El Sabadell remunta un gol en contra i s'emporta els tres punts del Nuevo Colombino (1-2)\nEl Sabadell remunta un gol en contra i s'emporta els tres punts del camp del Recreativo de Huelva (1-2). Els arlequinats, que han marxat al descans perdent, han aprofitat la superioritat numèrica a la segona part per guanyar el partit. Kiko Olivas i Sotan Tanabe han estat els autors dels dos gols del Sabadell.\n12/01/2014 - 17.37 Actualitzat 19/01/2014 - 18.58\nEl Sabadell ha generat la primera ocasió al Nuevo Colombino als dotze minuts de partit. Ha estat a la sortida d'un córner, i tot i que Cabrero no ha refusat bé una acció de Crespí, la pilota ha sortit fora. Dos minuts més tard, el Recreativo s'ha avançat al marcador. Kiko Olivas ha salvat el gol en primera instància, però Montoro ha aprofitat el refús per superar Nauzet. A partir d'aquí s'han vist els millors minuts del conjunt andalús fins que l'autor del gol ha estat expulsat per una entrada sense pilota a Sotan. Amb un home més, el Sabadell ha marxat al descans perdent.\nA la segona part, el Recreativo, tot i tenir un home menys, ha donat senyals de voler rematar el partit. Dimas, amb un xut des de la frontal, ha obligat Nauzet a posar la mà. Els arlequinats han entrat al partit, primer amb una falta directa d'Arteaga i després amb una pilota al travesser de Collantes. No ha estat, però, fins el minut 73 quan Kiko Olivas -que havia salvat el primer gol- ha aconseguit l'empat. Collantes ha posat la pilota per l'esquerra de la defensa, l'ha interceptat Tamudo, que ha centrat per la banda, i l'ex del Vila-real ha sentenciat. Nou minuts més tard, el Sabadell ha remuntat el marcador. Sotan Tanabe, gràcies a una centrada de Collantes, s'ha estrenat com a golejador per marcar el segon dels arlequinats.


2-XII. Estrena de «Puzzle», un documental sobre l'experiència dels amputats - Unió · Acció · Autogestió\nHeute / Audiovisuals / Salut\n2-XII. Estrena de «Puzzle», un documental sobre l’experiència dels amputats\non Montag, 30 de November, 2015 at 12:46\nUn grup de persones d’Amputats Sant Jordi, entitat membre de Cocemfe Barcelona, ha participat en el projecte audiovisual Puzzle. Es tracta d’un documental realitzat per l’associació Camères i Acció i Amputats Sant Jordi.\nEn aquest documental, l’equip audiovisual que realitza el projecte són les persones d’Amputats Sant Jordi. L’experiència de l’amputació és el fil conductor d’aquesta història, que s’explica en primera persona, per les mateixes protagonistes. Es tracta d’una peça que obliga a replantejar-se els valors i la manera que tenim d’ afrontar la realitat. Fresca, profunda i directa, aquesta és una història que ensorra la discapacitat i fa una oda a la força davant la vida.\nCàmera i Acció és una productora pedagògica i social, on apoderen els protagonistes dels documentals per relatar les pròpies històries en primera persona.\nPuzzle s’estrenarà el proper 2 de desembre a les 20:00 hores als Cinemes Girona (carrer de Girona, 175, Barcelona).\nTags: amputats, autogestió, documental, Puzzle


Convocatòria per a la concessió de les subvencions per al pagament del lloguer per a l'any 2019 - Ajuntament de Santa Eulàlia de Ronçana\nPortada > Actualitat > Notícies > Convocatòria per a la concessió de les subvencions per al pagament del lloguer per a l'any 2019\nConvocatòria per a la concessió de les subvencions per al pagament del lloguer per a l'any 2019\nAjut de l'Agència de l’Habitatge de Catalunya, amb termini de presentació de sol·licituds fins al 7 de juny\nL'Agència de l'Habitatge de Catalunya facilita ajuts a fons perdut per fer front al pagament del lloguer de les unitats de convivència que tinguin ingressos baixos o moderats. Per aquest any 2019 ja es poden presentar les sol·licituds per optar a un d'aquests ajuts.\nQui ho pot demanar? Les persones titulars d’un contracte de lloguer d’habitatge destinat a residència habitual i permanent a Catalunya, sempre i quan compleixin els requisits de la convocatòria.\nEn quines dates es pot fer? Del 16 d'abril al 7 de juny de 2019, ambdós inclosos.\nCom i on es pot fer? Presencialment, al registre de l'Oficina Comarcal d'Habitatge del Consell Comarcal (c/Ricomà, 469, Granollers). Horari: De dilluns a divendres de 8:30 a 14 h i dimecres de 16 a 18:00 h.\nImport de la prestació: Import màxim de 200 € mensuals.\nAdjunt a aquesta pantalla podeu trobar els documents que es requereixen per dur a terme aquesta sol·licitud.\nSol·licitud subvenció 2019 (PDF, 1,33 MB)\nSol·licitud subvenció 2019\nSol·licitud de transferència bancària per a pagaments de l’Agència de l’Habitatge de Catalunya (PDF, 322 kB)\nSol·licitud de transferència bancària per a pagaments de l’Agència de l’Habitatge de Catalunya\nAnunci DOGC (PDF, 51 kB)\nHabitatge, Generalitat de Catalunya


