Nova Zelanda augmentarà el control a les armes després de l'atemptat d'ultradreta contra les dues mesquites\nEn un país amb 4,6 milions d’habitants, el 26,3% de la població té alguna arma a casa\nNova Zelanda obre ara un debat sobre la possessió d’armes\nBarcelonaEl govern neozelandès ha anunciat avui que reformarà les lleis de possessió d'armes per establir controls més estrictes sobre les semiautomàtiques, com a resposta a l'atemptat d'ultradreta de divendres en dues mesquites del país, que ha deixat 50 morts i una cinquantena de ferits. En un país amb 4,6 milions d’habitants, es calcula que un 26,3% de la població té alguna arma. De fet, durant aquests dies els anuncis sobre armes continuaven a les tanques publicitàries de Christchurch, la ciutat on va tenir lloc la massacre.\nLa primera ministra Jacinda Ardern ha anunciat aquest dilluns que el govern en bloc està disposat a la reforma. Segons la policia, l'atacant, l'ultradretà Brenton Tarrant, va fer servir fusells de tipus militar semiautomàtics que hauria modificat per fer que disparessin més munició. Ardern ha dit en roda de premsa que els detalls de la reforma s'anunciaran el 25 de març: "Deu dies després d'aquest abominable acte de terrorisme anunciarem les reformes que pensem que faran més segura la nostra comunicat", ha confirmat. "Ho hem acordat com a govern, estem units", ha afegit la primera ministra. L'associació de policies de Nova Zelanda ha reclamat que es prohibeixin les armes semiautomàtiques.\nChristchurch és una de les ciutats de Nova Zelanda on l’empresa Gun City, dedicada a la venda d’armament, té botiga. Una tanca publicitària a Christchurch continuava anunciant aquest cap de setmana la botiga, amb una fotografia d’un home que ensenya a dos nens a disparar amb una arma. Molts opinen ara que l’anunci és de “mal gust”, després del que va passar divendres a les mesquites atacades. Així mateix, la web Trade Me continua venent armes online: té un catàleg de centenars d’armes semiautomàtiques, que són les que l’autor de la massacre, l’australià de 28 anys Brenton Tarrant, va utilitzar per disparar contra desenes de persones. La xifra de morts ja arriba als 50, i 34 ferits continuen hospitalitzats, alguns dels quals en estat greu. El ferit més jove és una criatura de 2 anys.\nA Nova Zelanda és relativament fàcil tenir una arma semiautomàtica. Segons la legislació del país, qualsevol persona de 16 anys o més pot demanar una llicència d’armes, i qualsevol persona de 18 anys o més que tingui llicència d’armes pot demanar un permís per tenir una arma semiautomàtica d’estil militar.\nLa primera ministra s’haurà de pronunciar avui sobre aquesta legislació. Ahir ho va fer per justificar per què les autoritats no van fer res per evitar la tragèdia malgrat que la seva oficina va rebre nou minuts abans de l’inici de la massacre un e-mail amb el manifest sobre les intencions del terrorista d’ultradreta. “[El manifest] no indicava cap localització, ni precisava cap detall”, va aclarir la mandatària. “Si hagués inclòs algun detall, s’hauria actuat amb més immediatesa”, va assegurar. La primera ministra també va precisar que la seva oficina va reenviar l’e-mail als serveis de seguretat tan bon punt el van rebre. Els altres destinataris del manifest eren altres dirigents polítics i mitjans de comunicació.\nPer la seva banda, la policia neozelandesa també va justificar ahir la seva actuació. S’ha qüestionat que els agents tardessin 36 minuts a detenir el terrorista, que va tenir temps de desplaçar-se d’una mesquita a una altra en cotxe i causar un bany de sang als dos centres de culte. “Només sis minuts després d’haver rebut la primera trucada d’emergència, agents armats eren al lloc de l’atac”, va detallar el comissari de policia Mike Bush. En aquell moment, però, el terrorista ja es dirigia en cotxe a la segona mesquita.\nFacebook també va donar explicacions ahir sobre la difusió del vídeo amb part de les imatges de la massacre que va córrer com la pólvora. L’empresa va assegurar que la xarxa social ha retirat fins a 1,5 milions de vídeos sobre l’atemptat a tot el món i que continua treballant per eliminar les imatges que, sens dubte, seran una prova clara per inculpar l’acusat. La primera ministra neozelandesa ha anunciat que en principi l’home serà jutjat a Nova Zelanda i que de moment no es preveu extradir-lo a Austràlia.\nL’àvia del terrorista demana perdó\n“Primer vaig dir: «No, no pot ser», però després vaig veure la seva foto. El que ha fet no està bé”. Així es va pronunciar ahir l’àvia de l’autor de la matança de Nova Zelanda, Marie Fitzgerald, de 81 anys, en declaracions a la televisió australiana Nine News. “Tota la família està enfonsada. Ho sentim molt per les famílies [afectades]. Només volem tancar-nos a casa i amagar-nos”, va afegir. L’àvia va explicar que el seu net passava el temps lliure jugant a videojocs quan era adolescent, sempre tancat a la seva habitació. “Mai vam pensar que algú de la nostra família podria fer una cosa així”, va dir consternada.\nMentre, els residents de Christchurch intenten tornar a la normalitat després de la matança i han omplert els carrers de flors i missatges de condol per a les víctimes i les seves famílies. Les mostres de condol han continuat al país i grups d'estudiants i de policies han ballat al mig del carrer el 'haka', la dansa tradicional maori que es feia servir com a crit de guerra i que ara s'ha convertit en la referència dels All Blacks, la selecció neozelandesa de rugby i un símbol de l'illa.


11 | Juny | 2010 | AMPA IPSE BLOC ... un espai per a la comunicació i per a la participació.\nEDUCACIÓ A LA CARTA\n11/06/2010 — ampaipse\nTenen tots els nens les mateixes capacitats per aprendre?, Influeixen les seves circumstàncies personals, el seu entorn i caràcter a l’hora de fer-ho? Més enllà de l’autoritat i l’esforç, cal tenir en compte els seus ritmes i aptituds.\nText Mercedes de la Rosa a “Estils de vida” de La Vanguardia del 5 de juny de 2010.\nL’ENSENYAMENT BASAT NOMÉS EN APROVATS I SUSPENSOS ES REVELA INEFICAÇ.\nAMB PLANS D’ESTUDIS ESPECÍFICS DELS NENS MILLOREN LA SEVA CAPACITAT I INTERÈS\nCAL EL SUPORT DELS PARES PER INTRODUIR PEDAGOGIA DIFERENTS\nMarta llegeix molt ràpid, però li costa sumar; Joan és únic fent anar la pilota i un líder nat, però no aguanta més de vint minuts seguits i Nicolau és capaç d’inventar històries dignes de Jules Verne, però li costa socialitzar i relacionar-se amb altres nens ; Patrick domina els números, però fa els càlculs de manera diferent als seus companys i amb prou feines parla català perquè acaba d’arribar de Dublín. Marta, Joan, Nicolau i Patrick són companys de classe, juntament amb altres vint nens d’entre sis i set anys. Cursen les mateixes assignatures, tenen els mateixos horaris i són avaluats pels mateixos paràmetres, però mentre uns desenvolupen certes activitats amb facilitat i naturalitat, a altres els costa no només seguir-les sinó, fins i tot, iniciar-les. Poden i han de seguir tots el mateix currículum? És bo que se’ls exigeixin els mateixos resultats a tots? És just que siguin avaluats pels mateixos barems?\nHi ha dues grans línies que responen a aquestes preguntes. La primera i més tradicional és la que dóna suport que els nens són esponges i que cal omplir-los d’informació des de petits amb uns objectius curriculars comuns, sense aturar-se a contemplar les qüestions individuals o necessitats específiques de cada un. Es tracta de l’educació de tota la vida, amb tints autoritaris i basada en l’esforç. L’altra, més contemporània, preveu a cada nen com un individu únic, i respecta la seva evolució pròpia per a l’aprenentatge. El procés té en compte les capacitats, circumstàncies i entorn de cada nen, així com el seu propi ritme d’aprenentatge i conducta. Aquest corrent és la que aposta per una escola integradora mitjançant la personalització.


L'Smartflower POP instal·lat a l'escola De La Salle Lipa (APTN)\nLa flor solar fotovoltaica arriba a les Filipines\nAlberto Alcántara 06/08/2017 - 10.22 Actualitzat 07/08/2017 - 17.48\nLes Filipines són un país que encara depèn en gran mesura dels combustibles fòssils per a la producció d'energia, però està desenvolupant un Programa Nacional d'Energies Renovables per evolucionar cap a una energia més ecològica. Un dels sistemes que comencen a utilitzar és l'Smartflower POP, una enginyosa eina per produir energia solar.\nEs tracta d'un sistema de plaques solars portàtils amb un disseny inspirat en els gira-sols, i que és capaç de produir un 40% més d'energia que els sistemes fixos. Així ho afirma Smartflower Pacific, la companyia que l'ha portat al país asiàtic.\nCada unitat té 12 pètals de panells solars, amb una superfície de 59 metres quadrats, connectats a un sistema que persegueix els raigs de llum des de l'albada fins al vespre. D'aquesta manera aprofita la màxima exposició al sol. Segons els fabricants, la flor artificial genera al voltant de 3.400 a 6.200 kWh l'any en funció de la regió.\nAquestes unitats estan programades per treballar de forma autònoma a partir de la configuració inicial. El sistema s'obre amb el primer raig de llum. Els pètals es van desplegant i es tanquen sols quan detecten que el sol ha marxat. En el moment del tancament, els pètals s'autonetegen. Quan hi ha pluja o fort vent, el sistema es tanca automàticament per evitar qualsevol dany als pètals.\nLa primera unitat de Smartflower POP s'ha instal·lat a l'escola De La Salle Lipa, situada a 1 hora de distància de Manila, a la província de Batangas. L'aparell té un preu de venda d'uns 17.800 dòlars en aquell país.\nAquest invent austríac també es comercialitza a Espanya. L'aparell es va poder veure en l'última edició de la fira Expoelèctric, celebrada la tardor passada a Barcelona.\nUn gira-sol artificial per produir energia solar


