. De vegades se l'anomena Rei de Livònia i la Crònica d'Enric de Livònia s'hi refereix com a quasi rex (gairebé un rei).\nVa ser el primer líder rellevant de Livònia a ser evangelitzat, probablement batejat al voltant de 1191 per Teodoric de Treyden. Va esdevenir un cristià fervorós, amic personal del bisbe Albert de Buxhövden, fundador de la ciutat de Riga, a qui va acompanyar entre 1203 i 1204 en un viatge a Roma per conèixer al papa Inocenci III. Segons sembla el papa en conèixer-lo va quedar impressionat i li va fer entrega d'una bíblia. En tornar del viatge la seva tribu s'havia rebel·lat en contra seva i Caupo va ajudar a conquerir i destruir el Castell de Turaida, que havia estat sota els seus dominis.\nTambé va participar en la Croada Livoniana contra les tribus que encara no havien estat evangelitzades i va morir a la Batalla del dia de Sant Mateu el 1217, a mans de les tropes del líder estonià Lembitu. El seu fill Bertold també havia mort el 1210 a la Batalla d'Ümera.\nLa historiografia que es conserva sobre la seva figura és contradictòria. Se'l pot presentar com un traidor al seu poble i un agent de l'enemic invasor, o bé com un líder visionari que volia que el seu poble formés part de la pròspera cultura cristiana i europea. Ambdues visions estan fortament influenciades pel nacionalisme del segle xix. Algunes llegendes letones s'hi refereixen com "Kaupo, aquell que va vendre la seva ànima als bisbes estrangers."\n↑ Urch, R.O.G. Latvia — Country and People. London: George Allen and Unwin Ltd. 1938.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Caupo_de_Turaida&oldid=21344079»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 juny 2019 a les 05:13.