Per què els meus cobraments tenen una retenció fiscal? - Centre d'ajuda d'Airbnb\nCom funcionen els cobraments\nSi has rebut una sol·licitud per enviar la teva informació fiscal i encara no ho has fet, és possible que estiguem obligats a retenir el 24 % dels cobraments que hagis rebut i a enviar les retencions a l'IRS dels EUA. Ho pots evitar enviant la teva informació fiscal.\nUna vegada rebem la teva informació i comprovem que no hem de retenir impostos dels teus cobraments, deixarem de fer-ho. Tanmateix, Airbnb no podrà tornar-te cap import que ja s'hagi retingut i enviat a l'IRS.\nL'import total retingut s'inclourà als formularis fiscals que t'enviem per tal que puguis comptabilitzar-los a la teva declaració de l'IRPF. Si necessites ajuda per declarar les retencions que s'han enviat a l'IRS en nom teu, et recomanem que et posis en contacte amb un assessor fiscal.\nContribuents W-8BEN (persones de fora dels Estats Units amb anuncis, experiències o viatges als Estats Units)\nLlevat que s'hagin sol·licitat beneficis per a un conveni fiscal vàlid al teu W-8BEN, Airbnb està obligat a retenir el 30 % de tots els cobraments per anuncis, experiències o viatges als Estats Units que tinguin com a hostes a persones no residents dels Estats Units i a enviar els fons directament a l'IRS. Al final de l'any, Airbnb t'enviarà un informe de l'import total retingut i dels beneficis obtinguts per través del formulari 1042-S.\nTots els formularis W-8\n, W-8BEN i W-8ECI caduquen al final del tercer any des de la data en què vas enviar l'últim formulari. Un cop caduqui el formulari, Airbnb està obligat a retenir el 30 % de tots els cobraments dels anuncis dels EUA que tinguin com a hostes a persones no residents i a enviar els fons directament a l'IRS. Pots evitar-ho si actualitzes les teves dades fiscals.\nPots revisar o corregir les teves dades fiscals a Airbnb a les preferències de cobrament.


Joan Farré, unes mans per a l'art efímer\nL'artista participa al 10è Racó dels Artesans, els dies 4 i 5 d'agost al Mas de Barberans\nEl vímet, la canya, la bova, el lli... Tots aquests materials agafaran protagonisme el 4 i 5 d'agost al Mas de Barberans en el marc del 10è Racó dels Artesans, la Fira Monogràfica de les Fibres Vegetals. La tradició del treball artesà es barrejarà amb la innovació i les noves tècniques destinades a projectar construccions efímeres però de gran bellesa.\nA Surtdecasa.cat, hem parlat amb el Mestre Artesà Cisteller Joan Farré (Folgueroles, 1957), que portarà fins aquesta localitat la seua tècnica tradicional per elaborar estructures d'allò més originals i adaptades als nous temps amb materials autòctons.\n- La natura entra al món urbà gràcies a l'arquitectura efímera. En què consisteixen aquestes construccions?\nSón aquelles en les que s'utilitzen materials de l'entorn que no han estat sotmesos a cap tractament. Duraran un parell o tres d'anys però no gaires més.\n- Vostè és soci de l'empresa Pont de Querós, que realitza projectes arquitectònics amb fibres vegetals. Quines peculiaritats tenen aquestes creacions?\nNosaltres treballem bàsicament amb el vímet, que pots adquirir en més quantitat, és manejable, respon com la fusta i pot arribar a durar uns quinze anys. Col·laborem amb despatxos d'arquitectes, interioristes i decoradors, i apliquem les tècniques de la cistelleria als seus projectes. També treballem en les nostres pròpies construccions. Sobretot, elaborem espais de joc per als més petits i espais d'ombra per a diferents escoles que ens ho han demanat. Ho creem amb el 'vímet viu'.\n- Què és el 'vímet viu'?\nÉs una tècnica que consisteix en tallar el vímet a l'hivern i tornar-lo a replantar. El vímet arrela i treu fulles. Llavors, agafem aquestes fulles i les manipulem corbant-les i donant-los-hi forma. Així, construim l'estructura que volem. A la primavera, tot comença a brotar i aconseguim uns magnífics espais amb formes d'animals, columnes i estructures doblegades al sostre.\n- Com a Mestre Artesà Cisteller, quin paper creu que juga actualment l'artesania en les creacions contemporànies?\nQualsevol que tingui l'ofici d'artesà té prou coneixement per manipular els seus materials de treball i, actualment, molts es decanten per l'artesania creativa, com és el cas de l'aplicació de les fibres vegetals a les construccions. No és un moment fàcil però cal adaptar-se a la nova situació i posar ganes i empenta per innovar i mantenir-se.\n- El 2007 va rebre el Premi Nacional d'Artesania atorgat per la Fundación Española para la Innovación de la Artesanía. Com s'innova en aquest camp?\nQuan es parla de cistelleria a tothom li ve al cap un cistell per anar a buscar bolets o per anar a comprar. És a dir, un estri útil. La innovació arriba portant l'ofici a un altre nivell i aplicant aquestes tècniques a uns altres conceptes, com el que vam fer al Pavelló de Xangai amb 40.000 metres quadrats de teixits de cistelleria a la seva façana.\n- L'arquitecta Benedetta Tagliabue va encarregar-se de dissenyar el pavelló espanyol per a l'Exposició Universal de Xangai 2010 i va prendre el cistell de vímet com a element representatiu. En què va consistir la seua col·laboració?\nNecessitaven gent especialitzada en el vímet per desenvolupar aquest projecte i vam col·laborar en la creació de la “pell” del pavelló. Vam començar a treballar amb l'equip d'arquitectes i els vam dur a veure una plantació de vímet perquè veiessin com era. Nosaltres els vam aportar el coneixement de com es podia treballar elaborant plaques de vímet de diferents colors i textures. Va ser una experiència molt interessant.\n- La pervivència dels treballs artesanals, com és el cas de la cistelleria, té el futur assegurat?\nAllò que no evoluciona, quan deixa de ser útil, es perd. El futur serà bastant diferent al passat, segurament ja no veurem gent a les cases fent cistells però veurem com aquests treballs s'apliquen a nous conceptes i a noves tecnologies. Per res crec que hagi de morir. Els estudiants d'Arts Plàstiques apliquen aquestes tècniques a les seves noves creacions. Hi veig futur i no crec que aquest es tradueixi en la desaparició d'aquests oficis.\n- El primer cap de setmana d'agost el podrem trobar a la fira monogràfica de les fibres vegetals del Mas de Barberans. Tots els que la visitin, on el podrem trobar? En què consistirà la seua participació?\nCrearem un espai d'ombra a la piscina del poble amb canyes, margalló i fulles d'olivera. Comptarem amb la col·laboració de Tim Johnson, reconegut a nivell europeu en el camp de l'artesania elaborada amb fibres vegetals.