La Natura a Sant Andreu de la Barca: 2009-10-18\nUn canvi ben radical després dels darrers dies plujes que hem patit durant aquesta setmana, amb un cel força molt, només amb alguns núvols alts trencant-se i una clara pujada de les temperatures, que provocaven certa sensació de calor a mig matí.\nEntre les espècies d'ocells detectades, hi destaquen algunes pel seu elevat nombre com és el cas del pit-roig (Erithacus rubecula), el tallarol de casquet (Sylvia atricapilla) i el pinsà comú (Fringilla coelebs), en aquest mateix ordre d'abundància. També s'han detectat algunes altres espècies tant migradores con hivernants, com és el cas del tord comú (Turdus philomelos), en que s'han localitzat 8 individus en tota la ruta; el pardal de bardissa (Prunella modularis), espècie que enguany està sent força habitual en pas, sent aquesta la segona observació en la migració de tardor d'aquest any; una femella d'esparver vulgar (Accipiter nisus), que podria ser tant sedentària de la localitat (on hi nidifica) com migradora i un grup de 3 aloses (Alauda arvensis) en migració activa ja a final de l'itinerari.\nS'estàn trobant a faltar els lluers (Carduelis spinus), els quals ja haurien d'haver arribat fa unes quantes setmanes i en canvi s'estàn localitzant en altres sectors propers al nostre municipi. El cas es que aquesta espècie mai ha estat fidel com a hivernant al nostre territori, ja hi pot aparèixer o no aparèixer segons els anys, i resulta estrany, ja que en els darrers 4 anys els hi hem tingut cada hivern. Haurem de confiar en que hi faci molt de fred aquest hivern i ens arribin efectius en forma d'irrupció, i que es quedin.\nPel que fa a altres grups faunístics, encara s'han detectat alguns rèptils, com la sarganta ibèrica (Podarcis liolepis), espècie antigament coneguda com a Podarcis hispanica, que actualment s'ha dividit en altres espècies diferents, a Catalunya ens correspon Podarcis liolepis. També s'han vist algunes papallones de la reina (Vanessa atalanta), espècie migradora i hivernant comuna al nostre municipi.\nSargantana ibèrica (Podarcis liolepis) mascle\nI ara la cançó de sempre, peró cada vegada més grossa i fumejant...\n"L'abocador de Sant Andreu de la Barca". En les darreres fotos s'observen les fumeroles (que no es altra cosa que metà CH4 i diòxid de carboni C02, dos gasos que afavoreixen l'efecte hivernacle) que surten fruit de la descomoposició de les restes de vegetació amb l'aire fred ambiental, senyal d'una mala gestió del compost que no s'aireja (simplement removent la pila)\n- Cuereta blanca (Motacilla alba): 2 exemplars detectats en tot l'itinerari\n- Tord comú (Turdus philomelos): 8 exemplars detectats en tot l'itinerari\n- Rossinyol bord (Cettia cetti): 2 exemplars detectats en tot l'itinerari\n- Tallarol de casquet (Sylvia atricapilla): abundant\n- Esparver vulgar (Accipiter nisus): 1 femella detectada en vol\n- Alosa vulgar (Alauda arvensis): 3 exemplars junts en migració activa sobre la masia de Can Preses\nEtiquetes de comentaris: Alàudids, Denúncia, Herpetología, Migració postnupcial (tardor), Rapinyaires diürns, Serrat d'en Canals, Sílvids, Túrdids\nPas intens de titelles (Anthus pratensis) i aloses (Alauda arvensis) per Sant Andreu de la Barca - 24/10/2009\nAquest matí a primera hora han estat detectades prop d'una vintena de titelles (Anthus pratensis) en migració activa cap al sud. Juntament amb elles també s'han localitzat algunes aloses (Alauda arvensis), tot i que en nombre força més baix, almenys 5 exemplars també en migració activa en la mateixa direcció.\nPer la vila ja es poden observar algunes cotxes fumades (Phoenicurus ochruros), que ja començen a establir els seus territoris hivernals.\nAl migdia, el pas continuava, encara que amb més intensitat: s'han detectat 2 titelles (Anthus pratensis) aturades a la riera del Palau i unes 3 aloses vulgars (Alauda arvensis) en plena migració.\nEnviat per Natura SAB a 5:31 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Alàudids, Cueretes i piules, Migració postnupcial (tardor)\nPrimers repicatalons (Emberiza schoeniclus) i altres ocells interessants al riu Llobregat - 23/10/2009\nAquest matí han estat detectats 5 repicatalons (Emberiza schoeniclus) al riu Llobregat al seu pas per Sant Andreu de la Barca. Es tracta de la primera citació postnupcial d'enguany per a l'espècie.\nA més, shan observat d'altres espècies migrants i hivernants força interessants:\n- Xivita (Tringa ochropus): 1 exemplar alimentant-se al riu\n- Cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus): 1 exemplar, tipus femella, aturat en un tamariu a la llera del riu\n- Fredeluga (Vanellus vanellus): 2 exemplars junts aturats al riu\n- Titella (Anthus pratensis): un mínim de 9 exemplars detectats en tot l'itinerari\n- Oreneta vulgar (Hirundo rustica): 1 exemplar en vol baix sobre el riu\n- Esplugabous (Bubulcus ibis): 3 exemplars aturats sobre unes canyes flotants a la segona resclosa\n- Grasset de muntanya (Anthus spinoletta): 2 exemplars a la segona resclosa. 1ª citació postnupcial\nEnviat per Natura SAB a 3:45 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Ardèids, Cueretes i piules, Emberízids, Limícols, Migració postnupcial (tardor), Orenetes, Riu Llobregat (Sant Andreu de la Barca), Túrdids\nEl resultat de les pluges d'aquests díes i, especialment d'avui\nAvui, de la mateixa manera que ahir i abans d'ahir, el protagonista ha estat la pluja durant pràcticament tot el dia. Aquí us mostro algunes imatges captades pel radar meteorològic del Servei Català de Meteorología:\nImatge captada a les 8:00\nImatge captada a les 9:00\nImatge captada a les 9:30\nImatge captada a les 10:00\nImatge captada a les 11:30\nAquests són els litres per metre quadrat registrats a Sant Andreu de la Barca entre dimarts 20/10/2009 i avui dijous 22/10/2009:\n- Dimarts 20/10/2009: 51,2 l/m2\n- Dimecres 21/10/2009: 47 l/m2\n- Dijous 22/10/2009: 60 l/m2\nLa gran "tamborinada". Imatge captada a les 16:00\nAixí plovia cap a les 16:00\nEnviat per Natura SAB a 10:37 Cap comentari:\nEnviat per Natura SAB a 10:33 Cap comentari:\nAvui, després de les plujes, s'ha detectat una gran activitat a l'entorn del formiguers de pràcticament arreu de Sant Andreu de la Barca, en que s'han observat una gran quantitat d'individus alats, els quals, donada la gran varietat i semblança que hi ha entre espècies, no han pogut ser identificades.\nDiversos formiguers amb presència d'exemplars "sexuats"\nAquestes formigues alades, es defineixen com a individus "sexuats", entre els hi trobem tant mascles com femelles. El mascles ténen la funció d'aparellar-se amb les femelles, i aquestes (futures reines) un cop fertilitzades acaben perdent les ales i cerquen refugi sota terra on es formarà un nou formiguer la temporada vinent; aquest tipus de formació de noves colònies s'anomena "haplometrosi".\nExemplars alats al detall\nFormiga reina sense ales cercant refugi\nMés informació sobre les formigues a http://www.hormigas.org/\nEnviat per Natura SAB a 7:14 2 comentaris:\nDesprés de la intensa pluja d'aquests dos darrers dies, la riera del Palau baixava aquest migdia ben plena d'aigua, i encara sembla que n'ha de caure una mica més entre avui i demà.\nA més, a la bassa abandonada i assecada del costat del camí ja s'havia omplert gran part d'aigua a la part baixa, tot i que no gaire, si tenim en compte que la quantitat de pluja registrada avui ha estat de 47 litres per metre quadrat. Tot i així s'han observat diversos tàmdems d'odonats del génere Sympetrum i femelles ponent els ous.\nBassa al costat de la riera de Palau\nEnviat per Natura SAB a 6:33 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Meteorología, Riera del Palau\nAquest migdia, després de la intensa pluja que ha caigut durant gran part del matí, han estat observades unes 5 titelles (Anthus pratensis) a la riera del Palau i la zona enjardinada amb gespa que queda a l'altra banda, entre la caserna de la Guardia Civil i el nou polígon industrial.\nEnviat per Natura SAB a 10:34 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Cueretes i piules, Riera del Palau\nL'ambient, en la primera part del matí, era ben típic de tardor, amb fred i humitat, si tenim a més en compte que el cel estava força ennuvolat.\nHi havia molta activitat d'ocells, especialment als matolls i arbrets que vorejen la riera del Palau, on s'ha localitzat un bon nombre de tallarols de casquet (Sylvia atricapilla), mosquiters comuns (Phylloscopus collybita), pit-rojos (Erithacus rubecula), alguns tords comuns (Turdus philomelos) i, com a més destacable, sent la primera citació postnupcial de l'espècie: un pardal de bardissa (Prunella modularis). Cal mirar-s'ho una mica més, ja que les prospeccions s'han iniciat aquest any,però aquesta localitat podria ser un espai d'hivernada habitual per a aquesta espècie.\n- Gratapalles (Emberiza cirlus): 2 mascles cantant detectats en tot l'itinerari\n- Tord comú (Turdus philomelos): mínim de 4 exemplars a la riera\n- Alosa vulgar (Alauda arvensis): 1 exemplar en vol sobre la riera\n- Pardal de bardissa (Prunella modularis): 1 exemplar a la riera. 1ª citació postnupcial\nPicot verd (Picus viridis) mascle\nEnviat per Natura SAB a 3:25 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Alàudids, Migració postnupcial (tardor), Riera del Palau, Túrdids


Un Jaguar, un veler o un quadre de 10.000 euros: els béns dels diputats de la XII Legislatura | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nUn Jaguar, un veler o un quadre de 10.000 euros: els béns dels diputats de la XII Legislatura\nEl Parlament ha publicat la informació sobre les possessions dels representats polítics\nBarcelona 7 FEB 2018 - 21:45\tCET\nEl ple del Parlament durant la sessió constitutiva de la XII Legislatura. Massimiliano Minocri\nEl Parlament de Catalunya ha publicat la relació de béns dels 135 diputats que formen part de la XII Legislatura. Si la legislatura anterior van aixecar polseguera les 11 propietats de l’exdiputat de la CUP Benet Salellas –que va atribuir al treball dels seus pares-, aquest cop vegada algunes de les relacions de béns dels diputats no deixaran indiferent ningú. És el cas del diputat de Junts per Catalunya Lluís Font, que té 12 habitatges en propietat i sis locals. Tots ells provenen d’una herència que el diputat va rebre l’any 2014.\nDins de Junts per Catalunya també destaca el Jaguar XF de la diputada Laura Borràs, també exdirectora de l’Institut de les Lletres Catalanes. Borràs també té un habitatge valorat en 201.845 euros, un Toyota Yaris i un pla de pensions. La seva companya de grup Anna Tarrés té més de 222.000 euros repartits en dues sicavs.\nEl diputat del PSC Miquel Iceta té un quadre valorat en 10.000 euros, dos habitatges amb un valor aproximat de 570.000 euros i un Volkswagen Golf de segona mà. Iceta també té accions per valor de 130.000 euros en una empresa de promoció de locals.\nTres habitatges amb un valor total de 850.000 euros, tres garatges i un veler. Això és el que reflecteix la declaració de béns del diputat del grup mixt amb més propietats: Xavier García Albiol.\nL’oposició carrega contra el pla de Puigdemont de presidir un consell de la república\nDivisió entre els lletrats del Parlament per concloure el seu informe


Després de la mateixa, teníem ocasió de parlar amb l'alcalde de Biar, Julio Sanjuán, qui subratllava que "per damunt de tot està fugir dels extremismes i la cordialitat i el bon veïnatge que històricament han tingut Villena i Biar", però afegia que "intentaré parlar amb Javier Esquembre abans de l'acte de cessió de la Mahoma, perquè m'agradaria, independentment del que diga el pergamí, que de la seua boca isca la paraula Mahoma". Com ja li vaig dir ahir a Pachi, afegia Julio Sanjuán, "a Villena li pot posar el nom que vulga, perquè al cap i a la fi qui el jutjarà serà el poble de Villena, però a Biar, per favor, que ens demane la Mahoma de Biar, amb això em done per satisfet ".\nEn qualsevol cas, i per concloure, l'alcalde de Biar llançava un missatge molt clar: "La Mahoma baixarà a Villena esta vesprada". En termes semblants s'expressava el regidor de Festes de Biar, Vicent Galvañ, qui deia que "no hi ha cap polèmica perquè encara no se'ns ha donat cap pergamí des de Villena, amb la qual cosa no sabem el que posa". Això sí, igual que l'alcalde, Galvañ matisava que "el que cedeix Biar és la Mahoma de Biar, no una altra cosa. La meua opinió està molt clara. I el que Villena retorna a Biar el dia 8 de setembre, també és la Mahoma de Biar ". Com sabem, en l'entrega del pergamí ahir a la plaça de l'Ajuntament, després de l'ambaixada figuraven les dos denominacions, tant "efígie del bàndol Moro" com "La Mahoma".\nBiar recolza el pla de protecció del centre històric i monumental\nXarrada: Com facturar el doble amb la meitat d'estrés?