#foradelloc: Ara toquen les batusses internes\nFins i tot al PP victoriós n’hi haurà de batusses, però més suaus que en altres llars, ja que aquí moltes boques es podran callar amb cadires immediates. Contràriament, a can socialistes estan garantides les trinxeres, les bombes de mà i les mines antipersona. A Podemos, la cosa va només d’armes curtes, però també fan pupa. Exageres, em recrimines, no tot es mou a base de cadires...\nMira, un primer tastet el vam tenir al congrés del PSC, on el suposat consens final ha deixat les espases en alt entre icetistes i parlonistes, que se les aniran mostrant en els congressos territorials –per exemple, a Lleida– que estan per venir. I, si vols, analitza com està anant el procés congressual constituent al PDECAT (ja saps, els eurodemoconvergents) que fins i tot per a una cadira al Consell Nacional pel Segrià s’ha organitzat una petita guerra civil. Matiso: no es barallen per les cadires d’ara, sinó per les que han de venir a les properes municipals de 2019. És dimarts, comencem la setmana;)\nArticle publicat al diari La Mañana el 15 de novembre de 2016


TAC12 TV - El Minipop es presenta al Pati aprofitant la setena edició del Valls Va de Vins\nEl Minipop es presenta al Pati aprofitant la setena edició del Valls Va de Vins\nDiumenge, 12 Mai 2019 10:08\nEls vins i la gastronomia del territori han estat protagonistes aquest cap de setmana a la capital de l'Alt Camp. La plaça del Pati també ha estat l'escenari escollit per l'avançament de la novena edició del festival Minipop.\nLa setena edició del Valls Va de Vins ha comptat amb el suport d'una dotzena de cellers de l'Alt Camp i amb vuit propostes musicals durant tot el cap de setmana.\nMés enllà del Pati, la mostra ha incorporat un escenari més, el refugi antiaeri on s'han programat dos concerts.\nL'associació de restauradors locals també han participat d'aquesta cita amb productes gastronòmics del territori.\nEl Va de Vins també ha servit d'escenari per l'avançament gratuït de la novena edició del festival de música i cultura Minipop que se celebrarà els dies 31 de maig, 1 i 2 de juny al passeig de les Palmeres de Tarragona. A més de l'actuació musical també hi hagut tallers creatius per als més petits.\nMés en aquesta secció: « El Museu Casteller de Valls reflexiona sobre la implantació dels seus objectius Entrevista a l'alcaldable del PSC a Valls »


La Trobada motera Arrebuf aplega a més de 600 participants a Golmés\nterritoris.cat 10:51 11/06/12\nLa crida del Moto Club +Gas Gol+ reuneix a més de 600 aficionats de tota catalunya a Golmés, en una festa que també vol ser una manera de donar a conèixer el territori i les seves peculiaritats gastronòmiques i paisatgístiques.\ncomarca més desconocido trobada golmés participants\nEls vehicles estacionats en els carrers de Golmés.\nUna any més els membres del Motoclub +Gas Gol+ de Golmés han estat capaços de convocar a més de 600 aficionats a les motos, una festa que amb quatre anys de trajectòria s'ha convertit en una trobada habitual del calendari dels motards catalans. Els participants van gaudir d'un esmorzar ofert per l'organització i el consistori de Golmés, després de la concentració en la zona de lleure del municipi, que també va ser l'escenari d'activitats i sortejos de diferents obsequis, gentilesa dels establiments i comerços de la localitat.\nTot seguit, els participants de la trobada van dur a terme un recorregut per diferents indrets de la comarca i de les comarques properes, per tal de gaudir del paisatge, que en aquesta època ofereix l'atractiu del contrastos de colors dels conreus i de l'arquitectura dels nostres pobles.\nLa recollida selectiva del Pla d'Urgell, referent a les comarques lleidatanes


L'exèrcit israelià mata el líder de Hamas a Jenin en destruir la casa de Tubas on es trobava\nL'exèrcit israelià ha matat un membre de la cúpula del braç armat de Hamas després d'assaltar i destruir la casa on es trobava a la localitat cisjordana de Tubas, prop de Nablus. La víctima ha estat identificada per fonts israelianes i palestines com a Nasser Jarrar, líder de Hamas a l'àrea de Jenin. Per la seva part, l'exèrcit israelià ha confirmat en un comunicat la mort de Jarrar en una operació a Tubas. Jarrar era considerat com un dels enginyers d'artefactes i explosius utilitzats en diversos atemptats suïcides i Israel el buscava des dels començaments de la Intifada. En l'atac ha mort també un dels seus ajudants.\nNasser Jarrar, de 44 anys, l'han trobat sota les runes de la casa d'un altre militant de Hamas. Unitats especials israelianes han entrat a Tubas amb vehicles blindats i excavadores i han rodejat la casa on s'havia amagat el palestí amb alguns dels seus ajudants. Després han disparat artilleria pesada contra l'immoble, que posteriorment ha quedat destruït amb l'ajuda d'una excavadora. Jarrar ha mort en l'atac juntament amb un altre palestí, un tercer ha quedat ferit. Segons fonts mèdiques, el cap del militant s'hauria desprès del cos, fet que ha impossibilitat la identificació del cap integrista. Per la seva part, l'exèrcit israelià ha assenyalat en un comunicat que "Nasser Jarrar ha estat mort durant una operació a Tubas". Nasser Jarrar, considerat com un dels enginyers d'artefactes i explosius utilitzats en diversos atemptats suïcides i buscat per Israel des dels començaments de la Intifada, pertanyia a la cúpula del braç armat de Hamas. Jarrar, cap de les Brigades Ezzedin al-Qassam a Jenin, havia planejat atemptats suïcides a Israel. Durant el maig del 2001, en un intent d'atemptat amb una bomba, va activar accidentalment un artefacte explosiu i va perdre les dues cames i un braç". Amb la seva mort, el nombre de víctimes mortals des d'inicis de la Intifada s'eleva a 2.441, 1.797 eren palestins i 601 eren israelians. D'altra banda, agents de la policia israeliana han detingut a Jerusalem un palestí que portava diverses granades de mà. A la ciutat cisjordana d'Hebron, l'exèrcit israelià ha obligat a sortir de casa seva una família palestina per convertir la vivenda en un lloc de vigilància.