Edición del sábado, 29 mayo 2021, página 2 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del sábado, 29 mayo 2021, página 2\n2Cultura|s 29 MAIG 2021 LA VANGUARDIA en el móndeles arts escèniques europees és per haver apostat per l’avantguardaielKunstenfestivaldes arts n’és el seuprincipal aparador. Fa anysque,durantelmesdemaig,Brus sel·les esdevé un llocdepelegrinatge perals qui busquenemocions fortes i peral’ediciódel 2021hihamolta activitatal’aire lliure, propostes digi tals iespectacles presencialsque ex plorenles fronteres entre les arts. L’espectacle estel·lar havia de ser The interrogation,lacreacióque hanaixe cateldirectorsuísMiloRauil’escrip tor francès Édouard Louis, però ho serà amitges,jaque només es podrà veure la versió online. Aquest lloc se l’ha quedatl’artista coreà Jaha Koo, queoferirà The Hamartia trilogy,tres peces on ens parla de la cuina delseu país, de la petjada delteatre occiden talacasa sevaide l’obsessió de molts parescoreans de parlar en anglès als fills. D’Àsia tambévindrà el tailandès Wichaya Artamat amb Four daysin september(Themissing comrade),cosa quedemostra que Brussel·lesconti nuasentelllocondescobrir teatrali tatsllunyanes. BERGENINTERNATIONALFESTIVAL Del 26 de maigal9de juny La ciutat noruega canvia durant uns dies de primavera la placidesadels fi ords per l’energia escènica iaquest anyhan dissenyat un festivalamb menysespectacles de l’habitual, però amb un granespectacle que serà el seugranestendard, TheAmerican moth,una peça multidisciplinarcrea da perAlan Lucien Øyen, directori coreògraf, enfantterrible de l’escena noruega.L’espectacle comptaamb la llegendàriaLiv UllmannilaBergen PhilharmonicOrchestra per explicar com són les relacionsintergenera cionals ara quehem hagut de lamen tartantes pèrdues per mordelapan dèmia. FESTIVAL DE TEATRED’ALMADA Del 2al25dejuliol Ivo vanHove, MonicaBellucci, Jan Lauwers iJosef Nadj són els grans protagonistes d’aquest petit festival portuguèsque,ambl’ullmoltposaten l’escenaindependent catalana, fa gairebé quaranta anysque dona vida alteatrelisboeta.Almadatéencartell onze espectacles portuguesos ideu d’estrangers, entre elsquals destaca Lettres et memoires de Maria Callas,de TomVolf,onMonicaBellucciesposa enlapelldelagrandivagrega.Noens passaper alt l’última grancreació del neerlandèsIvo van Hove apartir de l’assaigd’ÉdouardLouisQuivamatar el meu pare? Ni tampoc una de les granspeces nascudes aPortugall’úl timany, Aurora negra,unabrillantpo sada en escenasobre elsafrodescen dentsportuguesos.Elfestivalcelebra, amés,elcinquantenaridelaCompan hiadeTeatrodeAlmada,quehiestre narà dos espectacles: Hipólito,d’Eurí pides, dirigidaper Rogério de Carva lho, i Um gajo nunca maiséamesma coisa,escrita idirigidaper Rodrigo Francisco. WIENER FESTWOCHEN Del 3dejunyal13dejuliol El festivalvienès ja no vol ser només el grancertamenestivalcentreeuro peu, sinóque aspira aalgunacosa més. Ilaprogramaciódel 2021, que s’allargafinsalnovembre desprésdel picdejunyjuliol,éstotaunadeclara ciód’intencions,jaquecomptaambel millord’Avinyó, amb el toc avant guardista del director belga Christo pheSlagmuylder, l’home que va con vertirelKunstenfestivaldesarts en la cita obligadaque és avui dia.Elpri mer plat fort és Liberté d’action,de HeinerGoebbels,una peçacreada a partir del text d’Henri Michaux en quèparticipen ni mésnimenys que Barcelona iAlmagro, dos festivals ben connectats Després d’un estiu del 2020 en què el Grec es va convertir en gairebé l’única finestra oberta del continent, aquest 2021 es reincorpora al variat mapa europeu sense serne l’excepció,amb espectacles notables de factura internacio nal que ens perme tran veure aBarce lona alguns dels noms més cobejats d’Europa. AAlmagro, al seu torn, el Festival Internacional de Teatro Clásico obre una finestra aPortu gal, d’on vindran cinc espectacles, abanda d’oferir onze estrenes absolutes. Mentres tant, altres certà mens espanyols (Mèrida, Sagunt) esgoten els dies abans de presentar què ens oferiran. ABarcelona un dels grans serà el grec Dimitris Papaio annou, que torna a la ciutat amb Trans verse orientation després de l’esplèn did descobriment del 2017 amb The great tamer.Papaioannou és també un dels plats forts d’Avinyó, així com Angelica Liddell, que portarà al Grec Liebestod. El olor asangre no se me quita de los ojos Juan Belmonte,un exercici en el qual fa un viatge através de l’última ària del Tristany iIsolda de Wagner del braç del torero Juan Belmonte. Producció de l’NT Gent de Milo Rau, la peça de Liddell és la tercera part de les Històries del Teatre que el director suís ha engegat des de Bèlgica. ABarcelona vam poder veure la primera part, L’as saig,aixecada pel mateix Rau. The scarlett letter,el muntatge de Liddell que va passar pel Grec 2020, va ser, sens dubte, el millor del festival. La tercera pota de gran envergadura del Grec 2021 és l’artista sudafricà Brett Bailey, un nom fonamental de l’última dècada ide qui només hem vist una versió operística de Macbeth aTem porada Alta 2014. Si aleshores situava la peça de Shakespeare en un Congo corcat per la guerra, a Samsó s’aferra al mite bíblic per parlar nos del capitalisme salvatge. Ihofaamb música en directe, cant coral iuna escenografia impac tant. Bailey, que també serà aAvinyó, no deixa ningú indiferent. AEuropa, fa molts anys que miren cap aÀfrica amb molt d’interès. Iels artis tes africans hi han 01 ‘The sheep song’, de la companyia belga FC Bergman, al Holland iaAvinyó 02 Monica Bellucci a ‘Lettres et memoires de Maria Callas’, al Festival d’Almada 03 ‘Transverse orienta tion’ de Dimitris Papaioannou, que es veurà al Grec 04 ‘Liberté d’action’, de Heiner Goebbels, al Festwochen 05 ‘Dear Winnie’, el teatre africà de Junior Mthombenia al Grec 06 ‘La trilogie des contes immoraux’, de Phia Ménard, un dels destacats d’Avinyó 01 02 03


Ampliat el termini per sol·licitar l'ajut extraordinari a...\nFaçana de l'Ajuntament de Sant Cugat. FOTO: Bernat Millet\nAmpliat el termini per demanar l'ajut extraordinari a empreses afectades per la COVID-19\nDe moment ja l'han sol·licitat més de 300 empreses i l'Ajuntament té un pressupost de 300.000€ per a aquesta convocatòria\nper Redacció del TOT 22 de setembre de 2020\nL'Ajuntament de Sant Cugat ha decidit ampliar el termini per poder sol·licitar l'ajut extraordinari, fins al dimecres 25 de novembre, a totes aquelles empreses o comerços afectats per la pandèmia de la COVID-19, amb l'objectiu que més empreses santcugatenques es puguin beneficiar d'aquesta prestació.\nL'ens municipal va pressupostar 300.000€ per impulsar el teixit empresarial i comercial de Sant Cugat que s'ha vist afectat econòmicament per la COVID-19, una mesura que va instaurar l'Ajuntament el darrer mes de juny per revertir els efectes de la pandèmia, i la qual ja l'han sol·licitat més de 300 empreses.\nAquesta mesura, d'una única quantitat d'entre 500 a 900€ i compatible amb altres prestacions similars, només la podran sol·licitar persones físiques o jurídiques, amb seu a Sant Cugat, que comptin amb menys de 10 treballadors i amb un volum anual de negoci inferior a 2M€. D'altra banda, hauran de tenir suspesa la seva activitat econòmica o hauran d'haver patit una reducció dels seus ingressos superior al 50% des de l'inici de l'estat d'alarma.\nAjuntament Ajuda Coronavirus


Nutrició i salut visual\nAdquirir hàbits saludables en el nostre dia a dia és essencial per gaudir de bona salut. En els darrers anys el benestar visual s’ha vist afectat negativament per l’arribada de les noves tecnologies i de noves costums. Les pantalles són omnipresents en tots els àmbits de la societat i el seu ús és gairebé inevitable. Sensibles a aquesta realitat des de l’òptica La Creu Blanca recomanem prendre precaucions com l’ús de lents amb tractaments que actuen com a barrera de la llum blava. Però també t’ajudarà a adquirir nous hàbits alimentaris, seguir una dieta saludable i afegir aliments que ajudin a millorar el rendiment i benestar visual. Des de l’òptica La Creu Blanca et proposem exercitar els teus ulls mentre prepares un plat saludable per a la teva salut visual.\nPerò no només seleccionant els ingredients de la nostra alimentació podem millorar la visió, també durant el procés de preparació dels plats. Quan estem a la cuina, apartem la mirada de les pantalles i treballem les habilitats visuals.\nPer això des de l’òptica La Creu Blanca publicarem una recepta mensual, treballada des dels coneixements i experiència dels nostres optometristes. En aquestes receptes trobareu les instruccions pas a pas, la descripció dels ingredients que són positius per a la visió i quines habilitats treballem durant la seva elaboració.\nDonada la situació excepcional que estem vivint, l’equip de La Creu Blanca estem compartint recursos amb activitats per fer a casa, cuina, manualitats, jocs…. Totes elles per treballat les...\nvisió i aliments


Festa de Nadal 2013 – https://marnova.cat/afa\nEl proper dijous 19 de Desembre a les 16:30 celebrarem la Festa de Nadal organitzada per l’AMPA de l’escola.\nHi haurà tallers i jocs d’aventura, música i berenar i per acabar farem la gran rifa dels tres magnífics lots de Nadal.\nEl primer lot és una cistella de l’ Espinaler amb pernil de 6 Kg inclòs. Els altres dos lots estan formats per donacions que heu anat fent els pares i mares de l’escola tant de productes com de serveis, hi ha entrades per espectacles, massatges, productes de bellesa i molt més. Afanya’t a comprar números!\nCom sempre demanaríem a tots i totes les que vulgueu ens oferíssiu un dels suculents pastissos/pizzes/magdalenes.. que feu. Gràcies a vosaltres les festes són autosuficients.