El Ministeri de Medi Ambient es compromet en la recuperació del tram litoral entre el port de Badalona i Sant Adrià de Besòs | Consorci del Besòs\nEl compromís s’ha assolit en una reunió avui a Madrid amb representants de Badalona, Sant Adrià de Besòs i el Consorci del Besòs i es concretarà en una propera reunió al setembre\nSant Adrià de Besòs, 20 de juny de 2017\nEl Ministeri de Medi Ambient col·laborarà en la descontaminació i l’estabilització de les platges entre el riu Besòs i les platges de Badalona als termes municipals de Badalona i Sant Adrià de Besòs. Aquest compromís l’ha pres la directora general de Sostenibilitat de la Costa i del Mar del Ministeri del Medi Ambient, Raquel Orts en una reunió aquest matí a Madrid amb l’alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater; el 2n tinent d’Alcaldia i regidor de l’Àmbit de Badalona Pròspera i Sostenible, Àlex Mañas; i representants de l’Ajuntament de Sant Adrià de Besòs i del Consorci del Besòs.\nEl Consorci del Besòs, format pels ajuntaments de Badalona, Barcelona, Montcada i Reixac, Sant Adrià de Besòs i Santa Coloma de Gramenet, treballarà ara en un estudi previ per a conèixer l’abast i el grau de contaminació d’aquest espai amb passat industrial. Una vegada estigui fef aquest estudi, tindrà lloc una nova trobada al Ministeri de Medi Ambient abans que finalitzi l’any per concretar el possible calendari i el finançament de les tasques de descontaminació.


Manifestació espanyolista a la seu d'ERC\nManifestació espanyolista a les portes de la seu d'ERC. | Carles Batalla\nUna cinquantena de persones criden "assassins" i "terroristes" i "la vostra democràcia és el 3%", el dia en què s'ha anunciat data i pregunta del referèndum\nper Carles Batalla 09 de juny de 2017 19:58\nUna cinquantena de persones es manifesten a les portes de la seu d'ERC del carrer Calàbria de Barcelona, amb banderes espanyoles i alguna de catalana, amb crits de "ERC i Companys mataban a catalanes", "asesinos" "terroristas" i "no nos engañan, Catalunya es España". També fan referència al soci de Govern d'ERC, cridant "vuestra democracia es el 3%", i asseguren als independentistes que "no nos quitaran nuestra lengua, nuestra cultura y nuestra historia". També han cridat "ERC la vergüenza catalana". La majoria dels manifestants són gent gran, que continuen amb crits de "Visca Catalunya i Viva España", i "No votaréis, la catalanidad es hispanidad".\nDe fet, han tallat el carrer, i estan vigilats pels Mossos d'Esquadra, que tenen aparcades tres furgonetes a la cantonada amb Aragó, i hi ha vuit agents de policia. Els manifestants han instal·lat també un plafó on es poden veure diverses esquel·les, sota el títol "asesinados por la república".\nTot això passa el dia en què què el Govern ha anunciat la data i pregunta del referèndum, en un acte solemne amb intervencions del president i també del vicepresident Junqueras, alhora president d'ERC.


Primer aniversari de ‘La Intervia’ | La Intervia\nEl portal independent de l'Eixample celebra el seu primer aniversari dissabte, 29 de novembre, al CSOA La Indústria\nDrets socials i laborals, Esport i lleure\nJa fa un any que LA INTERVIA va iniciar el seu projecte periodístic amb l’objectiu de convertir-se en un mitjà de comunicació popular, crític i participatiu. Deixàvem enrere mesos de creació i de debat, de com havia de ser i per a què havia de servir aquest nou projecte. Fruit de l’esforç de moltes persones, es va poder materialitzar aquella idea que en un moment donat naixia d’una conversa informal en algun dels nostres espais de participació al barri. Una idea, tan nova com necessària, que va entrar a formar part ràpidament del nostre imaginari col·lectiu.\nUn altaveu de totes les persones que compartim una manera d’entendre el nostre entorn més proper i les relacions socials que s’hi donen. Amb total horitzontalitat, ja que creiem que és la manera més justa i igualitària de compartir espais de participació; autogestionat, perquè declinem dependre de qualsevol poder econòmic o polític, i sempre amb la intenció de servir d’eina de transformació política i social.\nDurant aquest temps hem volgut arribar a tot el veïnat de l’Eixample a través de la reflexió, el rigor periodístic, l’anàlisi crítica i una informació lliure no mercantilitzada. Per tot això, som un mitjà obert a la necessària participació de totes aquelles persones o col·lectius que creguin que poden aportar idees, amb la finalitat de crear un projecte popular de proximitat.\nMoltes són les notícies i els esdeveniments que hem cobert en aquest any de vida que acabem de fer. Hem estat testimonis directes de processos de desallotjament de centres social (l’Ateneu Popular de l’Eixample, La Carboneria, Can Botxí) sempre informant qui hi havia darrere dels mateixos, com també del naixement de nous espais autogestionats —Can Roger, Germanetes, El Rec, La Industria o La Porka. Hem donat veu a moltes persones i col·lectius que, d’una altra manera, mai haguessin pogut expressar la seva opinió en un mitjà de comunicació.\nHem cobert moltes manifestacions i actes diversos per donar-los a conèixer al barri, sempre com un instrument per poder apropar i ajudar a la cohesió del teixit associatiu dels veïns i veïnes dels barris de l’Eixample. Existeixen moltes més notícies i realitats més enllà d’allò estrictament mediàtic i comercial, i és aquesta l’aposta que, des d’un principi, ens ha fet treballar en cada article.\nVolem celebrar aquest aniversari amb vosaltres, és per això que hem organitzat un acte aquest dissabte 29 al CSOA La Indústria (carrer de la Indústria, 181), amb una xerrada sobre lluites veïnals, a les 13 h, seguit d’un dinar vegà i finalitzant amb un seriefòrum del capítol “The National Anthem”, de la sèrie Black Mirror.\nNo ens volem acomiadar sense pensar que tota aquesta feina no hagués estat possible sense la vostra ajuda, la d’aquells qui heu participat aportant articles, cobrint actes, ajudant puntualment i també tots aquells que ens heu estat llegint aquest temps. Tot això corrobora la nostra feina i ens dóna força per seguir endavant, sempre amb les portes obertes a la vostra participació i, en conseqüència, a la creació, cada dia que passa, d’un projecte més gran i ambiciós.\nL’Ateneu Entrebanc celebra el seu primer aniversari\nArran Sagrada Família obre el CSOA La Indústria com a aula nocturna en època d’exàmens\nacteaniversariCSOA La IndústriajornadaLa Interviaxerrada


cotó de sucre: Verat amb escabetx suau. La Riera (capítol 7)\nAquesta sèrie de receptes televisives ja està encarant la seva recta final. La recepta d'avui és l'última pel que fa a segons plats de peix del menú gourmet de La Riera. Properament vindran les carns.\nFrancament, un escabetx és molt bo i molt agraït de fer i de tenir a la nevera, et soluciona el sopar acompanyat d'una amanida, per exemple. Ara bé, considerar-lo com a part d'un menú gourmet, doncs tot són gustos, i ja se sap que la tele és la tele, tot i que reiterem que és boníssim i molt saludable.\nINGREDIENTS (per a 4-5 racions)\n- 800 g de verat\n- 1 culleradeta rasa de pebre vermell dolç\n- 100 ml de vinagre tradicional\nEs treu l'espina del verat i se'n fan dos filets, si són grossos els tallem esbiaixats en dos trossos cadascun. Es van posant dins d'una cassola, a sobre es posa una capa de ceba tallada en juliana, all i julivert trinxats, sal i pebre vermell, un altra capa de filets de verat i una altra de ceba, all, julivert, pebre vermell i sal. Es cobreix amb l'oli, el vinagre i l'aigua i es fa bullir lentament uns 20 minuts. Es treu del foc i es deixa refredar. S'ha de menjar fred.\nAquest escabetx no porta gens de feina, no s'ha de fregir el peix abans ni res, tot en cru. Si a més, tenim en compte que el preu del verat no s'enfila gaire ens trobem davant d'un plat rodó en tots els sentits.\nSi us heu perdut els anteriors capítols, els podeu veure prement primer, segon, tercer, quart, cinquè i sisè.\nBy Cotó de sucre a 11 de maig\nGEMMA 11 de maig de 2011, a les 21:19\nJo he fet escabex alguna vegada, pero de verat, mai.Fa molt bona pinta!\nAnònim 11 de maig de 2011, a les 21:20\nA mi els escabetxos m'encanten, i n'he menjat a restaurant bons, bons, eh? jejeje M'encanta aquesta sèrie que esteu fent, tots els plats tenen una pinta fantàstica i aquest no es queda enrere!\nCarmeta 11 de maig de 2011, a les 22:18\nnoies¡ tot just la mare, ahir en va fer d'escabetx, però de tonyina...m'encanten tots, verat, sardines...i el vostre de la foto fa moolta patxoca¡ continueu amb la sèrie, perfecte¡¡\nCotó de sucre 11 de maig de 2011, a les 23:18\nHola Gemma, queda molt bé amb verat, ja ho veuràs.\nHola Sandra, és veritat, un escabetx és ben digne d'un restaurant de categoria!!!\nHola Carmeta, l'escabetx amb qualsevol tipus de peix blau queda perfecte i ben saludable. Petonets!\nChez Silvia 11 de maig de 2011, a les 23:28\nFilla encara que sigui la última és una recepta sensacional!!!! espero amb moltes ganes les de carn. Feu un treball que particularmennt valoro moltissim, de veritat. Petons\nGemma 12 de maig de 2011, a les 10:25\nEls escabetx de peix m'agraden molt i amb el verat ha de quedar molt bé. Poca feina, sa, gustós i gens car, què més podem demanar?\nLa cuina de l'Eri 12 de maig de 2011, a les 17:40\nM'encanta el verat en escabetx!! Em recorda molt a la meva àvia en en feia sovint i jo me'l menajva en un entrepà!!! Petons\nAnna 12 de maig de 2011, a les 17:43\nOh! sempre he volgut fer un escabetx. aquest m´anirà perfecte! Espero les vostres receptes de carn\nNo tot són postres 12 de maig de 2011, a les 20:32\nL'escabetx de bonitol o tonyina m'encanta, el de verat no l'he tastat mai... però si ho diuen a La Riera,jejej... millor dit si vosaltres hi heu donat el vist-i plau, segur que és bo!\nCotó de sucre 13 de maig de 2011, a les 19:04\njosep 14 de maig de 2011, a les 14:06\nSembla mentida el que pot donar de si un culebrot!! amb seguidors com vosaltres, gastronómicament, ten points!\nMiquel 14 de maig de 2011, a les 22:56\nme encantan los escabeches y este esta genial.Yo hace tiempo que no hago de verat a ver si me animo a volver a hacerlo.\nCotó de sucre 15 de maig de 2011, a les 0:16\nJosep, això dels culebrots dóna molt, ja se sap. Això dels ten points m'ha fet tornar 30 anys enrera, quan encara em mirava l'eurofestival, jajaja!\nHola Miquel, ja et pots animar que surt molt bo. Fins aviat!\nMercè 16 de maig de 2011, a les 0:02\nRenoi, veig que cada setmana fas una recepta de la sèrie!! :) Que bo! Vaig a veure la de les estrelletes! ;)\nJudith 16 de maig de 2011, a les 20:42\nquina bona pinta! m'encanta venir i veure les receptes de la <riera!!! és una gran iniciativa!!!!! ;P\nCotó de sucre 17 de maig de 2011, a les 0:14\nHola Mercè, fem les receptes del menú gourmet del llibre de la Riera. Només ens en queden dues per publicar i llestos. Ptons!\nMoltes gràcies, Judith!\nSònia 17 de maig de 2011, a les 22:09\nQuina recepta mes bona!!! No coneixia el vostre bloc pero em quedo sense pensar-m'ho!!!!