El 53,6% d’empreses opten pel teletreball a jornada completa\nEl Homrani: “No hi haurà una bona aplicació del teletreball sense diàleg i concertació social amb una mirada flexible i adaptada a la realitat territorial que permeti una regulació equilibrada”. L’entitat presenta un informe sobre treball a distància i destaca que les despeses més importants associades a aquesta modalitat són els equipaments i subministraments TIC.\nPIMEC constata que el 53,6% d’empreses que opten pel teletreball ho fa per a tota la jornada.\nPIMEC constata que la majoria de les pimes (el 53,6%) que està optant pel teletreball ho fa per a tota la jornada de les persones treballadores, algun o alguns dies de la setmana. Així mateix, un 28,1% opta per no implementar-ho tota la jornada un o varis dies a la setmana, mentre que un 12,8% l’ha implementat totalment i un 5,6% ho ha fet part de la jornada però tots els dies.\nLa patronal ha posat en marxa un cicle de quatre trobades digitals sobre la situació actual del teletreball. Durant la primera trobada, en la qual s’ha presentat l’informe sobre el teletreball a partir de la crisi de la Covid-19, el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, ha explicat que “hem de fer una passa endavant amb el teletreball, el qual pot i ha de servir per reforçar el teixit de pimes, augmentar la productivitat i millorar les condicions laborals”. En la seva intervenció, s’ha referit als avantatges i desavantatges d’aquesta modalitat, tot indicant que cal trobar un equilibri i no generar desigualtats: “Pot servir per modernitzar les empreses, reduir costos, millorar la conciliació i l’organització del treball i trencar amb la lògica del presencialisme, que no aporta productivitat. D’altra banda, s’han de tenir en compte elements com l’aïllament que pot viure el treballador i el fet que no totes les feines són susceptibles d’acollir-se al teletreball”.\nPer part seva, el president de PIMEC, Josep González, ha destacat que la pandèmia ha fet que empreses i treballadors experimentin el treball a distància “amb un aprenentatge exprés de noves eines digitals i improvisant espais de treball”, quelcom ha generat reticències a causa d’aquestes distorsions. González ha alertat que “abans del coronavirus el teletreball estava implementat en un 8% i ara la xifra és del 60%”, per tant considera que aquesta modalitat “ha vingut per quedar-se i ara és un bon moment per donar-li un impuls i millorar la productivitat i la conciliació de la vida laboral i personal”.\nPrincipals conclusions de l’informe\nEl gerent de l’Àrea institucional de la patronal, Àngel Hermosilla, ha presentat algunes de les principals conclusions del document: “El teletreball beneficia la conciliació laboral i familiar i suposa una motivació per als empleats, a més de millorar la seva productivitat i d’estalviar costos empresarials com els energètics”. A més, els resultats de l’estudi indiquen que un 53,7% de pimes creuen es reduiran l’absentisme i els temps improductius i un 85% continuarà amb les mateixes estratègies de retribució salarial.\nEn relació a les despeses associades a aquesta modalitat, ha dit que les més importants són els equipaments i subministraments TIC. En aquest sentit, la majoria de les pimes enquestades (un 47%) destaca que no suposa una despesa addicional, davant un 29,2% que creu que aquesta inversió es pot recuperar en un termini raonable de temps, i un 23,8% considera que no es podrà recuperar la despesa.\nLa majoria de les pimes fa servir aquesta modalitat d’1 a 3 dies a la setmana i sense canviar l’horari laboral de la seva plantilla: “Un 28,1% de les empreses que han optat pel teletreball ho ha fet un o varis dies a la setmana, però no tota la jornada; un 20,4% dos dies a la setmana i tota la jornada; un 16,3% un dia i tota la jornada; un 13,8% tres dies tota la jornada; un 12,8% tots els dies i tota la jornada; un 5,6% part de la jornada tots els dies i un 3,1% quatre dies i tota la jornada”. Finalment, un 54,2% de les pimes no canviarà l’horari de les persones treballadores, mentre que un 29,9% farà franges obligatòries i d’altres de lliure elecció i un 15,9% dóna flexibilitat total als empleats per escollir el seu horari.\nLa directora del departament Jurídic de PIMEC, Estrella Rincón, i l’advocat del mateix departament, Guillem Angeles, han exposat la normativa vigent en relació al teletreball, tot afegint que el nou projecte de llei introduirà aspectes molt actuals com la desconnexió digital, la protecció de dades, el registre horari, o els costos del teletreball, entre altres.\nDavant el fet que moltes empreses mantindran el teletreball, PIMEC avisa que s’ha de tenir en compte tant la legislació vigent com la que vindrà. La regulació actual, la qual és escassa, poc profunda i no contempla el canvi cultural de la societat, és la següent: article 13 de l’Estatut dels Treballadors, conveni de l’OIT i l’acord marc europeu sobre el Dret de Treball. Segons aquesta normativa:\n• La possibilitat de teletreballar és voluntària i no es pot obligar a treballar a distància, ha d'estar regulat per escrit.\n• Els teletreballadors han de percebre el mateix salari, el del seu grup professionals i segons les seves funcions, i tenen els mateixos drets en matèria de promoció professional, formació, representació col·lectiva i prevenció de riscos laborals.\n• És l’empresa qui proporciona les eines de teletreball i l’horari dels treballadors s’ha de pactar amb l’empresa; no es pot imposar unilateralment.\nArxivat a: TELETREBALL PIMEC


Prohens acusa Sánchez de paralitzar les entitats locals i li demana quin és el deute amb els consistoris de les Illes\nLa diputada del PP recorda: "Ni les comunitats autònomes ni els ajuntaments estan en funcions i han de continuar donant serveis als ciutadans"\n2 min. Palma 06/09/2019 12:05\n651x366 Prohens durant una compareixença en el seu partit. Prohens durant una compareixença en el seu partit.\nLa diputada del PP al Congrés, Marga Prohens , ha acusat aquest divendres el govern de Pedro Sánchez de paralitzar les entitats locals retenint prop de mil milions d'euros que corresponen principalment als ajuntaments. Segons la diputada, és una manera de fer "xantatge" per tal de precipitar la seva investidura com a president del govern de l'Estat.\nProhens ha registrat a Congrés dels Diputats tres preguntes amb relació a aquest tema, en la primera de les quals demana a Sánchez "quan pensa fer front al deure constitucional i legal que té amb els ajuntaments de les Illes". També sol·licita informació sobre la quantia del deute que té l'Estat amb els ajuntaments de les Illes i demana "com creu que han de fer front a l'increment de despesa" impulsat per un Reial Decret del govern "en el qual s'insta a apujar els sous dels funcionaris i a incrementar plantilles".\n"Pedro Sánchez ha fet deixadesa de funcions. Hauria de tenir en compte que ni les comunitats autònomes ni els ajuntaments estan en funcions i han de continuar donant uns serveis als ciutadans, que es veuen compromesos per aquest xantatge polític", ha afegit la diputada popular.\nProhens també s'ha referit a la presidenta del Govern, Francina Armengol, de qui ha dit que "ha triat ser la delegada del govern de Pedro Sánchez a la Comunitat". Per això, li ha demanat "com pensa reclamar en el seu cap aquests 177 milions que l'Estat també deu a Balears".\nEspanya s’aferra a comunitats i ajuntaments per reduir el dèficit\nBiel Company: "Estam davant les retallades progressistes d'Armengol"


Les discoteques esperen obrir el dia 23 de juliol | Pexels |Trinity Kubassek\nEl protocol pactat consistirà en un test d'antígens i el certificat de vacunació\nper Trini Huguet 09/07/2021 15:38h\nEl sector de l'oci nocturn ha arribat a un consens amb la Generalitat de Catalunya per a la reobertura de les discoteques. El programa 'Planta Baixa' avança aquest divendres, 9 de juliol, que ja hi ha un protocol anticovid per quan les discoteques reobrin.\nEl magazín informatiu de TV3 anticipava que el Govern i la patronal han arribat a un pacte pel protocol que s'haurà de seguir quan s'aixequi la restricció que se'ls va imposar. Aquest consistirà a fer testos d'antígens i demanar un certificat de vacunació als futurs clients. Això últim, es farà a través d'un codi QR o una aplicació, amb la qual s'està treballant.\nTot i això, encara falta saber quan es podran reobrir les discoteques i part de l'oci català i on es faran les proves d'antígens. Segons comenta 'Planta Baixa' al seu Twitter el sector preveu que els tests es faran a les farmàcies i l'obertura serà com més aviat millor. Si no es prorroga la llei, està previst que puguin obrir el dia 23 de juliol.\nS'ha obligat a tancar altra vegada a l'oci nocturn\nLa mesura de la Generalitat va arribar aquest dilluns, 5 de juliol, com a mesura de contenció per la pujada de casos entre els joves. No obstant la restricció afectava aquells establiments o actes que no es poguessin fer en espais oberts.\nAixí doncs, passats menys de 2 mesos de l'últim tancament la portaveu del Govern, Patrícia Plaja en una roda de premsa anunciava: «Només podran obrir les zones que estiguin totalment a l'aire lliure».\nVolien recórrer al TSJC\nEl mateix dilluns el sector de l'oci expressava el seu malestar per la nova restricció. El secretari general de la patronal, Joaquim Boadas afirmava: «La culpa és de l'administració, per la seva inactivitat els últims vuit mesos». A més afegia: «És un tancament de cara a la galeria, ara tenen un cap de turc per pagar els plats trencats» De fet, la insatisfacció era tal que volien recórrer la decisió al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.\nEl Dogc ja ha fet oficials les restriccions de l'oci nocturn\nLa nova norma del Govern català s'ha publicat aquest divendres al Dogc. Això és Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nCom a símil més fàcil de conèixer, a l'estat espanyol hi ha el BOE. Així doncs, el Dogc és el lloc on es publiquen les lleis o normes de Catalunya.\nRècord absolut de tota la pandèmia a Barcelona: més de 2.400 positius en 24 hores


Arribades a Mart - Centpeus\nArribades a Mart\n10/02/2021 10/02/2021 by Daniel\nL’estiu del 2020 va ser molt mogut pel que fa als llançaments de missions a Mart. Per aquelles coses dels moviments dels planetes, durant uns dies es va obrir una finestra temporal que permetia enviar naus amb trajectòries òptimes per anar entre la Terra i Mart. Els Estats Units, la Xina i els Emirats Àrabs van enviar missions cap al planeta veí i ara, després de sis mesos de viatge, estan arribant. Europa tenia prevista una missió, però la covid19 va esguerrar els plans i caldrà esperar un parell d’anys a la propera finestra de llançament.\nEl cas és que aquelles naus ja han completat el viatge i estan arribant totes gairebé alhora. Ahir va arribar la primera de les naus, la sonda “Hope” dels Emirats Àrabs, que va entrar satisfactòriament en òrbita marciana. És la missió més modesta de totes, cosa comprensible, ja que l’historial dels Emirats Àrabs en exploració espacial no és gran cosa. Arribar a Mart és tot un èxit! Durant un any marcià (dos anys terrestres) la nau estudiarà l’atmosfera de Mart. Cal dir que la jugada també té la seva part de propaganda patriòtica, ja que l’han enviat aprofitant per celebrar els cinquanta anys d’existència del país. Orgull patriòtic, diners a cabassos i la col·laboració d’altres estats han fet possible l’aventura marciana.\nAvui arriben els xinesos i el tema es posarà molt més interessant. L’objectiu de la missió “Tianwen-1” és situar una nau a la superfície del planeta. Ja se n’han sortit dipositant rovers a la Lluna, de manera que Mart era el següent pas lògic. El programa espacial xinès va agafant empenta a ritme frenètic i si tot va bé, serà una fita important. De totes maneres avui només entren en òrbita. El descens del mòdul que ha d’aterrar està previst pel mes vinent. L’objectiu és, com no!, buscar proves de vida a la superfície marciana, sobretot analitzant la química de les mostres de sol que reculli. Amb vista ja han triat un lloc per aterrar proper a una gran reserva d’aigua gelada del subsòl marcià.\nPerò al capdavant de l’exploració espacial encara van els Estats Units i la seva missió és la més ambiciosa. En pocs dies arribarà la missió “Mars 2020“, que ha de dipositar el gran rover “Perseverance” a la superfície. No només això, també hi porten un dron, l'”Ingenuity” que, si tot va bé, serà el primer aparell d’aquesta mena que volarà pel planeta roig. Un gran què, si tenim en compte que la seva atmosfera és molt més feble que la de la Terra.\nEl rover Perseverance és la versió gran i millorada del Curiosity. També té com a objectiu obtenir mostres geològiques, però aquesta vegada ja estudiarà indicadors de vida microbiana passada o actual en el terreny. Per això, el lloc d’aterratge és el llit d’un antic riu que va fluir per Mart en algun moment del passat. Un altre objectiu consisteix a provar sistemes per guardar aquestes mostres, en una mena de preparació per una missió futura en què s’obtindran mostres i es tornaran cap a la Terra. Ah! I aquesta vegada porta micròfons. Podrem sentir el soroll ambient de Mart.\nAquesta missió té previst aterrar el dia divuit. Aquell dia es viuran els típics “set minuts de terror” en els que acostumen a fallar les missions a Mart. Però és que no és poca cosa frenar la nau, des dels més de vint mil quilòmetres per hora fins a aturar-se suaument a la superfície. I tot de manera automàtica, ja que el retard en les comunicacions impedeix fer cap correcció sobre la marxa.\nDe manera que si tot va bé, comença una nova tongada de descobriments relacionats amb el planeta veí. Ara ja ha perdut la novetat de les primeres missions, però cada pas és necessari per acostar-nos a l’objectiu final: enviar-hi persones a explorar com cal.\nLa vacuna no afecta la PCR ni el test d’antígens\n4 thoughts on “Arribades a Mart”\n10/02/2021 a les 8:54\nMart sembla el típic destí turístic de moda, a veure si xocaran tantes naus!\n10/02/2021 a les 12:10\nQuina curiositat amb un helicòpter i un micròfon a Mart!\nCosta menys d’imaginar que en es futur entrem a un tub de lava marcià. Escoltant a bon ritme de Fràguel Rock. I que ens responguin, i no sigui un eco… uuuuh… 8-0\nUn helicòpter així, amb calma, podria fer un vídeo a s’Everest i baixar com planejant. Com a pràctica pes mont Olimp marcià, potser té bona vista\n10/02/2021 a les 13:07\nSeria didàctic un róver amb una ballesta o fona. Per calcular on arriba una pedreta amb tan poc fregament i X gravetat.\nDes mont Olimp marcià serviria per tenir poca atmosfera de fregament. I ideal de sa Lluna, un videojoc en temps real i de veres. Com de lluny arribarien? 8D\null matinada Dsa a Dg28 ha dit:\n12/02/2021 a les 19:01\nQuè fareu sa matinada de dissabte a diumenge 28?\nTeniu prismàtics o un teleobjectiu estotjat?\nD’algunes cases es veurà passar per davant sa Lluna un ‘bòlid’ fosc. Sa ISS! Segons podeu calcular fàcil a mapes de transit-finder.com\nPot variar entre cases molt properes. Convé calcular-hi canvis de trajectòria fins darrer dia.\nP. ex. a prop Barna, fa poc semblava que no es veuria de Plaça Catalunya, i sí de La Barceloneta. I avui deia que seria breu i tangencial des des Laberint d’Horta, però central a dalt Collserola…


Vols dir que ho fem bé?\nLa culpabilitat és el sentiment que persisteix en els pares d'avui en dia. Especialment en les mares. Solen ser dones treballadores, amb una feina absorbent i que pensen que no ho fan tan bé com voldrien. La flexibilitat i la reflexió són les claus per sortir-se'n Reflexions per no tornar-se a sentir culpable mai més\nA les nits, quan els bessons Pep i Valentina dormen, la mare, la Pema Maymó, entra a la seva habitació i observa com respiren, tal com canten els Manel a la cançó El Miquel i l'Olga tornen . És llavors que hi veu bé, perquè pensa en present (no en passat ni en futur): "Ho estic fent bé".\nL'endemà, engegarà un altre dia a la feina com a editora de Columna Edicions. "Una feina apassionant perquè treballo amb llibres i sovint n'hi ha que tracten la maternitat, i em permeten comprovar que no estic sola al món amb els meus dubtes". La Pema esmenta el llibre Mare en pràctiques , de l'Agnès Busquets. "En vaig treure la conclusió que no cal ser una mare cum laude perquè n'anem aprenent pel camí".\nElla esmenta què n'ha après, de la bessonada, que li va arribar quan tenia 37 anys. "He après a ser millor persona, perquè sóc més pacient, més generosa, més oberta de ment, més solidària i més comprensiva". Comprensiva? Sí, tant amb les criatures com amb els pares. "Mai em quedo mirant una rebequeria que un infant estigui fent al carrer".\nTambé sap que a la seva feina, absorbent, li agrada rendir al màxim, perquè just quan plegui voldrà dedicar-se amb cos i ànima als bessons. "Quan sóc amb ells procuro no mirar-me gaire estona ni l'ordinador ni el mòbil". És difícil amb la feina que té, però ho intenta. I ho fa perquè sap que el que està vivint amb el Pep i la Valentina, que tenen un any i mig, és el millor que li ha passat a la vida.\nSí. Hi torna. "El millor que m'ha passat a la vida". I ho diu una dona que pensava que la feina i el seu temps lliure eren el més important al món. "Era tan organitzada, ho planificava tot tant, que feia mil i una activitats, totes imprescindibles, pensava". Ara ja no. I el millor de tot és que no té la sensació que s'estigui perdent res. "Penso que el destí em va donar bessonada perquè sabés què és el caos". És a dir, perquè deixés de controlar-ho tot. "Ara et puc dir que amb els bessons i la feina no vaig espitada per la vida; abans sí". Per què? Perquè ha entès què vol dir prioritzar. Té escrita mentalment una llista de prioritats, la resta ni la pensa. I el que té més clar: "Com a mare, estic fent el que puc", que vol dir que no els compara mai l'un amb l'altre, no s'anticipa al que ha de passar sinó que viu el present, i es deixa guiar per la intuïció. Si racionalment havia pensat en algun moment que ella mai no faria alguna cosa amb els fills, ara ho té oblidat. "Sóc molt més tova del que mai m'hauria imaginat, i em sembla la mar de bé perquè és molt bonic petonejar-los i abraçar-los. ¿Alguna vegada havia pensat que no seria així? Quins pensaments".\nHo torna a repetir: "Ho estic fent bé". En té la seguretat quan entra a les nits a sentir-los com respiren. Ah! I un dia la pediatra els va dir que els veia molt feliços. "Ja en tinc prou per estar encara més segura amb mi mateixa", assegura la Pema.\nLa Diana Guelar és coautora del llibre Mamás perfectamente imperfectas (Ed. Planeta). És mare de dos fills, la Sol (28 anys) i el Martín (24), i sap què és preguntar-se si com a mare ho estàs fent bé o no. "La feina, les ganes de voler estar jo sola, o amb la meva parella, o de voler estar llegint un llibre m'abocaven a pensar que potser no era una bona mare". Dit amb unes altres paraules, com si pel fet de tenir fills no haguessis de desitjar res més que estar amb ells. Si pensava el contrari, li passava pel cap que no era una bona mare. "El sentiment de culpa envolta la dona i la deixa sense recursos", explica. Sobretot en el cas de la mare treballadora, que té poc temps o el té comptat. "Tenim un ideal de mare que està per damunt de les nostres possibilitats, perquè som dones que aspirem a la perfecció", repeteix la Diana ben convençuda. I aquesta reflexió, dita en veu alta, segur que pot ajudar moltes dones que se senten envaïdes pels dubtes i per la culpabilitat pel fet d'haver de prendre temps de dedicació als fills per culpa de la feina.\nQuin és l'ideal que busquen les mares?, li pregunto. L'enumeració és infinita. "La dona pensa que, per ser mare, ha de ser tendra, emotiva, carinyosa, amable, pacient, disposada a tot, sobretot al sacrifici", i encara continua. "No cal que ho escriguis tot, perquè aquest ideal de mare que estic perfilant no existeix!" Les mares d'avui són imperfectes, però dins de la seva imperfecció han de buscar els seus recursos per sortir-se'n. I sense cap sentiment de culpabilitat. "Ens hem d'acceptar tal com som".\n"I quins són els recursos que tenen les mares?", li torno a preguntar. "La flexibilitat i la reflexió" són dues armes de les dones, que "les han de fer servir per aconseguir els canvis que vulguin", raona la Diana.\nEn aquest punt de la reflexió torna a intervenir-hi la Pema Maymó. Hi ha un concepte en el llibre que ha coescrit la Diana Guelar que li ha interessat molt: el de les mares que estenen i les mares que planxen. "És una metàfora, però penso que en recull bé el model". La Pema pertany al grup de mares que estenen bé per després no haver de planxar. Per tant, temps guanyat. La Diana també ho explica. "Les mares que estenen bé reconeixen els seus fills com a individus diferents d'elles, amb les seves virtuts, defectes i necessitats. A més, adapten la seva manera d'actuar a la realitat del que els seus fills són i no a l'ideal del que haurien de ser".\nA la pràctica vol dir que són mares respectuoses, preventives, clares, directes, planeres, enfocades, basades en els fets, suggestives, legitimadores, motivadores, contextualitzades, atentes, cuidades, sinceres, conciliadores, humils, austeres, corteses, obertes, confiables, congruents, generatives i flexibles. Aquesta llista sí que la vol ben llarga la Diana. I aquí queda escrita.\nL'altre grup de mares, que cal llegir sempre com una metàfora, és el de les mares que planxen. "La millor recepta per ser infelices és enfocar-se en les arrugues", que, amb els fills, vol dir que "són mares que es concentren en el que està malament, i no saben veure les coses positives, cosa que els donaria felicitat". "Per això -conclou la Diana Guelar-, si no volem passar la vida planxant, més val aprendre aviat l'art d'estendre bé la roba, perquè així els esperarà menys feina i més felicitat". Això sí, "alguna arruga rebel hi haurà, però com que saben que ho estan fent bé i que no són perfectes, s'hi enfronten i ho resolen de la millor manera possible", conclou.