Una cursa ciclista afectarà la circulació del sector sud de la Bisbal el proper diumenge , Notícies, Ajuntament de la Bisbal d'Empordà\n24/01/2020 a les 18:00\nUna cursa ciclista afectarà la circulació del sector sud de la Bisbal el proper diumenge\nEl proper diumenge 26 de gener el trànsit al municipi es veurà afectat pel pas de la Cursa Ciclista de Carretera del Club Ciclista de Palafrugell. La carrera arribarà des de la carretera GI-660, girarà a la dreta per l’avinguda Sant Francesc, fins a trobar el carrer del Convent, que baixarà i s’incorporarà pel camí de la Guardiola, fins a trencar a la dreta, via la carretera de Fonteta.\nSegons ha informat la Policia Local de la Bisbal d’Empordà, es calcula que el pas serà cap a les 11.30 h i durarà uns 30 minuts aproximadament. Així doncs, diumenge 26 de gener, entre les 10 h i les 12 h, no es podrà estacionar al carrer del Convent, que només tindrà un sol sentit de circulació (des de l’avinguda Sant Francesc cap al carrer del Carme), podent accedir-hi veïns i veïnes del carrer Sant Josep en el sentit establert.\nPer a més informació es pot consultar la Policia Local de la Bisbal d’Empordà a través del telèfon 972 640 292.


Les baldrigues endèmiques de la Mediterrània són les més capturades per accident en la pesca de palangre | Prismàtic\nLes baldrigues endèmiques de la Mediterrània són les més capturades per accident en la pesca de palangre\nEls nostres principals objectius eren (1) caracteritzar la pesqueria de palangre demersal mediterrània espanyola; (2) determinar el grau d’interacció amb palangres per a les diferents espècies d’aus marines; (3) avaluar els factors que influeixen en els intents de les aus marines per endur-se l’esquer (pres com a indicador del risc de captures accessòries); i (4) estimar la mortalitat de captures accidentals d’aquesta flota per a la zona d’estudi.\nDes del 2011 fins al 2015 vam realitzar 220 viatges a bord de vaixells de palangre demersal que operen en el Mar Catalano-Balear, amb l'objectiu d'estudiar la seva interacció amb els ocells marins, així com per entendre els procediments detallats de la pesquera i els factors que podrien influir sobre les captures accidentals d’ocells marins.\nA més, vam recopilar informació sobre les captures accidentals que els pescadors havien experimentat en altres moments.\nVam trobar una taxa mitjana global de captures accidentals de 0,58 ocells per cada 1.000 hams (0,13−1,37, IC del 95%). Una estima molt conservadora de les captures globals d’ocells marins oscil·laria entre els 274 i els 2.198 ocells marins capturats anualment en palangres demersals de l’àrea d’estudi.\nTot i afectar a totes les espècies d’ocells marins de mida mitjana i gran, les espècies amb una major taxa de captura van ser les 3 baldrigues endèmiques de la Mediterrània: la baldriga cendrosa, la Balear i la Mediterrània (Calonectris diomedea, Puffinus mauretanicus i P. yelkouan, respectivament). La seva gran afectació segurament es deu al comportament gregari de les baldrigues i a la seva gran capacitat de busseig (de fins a 30m de fondària).\nEn general, els principals factors que propicien la captures accidentals van ser l’època de l’any i l’hora del dia. Altres factors influents van ser el tipus d’esquer, condicions del vent, configuració de l’engranatge (específicament, distància entre pesos), proximitat a la cria colònia i el nombre d’hams.\nAquest estudi demostra que la mortalitat causada pels palangres demersals és molt elevada i està posant en perill la viabilitat de les poblacions de les tres espècies de baldriga de la Mediterrània.\nPer tant, cal prendre mesures urgents que facin del palangre demersal una pesqueria neta i sostenible.\nVerónica Cortés, José Manuel Arcos, Jacob González-Solís\nPesca artesanal gestió pesquera observacions a bord captura accidental mortalitat mesures de mitigació interaccions entre ocells marins i pesqueries baldrigues\nSelect ratingGive Les baldrigues endèmiques de la Mediterrània són les més capturades per accident en la pesca de palangre 1/5Give Les baldrigues endèmiques de la Mediterrània són les més capturades per accident en la pesca de palangre 2/5Give Les baldrigues endèmiques de la Mediterrània són les més capturades per accident en la pesca de palangre 3/5Give Les baldrigues endèmiques de la Mediterrània són les més capturades per accident en la pesca de palangre 4/5Give Les baldrigues endèmiques de la Mediterrània són les més capturades per accident en la pesca de palangre 5/5