A IOM ens preocupa proporcionar-te en tot moment l'atenció sanitària que mereix la cura de la teva visió. Gràcies al nostre equip de professionals mèdics permanentment actualitzats a les seves respectives àrees, que acumulen una contrastada experiència al camp de l'oftalmologia, oferim un servei privat d'urgències disponible 365 dies l'any, 24 hores al dia. L’Institut Oftàlmic de Mallorca és l'únic centre de Balears que ofereix aquest servei, en col•laboració amb la Clínica Rotger.\nL'horari habitual d'urgències és de dilluns a divendres, de 08.30 a 20.00 hores, a la seu central d’IOM Palma. Totes aquelles emergències que es produeixin en un horari diferent a l'esmentat, seran ateses pel nostre servei de guàrdia 24 hores situat a la Clínica Rotger, on un metge especialista en oftalmologia es farà càrrec del teu cas des del primer instant. Si tens un dolor intens i persistent, problemes després d'una operació, pèrdua de visió sobtada o si et dónes un cop, no dubtis en acudir a nosaltres.\nAquest servei és un altre dels elements diferencials que ens situen a l'avantguarda en tècniques de diagnòstic i tractament dels problemes de la visió.


Xarxa - Bus Parc, una opció sostenible per visitar els parcs naturals del Montseny i de Sant Llorenç - Notícia - L'informatiu\nTots els caps de setmana i els festius\nL’octubre passat, el Departament de Territori i Sostenibilitat i la Diputació de Barcelona van posar en funcionament nous serveis d’autobusos que permeten millorar l’accés amb transport públic als parcs naturals del Montseny i de Sant Llorenç del Munt i l’Obac. Tots els caps de setmana i festius s’ofereixen bitllets senzills per a tot el dia així com sistema tarifari integrat. Aprofiteu els propers festius per aparcar el cotxe i gaudir dels parcs d'una manera més sostenible.\nLa posada en servei d’aquestes línies de transport públic facilita i promou un accés sostenible als espais naturals alhora que millora la mobilitat en unes zones dels parcs naturals del Montseny i de Sant Llorenç del Munt i l'Obac que tenen una elevada afluència de visitants.\nLes línies estan integrades en el sistema tarifari de l’ATM de Barcelona, fet que possibilita als usuaris l’adquisició de bitllets integrats que permeten el transbordament tren-bus. Així doncs, aprofitant que aquestes línies tenen parada a estacions de tren, es creen bitllets combinats tren-bus per facilitar que més visitants puguin arribar des de casa en transport públic.\nEl servei de bus al Parc Natural del Montseny està gestionat per l’empresa Sagalés, concessionària de la línia, amb cinc expedicions diàries d’anada i tornada des de Sant Celoni a Mosqueroles, Fontmartina i Santa Fe, que s’amplien fins a nou serveis diaris els caps de setmana i festius de tardor, l’època de l’any amb més afluència de visitants al Parc. El primer autobús surt de l’estació de Renfe de Sant Celoni a les 8.10 h del matí i el darrer de tornada surt de Santa Fe i Fontmartina a les 17.25 h. A l’estiu, la darrera sortida des dels dos punts del Parc s’amplia fins a les 19 h.\nEls bitllets senzills tenen un preu de 2,20 euros. El bitllet combinat tren-bus per tal que els visitants puguin arribar a Sant Celoni amb el tren de rodalies de Renfe i allà agafar el servei de bus fins al Parc, té un preu per anada i tornada de 10,80 euros des de Barcelona, de 8,50 euros des de qualsevol estació del tram Granollers Centre - Maçanet-Massanes, i de 13,30 euros des de qualsevol estació del tram Girona-Sils.


IB3 | Coexistència d'usos al Sindicat de Felanitx\nIB3 Notícies > IB3 Cultura > Coexistència d’usos al Sindicat de Felanitx\nCoexistència d’usos al Sindicat de Felanitx\nLa investigadora Júlia Roman defensa que l'ideal és recuperar la funció tradicional de l'elaboració de vi, però obre la porta a la convivència amb altres usos culturals\nÉs un símbols de l’arquitectura industrial del segle XX a Mallorca. És el Sindicat de Felanitx, on s’hi ha rodat “El Ventre del Mar” d’Agustí Villaronga. El pròxim 26 de juliol s’estrena a Palma la pel·lícula, d’Agustí Villaronga a l’Atlàntida Film Fest. Un plató de rodatge genuí (fou el major celler de vi a l’època) per explicar un naufragi històric que Géricault va retratar a una de les seves obres més reconegudes, El Rai de la Medusa.\nA l’espera de la projecció d’una de les cintes més premiades, a Ib3 Ràdio, hem tengut accés a l’estudi històric-artístic i geogràfic sobre l’edifici del Celler Cooperatiu -declarat Bé d’Interès Cultural el 2001-.\nLa investigadora principal d’aquest projecte interdisciplinari, la doctora en Història de l’Art, Júlia Roman, adverteix que abans de tot “s’ha de consensuar l’ús del conjunt arquitectònic per després, definir els criteris d’intervenció, sobretot de rehabilitació”.\nÉs a dir, el fet que sigui BIC, imposa “per llei que qualsevol ús que se’n faci, respecti sempre els valors patrimonials com a testimoni de l’herència col·lectiva”, explica la professora de la Universitat balear. Un dels elements que s’haurà de “discutir és la conservació de les tines on, originàriament, es dipositava el vi”, afegeix Roman.\nUn altre punt polèmic és l’ús que ha de tenir el Celler Cooperatiu construït l’any 1920 i dissenyat per dos referents: l’enginyer Ernest Mestre i l’arquitecte Guillem Forteza.\nLa professora de la Universitat de les Illes defensa que l’ideal seria recuperar la funció original per a la qual fou concebut: l’elaboració de vi. No obstant això, Roman assegura que hi ha altres naus que podrien albergar usos culturals. “No és pas una quimera que altres naus del conjunt puguin albergar usos més estrictament culturals”.\nConvé recordar que s’ha especulat força sobre les funcions del Sindicat d’ençà de la seva expropiació ara fa dos anys: des d’un centre internacional d’art o una Facultat de Belles Arts.\nLa consellera insular de Presidència, Teresa Suárez, admet que tenen propostes sobre la taula, però que “no hi ha cap decisió presa. Les tines són elements essencials que s’han de conservar”.\nAra per ara, la prioritat és finalitzar la fase de consolidació que s’espera per a l’any que ve. Avui dia, s’està eliminant el sostre d’uralita de tot el conjunt. De fet, les humitats que es filtraven pel fibrociment ha malmès part dels elements constructius”.\nFa més d’un any començaren les primeres intervencions d’urgència per aturar el procés de degradació, el qual ha estat més greu del que s’esperava. S’han apuntalat algunes zones crítiques i la substitució de dos pilars danyats.


L'Estiu TarragonaJove arriba amb una oferta de 2.800 places per participar en 90 activitats — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › La ciutat › Notícies › notícies joventut › Notícies joventut 2014 › L'Estiu TarragonaJove arriba amb una oferta de 2.800 places per participar en 90 activitats\nL'Estiu TarragonaJove arriba amb una oferta de 2.800 places per participar en 90 activitats\nEnguany s’ofereixen més opcions que l’any passat i amb temàtiques que van des de la formació a la cultura passant per l’ocupació\nL’Estiu TarragonaJove arriba amb 90 activitats en les quals s’ofereixen 2.800 places per a joves d’entre 12 i 35 anys, sent una alternativa per a aprofitar el temps d’estiu passant-ho bé i formant-se.\nEls joves continuen sent els protagonistes directes en l’organització d’aquestes activitats. Més de 35 entitats i més de 70 joves han realitzat propostes per a la programació de les activitats. “Hem compartit el disseny de les activitats amb joves professionals i com a tals ells són els que faran de monitors de l’activitat a altres joves, fomentant així les seves capacitats i habilitats aptes per a transmetre coneixements”, explica la consellera de Joventut, Ivana Martínez.\nLa tipologia de les activitats que s’ofereixen és molt diversa: informàtica i noves tecnologies, comunicació i llengües, arts escèniques, plàstiques i visuals, esports, cuina i salut, entre moltes d’altres.\nAlguns exemples d’aquestes activitats que es desenvoluparan són: els cursos d’educació en el lleure (monitor i premonitor); les xerrades de l’actor Roger Coma i d’un dels fundadors de Verkami; l’escola de circ a l’Espai Jove La Palmera; l’enigma nocturn número 100 amb una atrevida activitat de descoberta; els casals setmanals de màgia i de teatre; taller d’impressió en 3D, i fins a 65 cursos i tallers més. Cal afegir-hi els 25 espectacles programats a l’Espai Jove la Palmera, en el marc del cicle Cultura de Carrer.\nPel que fa als espais on es portaran a terme el conjunt d’activitats, cal remarcar especialment, l’Espai Jove Kesse i l’Espai Jove La Palmera, però també es faran activitats a Campclar, Torreforta, Riuclar, Sant Salvador, la Part Alta i les platges.\nLa consellera de Joventut, Ivana Martínez, ha recordat que “enguany es compleix la 27a edició de les activitats d’estiu a Tarragona, sempre recollint infinitat d’iniciatives dirigides als joves. Amb el valor afegit que, és la mateixa població jove qui ha designat les propostes convertint-les en pròpies i seguint-les amb deteniment”. I afegeix: “En els darrers anys s’ha treballat intensament per a apropar-nos més als joves, no tan sols millorant l’oferta sinó també impulsant que els joves fossin els líders i els principals socis a l’hora de realitzar les propostes d’activitats”.\nInformació i inscripcions a partir del 5 de juny, a www.tarragonajove.org i als espais: Oficina Jove del Tarragonès i Espai Jove Kesse.


Aquesta iniciativa s'emmarca dins dels treballs per convertir Vinaròs en una destinació turística intel·ligent i accessible capdavantera\nREDACCIÓ - 05/02/2021\nPanells senyalització Vinaròs\nRecentment, l'Ajuntament de Vinaròs ha instal·lat nous panells d'interpretació per tal de recórrer la destinació turística d'una forma més atractiva per al públic que visita la destinació i també, per als propis residents. La realització d'aquest projecte ha comptat amb el suport de Turisme Comunitat Valenciana amb una subvenció de 16.046,44.\nEl projecte s'emmarca en la línia dels treballs que s'estan desenvolupant des de la destinació per tal de convertir-la en una destinació turística intel·ligent i accessible capdavantera en l'estat Espanyol. Cal recordar, que Vinaròs forma part de la Xarxa de Destinacions Turístiques Intel·ligents de la Comunitat Valenciana i de la Red de Destinos Turísticos Inteligentes, projecte impulsat per Segittur, organisme depenent de la Secretaria d'Estat de Turisme.\nPer a la implementació d'aquest projecte s'ha fet servir les interrelacions creades entre els diferents membres de la Xarxa de Destinacions Turístiques Intel·ligents de la Comunitat Valenciana, depenent de l'Invat·tur i més concretament, les que s'han establit en el Grup de treball d'Accessibilitat del que Vinaròs és membre juntament amb La Vila Joiosa i Alcoi. Així, pel que fa al model de panell interpretatiu inclusiu escollit, s'ha intercanviat informació de valor amb l'Ajuntament de La Vila Joiosa.\nPer mitjà del projecte Senyalització monumental intel·ligent, en la primera fase s'han implementat un seguit d'actuacions que ofereixen solucions i beneficis als usuaris (locals i visitants), pel que fa a la senyalització monumental de la ciutat, i s'ha millorat l'experiència dels usuaris amb senyalització adaptada.\nEls monuments que han estat senyalitzats són:\nAuditori Municipal W. Ayguals d'Izco\nFaçana Retaule i interior de l'Església Fortalesa de l'Assumpció\nTorre campanar de l'Església Fortalesa de l'Assumpció\nPortada plateresca/capella de la Comunió de l'Església Fortalesa de l'Assumpció\nEsglésia Fortalesa de l'Assumpció\nCasa del Baró d'Herbers\nDenominació del monument i imatge antiga d'aquest perquè servisca de focus d'atracció al contingut.\nExplicació en llenguatge fàcil i comprensible per a tots els públics, dels principals valors del monument en els 3 idiomes dels públics objectius més importants per a la destinació: valencià, castellà i francés. Els textos no superen les 110 paraules per a facilitar la lectura i la comprensió.\nComunicació augmentativa amb pictogrames d'ARASAAC. El model de pictogrames creat per ARASAAC (Centro Aragonés para la Comunicación Aumentativa y Alternativa) es tracta d'un sistema augmentatiu i alternatiu que facilita la comunicació a les persones que tenen dificultat en eixe àmbit a causa de diversos factors (diversitat funcional, desconeixement de l'idioma, traumatismes i degeneració cognitiva). El Catàleg de pictogrames adaptats a diferents nivells d'adquisició del llenguatge, és propietat del Govern autonòmic d'Aragó. Es pot fer servir sota llicència Creative Commons.\nText en Lectura Fàcil. Aquests continguts han estat dissenyats amb l'ajuda del Col·legi Públic d'Educació Especial Maestrat de Vinaròs. Es tracta d'uns textos especialment redactats perquè puguen ser entesos per persones amb discapacitat cognitiva o intel·lectual.\nGuia multimèdia. Aquesta part és la que només s'ha pogut fer en part i es desenvoluparà plenament en la segona fase. Ja es troben disponibles tots els continguts del monuments en format d'audioguia en tots els idiomes preferents per a la destinació: valencià, castellà, francés, anglés i alemany. Per a la segona fase ha quedat pendent la part de la Guia Virtual que permetrà tindre accés a continguts ampliats dels monuments, a vídeos en llenguatge de signes de cada monument, etc.\nAixí, des del punt de vista d'una persona que va en cadira de rodes, es observarà que el panell es troba a la seua altura per tal de llegir-lo còmodament. Per una altra banda, una persona amb dificultats de visió trobarà un text fàcil d'entendre i amb una grandària mínima adequada a les seues necessitats. A més a més, persones que puguen tindre una discapacitat cognitiva o intel·lectual podran fer servir la comunicació augmentativa o la lectura fàcil per tal que puguen entendre el monument que estan visualitzant.\nEl regidor de Promoció de la Ciutat i Interés Turístic, Marc Albella, ha mostrat la seua satisfacció per incorporar una nova oferta de turisme inclusiu basada en el coneixement del patrimoni monumental de Vinaròs disponible en diversos formats i idiomes que pot ajudar a desestacionalitzar l'ocupació i les visites a la destinació. A més a més, ha volgut agrair el suport de Turisme Comunitat Valenciana i l'Invat·tur cap al projecte de destinació turística intel·ligent de Vinaròs, i més especialment a ARASAAC i al Col·legi Públic d'Educació Especial Baix Maestrat per la seua desinteressada col·laboració en aquest projecte.\nPer acabar, Albella assenyalava que properament s'actualitzaran les audioguies per complementar-se amb els nous panells i oferir així una millor experiència als visitants.


Clúster Salut Mental Catalunya • 14es Jornades Interdisciplinars Catalanes de Residències de Gent Gran\n14es Jornades Interdisciplinars Catalanes de Residències de Gent Gran\n12 marzo, 2021\t- 13 marzo, 2021\nLa 14a trobada anual dirigida als professionals del sector de les residències de gent gran, que es va haver de cancel·lar per la situació de pandèmia, tindrà lloc el 12 i 13 de març de forma telemàtica\nL’objectiu principal és poder donar resposta a les necessitats de formació dels professionals, tenint en compte les demandes fetes en anteriors edicions i les darreres novetats del sector sense deixar de banda la temàtica de la covid-19 a causa de l’impacte que ha suposat per als professionals i els residents. Les jornades tenen la voluntat de ser una oportunitat d’intercanvi d’experiències en l’atenció a les persones grans, contemplada des de les diferents vessants de l’abordatge interdisciplinari i amb un model d’atenció integratiu.\nEntre els ponents del programa destaquen l’infermer especialista en son i coordinador assistencial de la Clínica del son Dr. Estivill, Alex Pastor Campo, que participa en la taula rodona sobre son i vellesa, i la infermera especialista en infermeria geriàtrica, Elisabet Pedrosa Almirall, de l’EAR Mutuam a la taula rodona sobre situacions d’emergència.\nAquesta trobada està organitzada per nou dels col·legis professionals implicats en l’atenció d’aquest sector de la població. A més del COIB, també s’hi compten el Col·legi Oficial de Metges de Barcelona (COMB), Col·legi Oficial de Treball Social de Catalunya (TSCAT), l’Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Barcelona (ICAB), el Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya (COPC), el Col·legi de Terapeutes Ocupacionals de Catalunya (COTOC), el Col·legi d’Educadores i Educadors socials de Catalunya (CEESC), el Col·legi de Logopedes de Catalunya (CLC) i el Col·legi de Fisioterapeutes de Catalunya (CFC).\nOsoNah Seminar: Multidisciplinary, biopsychosocial approach in nursing homes\nWorkshops ‘Innovació corporativa i transferència tecnològica’


El Palau acull l'exposició “Goya. Gravats: capritxos i desastres" — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Actes i conmemoració › Notícies › El Palau acull l'exposició “Goya. Gravats: capritxos i desastres"\nEl Palau acull l'exposició “Goya. Gravats: capritxos i desastres"\nLa mostra es pot veure fins al diumenge 10 d'abril\nEl Palau acull fins el proper 10 d'abril l'exposició “Goya. Gravats: capritxos i desastres", que mostra les dues primeres sèries de gravats de l'artista Francisco Goya.\nL'exposició s’emmarca dins del programa d’actes “1811. Tarragona assetjada” de commemoració del Bicentenari del setge a Tarragona durant la Guerra del Francès.\nEls Capritxos, primera sèrie de gravats de Goya, està considerada una obra mestra de l'art europeu en què l'artista presenta una visió satírica de la cort, l'exèrcit i l'església espanyoles de finals del segle XVIII. Aquesta col·lecció de gravats s'avança a la seva època tant en la temàtica com en l'expressivitat de les imatge.\nEn la sèrie Els Desastres de la Guerra, Goya dóna testimoni de les atrocitats comeses per ambdós bàndols durant la invasió de les tropes napoleòniques a Espanya l'any 1808. En els gravats es pot apreciar la misèria, la fam, la mort i l'horror de la guerra.\nEs tracta d'una de les col·leccions de Capritxos i Desastres editades el 1937 de les quals a hi ha dues sèries a Catalunya: al Museu de Mataró i a la Biblioteca de Catalunya. També n’hi ha a Londres (Victoria & Albert Museum), Biblioteca Nacional de Madrid, Fundació Juan March, Fuendetodos, Museu del Prado (que els ha cedit en exposició al Museu Reina Sofia) i diverses en propietat d’entitats financeres, entre elles la de la Caja de Ahorros del Mediterráneo-CAM.\n“Goya. Gravats: capritxos i desastres" és una exposició itinerant de la Caja de Ahorros del Mediterráneo (CAM).\nHorari: de dimarts a diumenge d’11 a 14 h i de 17 a 20 h.


Balanç de 12 anys del Programa de formació d... - Govern.cat\nquery_builder 17 febrer 2003 19:03\nBalanç de 12 anys del Programa de formació d'adults "Graduï's, ara pot!'\n9.976 persones han obtingut el títol amb el Programa\n·El programa "Graduï’s, ara pot!”, destinat a garantir a totes les persones adultes el dret d’aprendre al llarg de tota la vida i fer possible l’obtenció de la titulació bàsica de Graduat escolar, es va executar des del maig de 1990 a octubre de 2002 i que ara desapareix.·“Graduï’s, ara pot!” ha tingut 48.527 persones inscrites en aquests 12 anys i 9.976 han pogut obtenir el títol gràcies al programa, que ha estat substituït pel programa “Graduï’s. Ara en secundària”.·El Departament de Benestar i Família, a través de TV de Catalunya, va crear una oferta formativa no presencial de formació bàsica, que ha estat un element clau de normalització lingüística del català.·En un acte al Teatre Nacional de Catalunya es lliuren avui els darrers títols de graduat escolar.\nBarcelona, 17 de febrer de 2002\n“Graduï’s. Ara pot!!” és el programa que, des del 1990 fins al 2002, ha permès preparar-se des de casa per a l’obtenció del títol de graduat escolar. Les emissions televisives, que s’han editat en vídeo, han estat juntament amb els quaderns d’exercicis i el telèfon gratuït de consulta, els elements de què es compon el programa.\nEl Canal 33 ha emès les unitats didàctiques de les cinc àrees de graduat escolar. El telèfon gratuït de consulta està atès per especialistes en cada una de les àrees. Les persones que han participat en aquest programa han pogut sol·licitar el servei d’un tutor per assessorar-les en el procés d’aprenentatge.\nEI Programa “Gradui’s, ara pot!” es va posar en marxa l’any 1990 amb l’objectiu de garantir a totes les persones adultes el dret d’aprendre al llarg de tota la vida i fer possible l’obtenció de la titulació bàsica de Graduat escolar. Durant aquests 12 anys han passat pels cursos de “Gradui’s, ara pot!” 48.527 persones i 9.976 han obtingut el títol de graduat escolar.\nEl passat 14 d’octubre, la Direcció General de Formació d’Adults del Departament de Benestar i Família va posar en funcionament el nou programa “Graduï’s ara en secundària”, adreçat a les persones majors de 18 anys que no poden assistir als centres i aules d’adults que imparteixen aquests ensenyaments, substituint l’anterior “Gradui’s, ara pot!”.\nEl nou programa permet preparar-se, des de casa, per a l’obtenció del títol de Graduat en Educació Secundària (nova titulació bàsica que, d’acord amb la LOGSE, ha substituït l’antic Graduat Escolar). També s’ofereix la possibilitat d’obtenir aquest títol de manera presencial en les seves aules i centres de Formació d’Adults. Actualment hi ha 127 aules i centres a 34 comarques de Catalunya.\nLa consellera de Benestar i Família presideix l’acte de cloenda del programa “Graduï’s. Ara pot!!” al Teatre Nacional de Catalunya\nLa consellera de Benestar i Família, Irene Rigau, presideix l’acte de cloenda del programa de formació a distància “Graduï’s. Ara pot!!” i de presentació del “Graduï’s. Ara en secundària” al Teatre Nacional de Catalunya. En el curs de l’acte es lliuren els darrers títols de graduat escolar.\nPrendran la paraula diversos alumnes de Programa “Gradui’s, ara pot!”, que donaran testimoni de les seves experiències. També hi participaran periodistes i actors com la Gemma Nierga i el Jordi Banacolocha i es retrà un homenatge al cantant del grup Sau Carles Sabater, un dels conductors de les unitats de televisió del programa “Graduï’s. Ara pot!!”. L’homenatge serà a càrrec del seu company musical Pep Sala, que interpretarà alguns temes del grup.