EL QUE CAL SABER SOBRE EL NOU DISC DE THOM YORKE, ANIMA - MÚSICA\nEl que cal saber sobre el nou disc de Thom Yorke, Anima\nÉs el 2019 i Thom Yorke segueix trist. No és aliè als ritmes narcotitzats de la vida quotidiana, el seu nou disc ANIMA - coproduït pel col·laborador de llarga data Nigel Godrich i acompanyat d’un curtmetratge dirigit per Paul Thomas Anderson - és tot el que podríeu esperar del líder de Radiohead, el so que es reconeix a l’instant sembla estar sempre equilibrat a la vora de la bellesa i la desesperació.\nDurant els darrers vint anys, Yorke ha afinat les seves composicions úniques (i cada vegada més autoreferencials), dedicant-se a multitud de projectes paral·lels, inclosa la seva partitura nominada a l’Oscar per a la de Luca Guadagnino. falta d’alè i una sèrie d’arranjaments orquestrals per al clàssic duo germà Minimalist Dream House. A principis de mes, va projectar anuncis críptics sobre els llocs de referència de Londres per a (una suposada) empresa anomenada Anima Technologies que afirma recuperar els somnis perduts amb una misteriosa càmera de somnis. Té problemes per recordar els seus somnis? Només cal que truqueu o envieu un missatge de text al número per recuperar els vostres somnis. El que va seguir va ser ANIMA .\nAquest tercer àlbum en solitari se sent com el projecte més ambiciós i complet de Yorke fins ara. Mentre que les seves obres anteriors del 2006 L’esborrador i el 2014 Les caixes modernes de demà sentits de vegades picant i claustrofòbic, ANIMA és com un somni de febre ple de York-ismes: hi ha referències a paisatges ombrívols i futuristes, pulsacions mecàniques en bucle, lletres que insinuen passats irrecuperables i presents buits, corrents de consciència i la llista continua. Això és el que heu de saber al respecte.\nLA TECNOLOGIA ÉS AIXAD MALA\nDes del llançament de Radiohead’s, han canviat molt Ok Ordinador el 1997. S’han acabat els dies pre-mil·lenaris de comprar el vostre primer ordinador, marcar a Internet i no tenir xarxes socials. L’ús desenfrenat de la tecnologia actual és complex i finit (vivim en una era post-internet, si encara no ho heu sentit), i ANIMA ho reflecteix. A la pista ‘The Axe’, Yorke escup, maleïda maquinària, per què no em parles? / Un dia vaig a portar-te una destral i, els bastards, em parles / No tens cap llàstima? Doneu-me una maleïda bona raó per no fer-ho tot. Es fa un enfocament nihilista similar en el divertit anomenat 'Sóc una persona molt grollera' (que és, diguem-ho bé, l'equivalent de Thom, per exemple, 'Love Kanye de Yeezy' '), on canta, Trencant els vostres tocadiscos / Ara, vaig a veure morir la vostra festa. Conclusió: els ordinadors encara no estan bé.\nTOT ÉS SOBRE ELS SOMNIS\nA hores d’ara ja se sap que Yorke està obsessionada amb els somnis (només cal pensar en temes anteriors com ‘Daydreaming’ i les seves composicions febril-somiadores per a Suspiria). Però si els misteriosos anuncis de Londres no eren un obsequi rotund, aquest títol de l’àlbum ho és. El motiu pel qual es va acabar cridant ANIMA va ser en part perquè estic obsessionat amb tot aquest somni. Prové d’aquest concepte que (psicòleg) tenia Jung, li va dir a Zane Lowe en un Beats1 entrevista a principis d'aquesta setmana.\nEn escoltar l’àlbum, no podeu deixar de comparar les lletres de consciència de Yorke amb els gargots hipnopòmpics de la nit a un diari de somnis (o la gravació borrosa d’una càmera de somnis Anima). A la pista ‘Twist’, gruny, Un noi en bicicleta que fuig / Un cotxe buit al bosc, el motor va deixar de funcionar, mentre que a ‘Last I Heard (He was Circling the Drain)’ - una pista que Yorke va escriure en un estat de jet lag entre el Regne Unit i Tòquio: ell canta, em vaig despertar sentint que no podia treure / treure amb les escombraries, nedar per la cuneta, engolit per la ciutat, humans de la mida de les rates. Un fan de Radiohead ben experimentat ja coneixerà l’estil lúcid de l’estil de composició de cançons de Yorke, sens dubte una de les característiques més definibles de Yorke, però amb ANIMA , tot se sent que s'ha de portar una mica més enllà.\nFINALMENT ESTÀ ARA EL COR CORAL\nEl 2009, Yorke va esmentar ‘Dawn Chorus’ durant un fan entrevista com la seva cançó preferida que havia escrit per a Radiohead. Però la cançó no es va llançar mai. Avanç cap al 2016 i Radiohead va anunciar que formaria una companyia titulada Dawn Chorus LLP, abans del llançament de l'àlbum Una piscina en forma de lluna . Tot i que els fans van suposar àmpliament que la cançó figuraria a l’àlbum (el terme –en general descriu cantar ocells al començament d’un nou dia– es va donar vida a l’inici de la cançó 'Burn the Witch'), mai va arribar .\nBé, després de deu anys, per fi ha arribat. I definitivament val la pena esperar. Fent comparacions amb ‘Daydreaming’ i ‘Glass Eyes’, el tema carregat de sintetitzadors –que és una de les composicions més senzilles de Yorke– veu l’artista reflexionar sobre els fantasmes de la seva vida passada. Enmig del vòrtex / El vent va agafar / Va sacsejar el sutge / De la xemeneia / En patrons en espiral / De tu amor, canta amb una veu silenciosa i baixa. Com moltes de les balades més suaus de Yorke, Dawn Chorus descansa a l’espai entre nostàlgia i pesar: un adéu al que ja ha passat. A mesura que la cançó s’acumula i els sintetitzadors creixen, els ocells comencen a piular i, així, s’ha acabat.\nLA SOCIETAT SEGUEIX FOLLADA\nEl petit vídeo adjunt per a ANIMA , dirigida per Paul Thomas Anderson, comença en un desolador paisatge urbà futurista. Per descomptat, qualsevol persona que estigui familiaritzada amb el catàleg posterior de Yorke ho reconeixerà a l’instant com un tema familiar a tota la seva obra. Des dels seus inicis The Bends amb temes com 'Fake Plastic Trees' i 'Killer Cars', i pràcticament totes les cançons OK Computer, està clar que (per a Thom, com a mínim) vivim en una distopia social.\nL’àlbum comença amb ‘Traffic’, una pista tecnoinfleccionada augmentada amb brunzits mecànics i ritmes ficticis. Mostra’m els diners / Festa amb un ric zombi / Tal com passa a través d’una palla / Festa amb un ric zombi, escup Yorke contra un teló de fons de ritme de tambor. Les lletres fan paral·lelisme al crit anticonsumista de ‘Android paranoic’ i Salut al lladre (Asseu-vos, dempeu-vos / Camineu a les mandíbules de l’infern, canta Yorke en la pista orwelliana del 2003 similar: 'Sit Down. Stand up'). Continua el trànsit: no és bo / no està bé.\nELS AMICS VELLS TORNEN\nRecordeu Atoms for Peace? El supergrup de Yorke, format per Godrich, el baixista de Red Hot Chili Peppers Flea, el percussionista Mauro Refosco i Joey Waronker de REM, es van unir el 2013 per a un disc de so funky Amok . I, tot i que el disc en si no va rebre gaire aclamació de la crítica, sembla que la vella tripulació ha tornat, amb els membres Godrich i Waronker que contribueixen a ANIMA . Fins i tot la forma en què Yorke va escriure el nou àlbum fa paral·leles als mètodes improvisats de forma lliure que s’utilitzen per crear Amok . Segons un recent Entrevista de Crack Magazine , Yorke va enviar pistes completament inacabades i extenses a Godrich, que va fer sentir els bucles i mostres a les pistes. Fins i tot el bateria de Radiohead Philip Selway va actuar a la pista 'Impossible Knots'.\ncom aconseguir porno premium de franc\nlou reed i john cale\nquè va passar entre James i Tati