Bona feina! (JMarfany) : “Una dona, ho sé prou, se’n recordarà" (La passió segons Renée Vivien. 9 i final)\ndimecres, 28 d’agost de 2019\n“Una dona, ho sé prou, se’n recordarà" (La passió segons Renée Vivien. 9 i final)\nI em veureu caminar cap a l’atzur, asseure’m enmig dels déus,\ndavant el festí d’estrelles\nLa passió segons Renée Vivien es clou amb la “Monodia final”. [i]Un text poètic extraordinari construït per Maria Mercè Marçal traduint alguns poemes de Renée Viivien, entrellaçant-los i recreant, a la manera marçaliana, la poesia de Vivien.\nHelena González Fernández, en les VI Jornades Marçalianes, ens proposa:\nUna lectura diferent de la “Monodia Final” de La passió segons Renée Vivien, proposo, deia, “llegir la Monodia Final com un text autònom que amb la mateixa força dels textos-manifest de la primera dècada del segle XXI proclamen l’orgull de les dones lesbianes”, així, doncs, la primera de les ponències ja relacionava Marçal amb les escriptures dissidents del post feminisme del segle XXI i obria el camí a dues idees relacionades amb l’obra marçaliana que estarien presents al llarg de totes les ponències: dissidència i extrema modernitat.[ii]\nLa mateixa autora, a La passió segons Renée Vivien, ens explica que la monodia és un collage compost per versos de Vivien amb un text original a continuació. Helena González en “Anem a Mitelene” argumenta que\nEn sentit estricte, la «Monòdia final» és el cant d’una única veu, la narradora de La passió, en el moment en què pren consciència de la seva mort. Aquesta mena d’autobiografia testamentària, que arranca amb les dates i llocs de naixement i mort de Renée Vivien, s’obre precisament així per indicar el seu caràcter pòstum. Com és habitual en les disposicions testamentàries, inclou una declaració de darreres voluntats que s’hauria de llegir amb una significativa distància irònica. La monodia clou amb una darrera voluntat: «Oblidem doncs el que acabo de dir», però aquesta negació de reconeixement es fa servir com a figura de distància, com a manera d’apel•lació que sacseja qui llegeix, i que de fet té prou evidència per no oblidar tot el que s’ha dit, i alhora com una via per resoldre el final sense caure en la valoració moralista i dogmàtica i, per descomptat, com un desafiament a la història mateixa.\n“Anem a Mitelene” ens fa veure “com es percep clarament en la disposició visual de la monodia, cada vers insinua l’esquelet d’un poema i alhora serveix per titular cadascun dels divuit fragments de la monodia. El poema resultant de les restes poètiques de Vivien dóna lloc a aquest poema (de la narradora de La passió).”\n1 Una dona, ho sé prou, se’n recordarà.\n2 Sovint no temo res sinó l’oblit.\n3 Heus ací el palau del dolor.\n4 Com un serpent colgat, la pena ja s’adorm.\n5 Era ahir la viatgera solitària…\n6 M’estimbaré en els teus ulls on s’extasia la tristesa.\n7 Oh forma que les mans no saben retenir…\n8 Faré dels teus cabells una mortalla per enterrar els meus somnis.\n9 L’odi ens ha unit, molt més fort que l’amor.\n10 Vosaltres que em jutgeu, no sou res per a mi.\n11 Oh dolçor dels meus cants, anem a Mitilene!\n12 Creix com un goll el meu amor feudal.\n13 El capvespre ha enrogit els arbres violeta.\n14 Avui soc casta com la lluna.\n15 Més enllà de la mort persisteix el Desig.\n16 Una dona, ho sé prou, no ens oblidarà...\n17 Si algú parla de mi, sens dubte mentirà.\n18 Oblidem, doncs, el que acabo de dir.\nAquells que naixeran després de nosaltres, en aquest món on els cants no són sinó ranera, llançaran un sospir cap a mi que estimava amb angoixa profunda, cap a tu, oh Desig meu. En el demà, que la sort fila i trena, els éssers futurs no ens oblidaran.\nMés enllà de la mort persisteix el Desig\n[i] Podeu llegir alguns fragments de la Monodia final a https://ja.cat/YwRDD\n[ii] Helena González Fernández. Anem a Mitelene. Les estrangeres i l’orgull. https://ja.cat/p9lDL\nPublicat per Jaume Marfany a 3:23\nEtiquetes de comentaris: Maria Mercè Marçal , poesia , Renée Vivien\nANC: Full de ruta i Estatuts aprovats. És aquest el camí? (Algunes reflexions i algunes realitats)\nTota la informació i gairebé tota l’opinió dels diferents mitjans de comunicació gira, com és natural, a l’entorn de la pandèmia del...\nCom diferenciar el coronavirus 2019, l'al·lèrgia i la grip -2- (Joan Guarch, fisioterapeuta jubilat)\nL'article d'avui d'en Joan Guarch, continuació del que vam penjar ahir, ens ofereix informació sobre la diferència, per...\nL'ANC 2020-2021. “Si el govern català fa el que ha de fer per aconseguir un estat propi ens tindrà al darrere, però si no haurem d'anar al davant.”(Carme Forcadell, abril de 2012)\n11 de setembre de 2012 Dimarts, després de conèixer els resultats de l’Assemblea Gener...\nde març ( 41 )\n“Una dona, ho sé prou, se’n recordarà" (La passió ...\n11-S de 2019: "Ser-hi sempre. Anar-hi sempre"\n“On cercar-te, sinó en els mots..." (La passió seg...\n"Quan estimem, donem i prenem a la vegada" (La pas...\nHi ha una altra història o... "Si borden, sabem qu...\n"La meva ombra camina pas a pas..." (La passió seg...\n"Jo sóc l'ésser llegendari en qui revisc" (La pass...\n"El que un estima és el més formós sobre la negra ...\nVull una resposta 2018-2019. Els cinc programes mé...\n"Llegiu-me, per aprendre a estimar-me" (La passió ...\nAixecar murs entre independentistes o...ensopegar ...\n"I us adoraré com un ofegat el mar" Vilolet Shilli...\nETV Llobregat ANC Vull una resposta poesia independència Josep Pedrol Maria Mercè Marçal Jaume Marfany Núria Orriols Comunicat ANC Jaume Antoni Morell història El país que volem dona Parlament Cau de llunes Els més vistos Signa un vot De Catalunya al món A qui em vulgui llegir Arnaut Daniel Bruixa de dol Esplugues per la independència Luce Irigaray Ser o no ser Terra de mai Toni Albà Via Catalana 2014 Video 1714 87 + 3 Alfons López Tena Congrés PP General Moragues Independència per a què? Josep Anglada La España buena i España mala La llengua Liz Castro Partit Popular Pla actuació 2014 Sants-Montjuïc The Catalan Project Tradicionarius acte nacional internacional opinió xenofòbia


Ciutadà K: LA SINCERITAT DE TRIAS\nLA SINCERITAT DE TRIAS\nDivendres, el portaveu del grup parlamentari de Convergència i Unió al Congrès dels Diputats, Xavier Trias, va fer unes declaracions a Catalunya Ràdio. Quan li van preguntar per la nova llei de partits, va explicar que pot ser que ells votin a favor de l'esmena a la totalitat que proposael Pnb i, després, quan l'esmena no prosperi, que votin a favor de la llei. És allò que els bascos anomenen el surf català, imatge definitòria tan encertada que no necessita cap més explicació. Però el millor de tot va ser quan, preguntat sobre el manifest que un grup de trenta artistes, escriptors, professors d'universitat i presidents d'organitzacions cíviques de Catalunya han subscrit contra aquesta llei, Trias va dir: "Si fos un ciutadà corrent, probablement jo també el firmaria".\nPoca broma, amb la frase. Vol dir, ni més ni menys, que com a "ciutadà corrent" desaprova la llei, però que, ent tant que polític, l'acceptarà. És a dir: dins de Trias conviuen dos homes. El "ciutadà corrent", que pensa una cosa, i el polític, que firma la cosa contrària.\n¿Esquizofrènia?¿Hipocresia? No: pura política, tal com s'entén en aquests temps fascinants. Cal agrair a Xavier Trias aquestes declaracions, perquè són una mostra poc habitual de sinceritat. Perquè el que Trias va confessar divendres ho practica l'aclaparadora majoria dels nostres acomodats polítics, d'aquest partit i dels que el circumden. Fa lustres que han passat a ser peces d'una maquinària que té en les poltrones l'engranatge, una maquinària on res no es decideix pel raciocini plebeu, sinó d'acord amb estratègies planificades amb cura. Per ells o pels seus assessors, que els diuen com s'han de comportar, quan han de cedir, quan han de simular benevolència i quan han de fingir que es baralles els uns amb els altres perquè la gent es pensi que hi ha diferències, encara que al final acabin firmant el que convingui. S'ha parlat molt que, a Set de nit, a Artur Mas el satiritzen convertint-lo en un robot, però ¿quin polític estàndard no ho és? Alguns inicien la carrera rebel·lant-se, en principi, contra el dictat de la mercadotècnia, i durant un temps ens desconcerten. Però fins i tot aquests, al cap de poc temps, acaben doblegant-se al dictat; en això els hi va la subsitència política. De manera que acaben considerant la pràctica del surf un mèrit que demostra com són d'hàbils saltant d'una onada a una altra, i sense mullar-se ni despentinar-se, si cal. Tan convençuts estan que la política a ultrança consisteix precisament en això que no s'adonen que només ells es creuen herois bronzejats damunt una taula de surf, i que la gent els veu més aviat com insectes atrapats a la teranyina que les seves estratègies i els seus interessos han teixit al llarg dels anys. Per això no ha d'estranyar que bona part de la població els consideri incapaços d'entendre i de solucionar els seus problemes. La gent pot ser senzilla però no necessàriament idiota.\nI aquí és on amplien espai, pels laterals, l'antiglobalització i això que avui dia anomenem populisme: dos pols oposats a conseqüència de la mateixa decepció davant aquests polítics capaços de, a caseta, a tenir una opinió com a "ciutadà corrent" i, l'endemà, al Congrés dels Diputats, firmar exactament el contrari\nQuim Monzó (2002).