La Unitat de Conductes Addictives participa per primer cop en tal\nLa Unitat de Conductes Addictives participa per primer cop en tallers socioeducatius de la Fundació ONCA\nPer primer cop els usuaris de la Unitat de Conductes Addictives, la UCA, participen en els tallers del programa socioeducatiu de la Fundació ONCA.\nJa han començat les sessions per als integrants de l'UCA conduïdes per una músic i una ballarina. Amb ells exploraran noves maneres d'expressar-se o fins i tot intentaran exercicis de coneixement personal, a través de tècniques que activen estímuls poc utilitzats.\nLa voluntat de la Fundació ONCA és aconseguir que l'art musical i també la dansa puguin arribar a col·lectius que estan en risc d'exclusió. "Música i creativitat" és un programa ampli quant als diferents grups de persones als quals s'apropa.\nEls Serveis d'Educació Especial començaran aquesta setmana el curs de 21 sessions. La fundació no s'atura a les arts escèniques sinó que també inclou enguany la pràctica esportiva del bàsquet com a element integrador i inclusiu.


Escola Valenciana llança la campanya pel requisit lingüístic en la funció pública · Tribuna.cat\nDijous, 21 de abril del 2016 | 11:50\nEscola Valenciana, Llengua, Notícia\n"El requisit lingüístic en la funció pública constitueix una mesura de dret per a afavorir l'ús social del valencià, tan maltractat els últims 20 anys per governs que no s'estimaven gens la llengua." Així ho ha manifestat el representant de l'entitat, Àngel Martí, durant la roda de premsa al Levante El Mercantil Valenciano per a presentar la campanya pels drets lingüístics de la ciutadania valenciana. La iniciativa se centra en la demanda històrica d'Escola Valenciana d'implantar el requisit lingüístic per a accedir a llocs de treball de les administracions públiques. "Li demanem al Consell que siga valent i defense el valencià des de totes les administracions" gràcies a la "introducció de la capacitació adequada en valencià de tots els treballadors del sector públic", ha declarat Martí, i ha afegit que "la normalització lingüística s'ha de fer des de tots els estaments de l'Administració i del govern valencià, des de totes les conselleries, no solament la d'Educació." En aquest sentit, el membre de la Junta d'Escola Valenciana ha al·ludit "al destrellat" dels criteris que regeixen els processos selectius d'accés a l'Administració de la Generalitat: "la qualificació lingüística en valencià està valorada com a mèrit i, per tant, té el mateix pes que un curs de formació homologat o qualsevol altra llengua."\nLa campanya d'Escola Valenciana per demanar el requisit lingüístic en la funció pública comença amb una concentració davant de les Corts Valencianes (pl. Sant Llorens) avui, dijous 21 d'abril, a les 19 hores. L'entitat cívica ha previst un calendari d'activitats periòdiques que anunciarà pròximament i que inclourà en l'agenda d'actes de les Trobades.\nParal·lelament a l'entrada en vigor de la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià l'any 1983, Escola Valenciana ha demanat a tots els governs que el domini del valencià entre els funcionaris "no siga un mèrit, sinó que constituïsca un requisit perquè, sols d'aquesta manera, aconseguirem que la nostra llengua es parle a tot arreu sense complexos, guanye àmbits d'ús i, al capdavall, es normalitze", ha declarat Àngel Martí.\nEnguany, fa 33 anys que Escola Valenciana treballa contra la discriminació lingüística. A hores d'ara, "l'entitat encara està esperant que el Consell, l'òrgan competent per a portar a terme la introducció del requisit lingüístic a totes les administracions en benefici de la salut de la llengua i en benefici de la ciutadania valenciana, faça els deures i adopte aquesta mesura en breu", en paraules d'Àngel Martí. En aquesta línia, el membre de la Junta d'Escola Valenciana ha volgut remarcar que "les expectatives que ha generat l'actual Govern valencià amb la recuperació del patrimoni lingüístic dels valencians i valencianes ha de deixar de ser una promesa fins les calendas griegas i convertir-se en un fet."\nDes d'Escola Valenciana "volem que el Govern valencià adopte unes decisions legislatives semblants a l'executiu de les Illes perquè la nostra llei és, en essència, equivalent a la de Bauzà, i això significa que menysprea i discrimina els valencians", segons ha declarat Àngel Martí.


Per la carretera de Manresa, des de la plaçaMarqués de Camps fins a Can Ninetes | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\n: : Històries > Cròniques des de Santa Eugènia de Ter :: Quim Torra | 01·08·2006\nPer la carretera de Manresa, des de la plaça\nMarqués de Camps fins a Can Ninetes\nAquest llarg títol del present article, publicat en el programa de la Festa Major de Santa Eugènia 2006, és un resum de les tres passejades que un servidor ha tingut la gosadia de convidar-vos a fer a peu -lluny de la pressa- per l’antic terme municipal de Santa Eugènia de Ter i publicades en eldimoni.com\nAnem doncs a resumir les caminades\nComenço per aclarir el llarg títol -per algú, inèdit. La passejada s’inicia a la plaça del Marqués de Camps, direcció Salt, a l’antiga carretera de Girona-Manresa, encara que en realitat només trepitjaria cinc termes: Girona, Santa Eugènia de Ter, Salt, Bescanó i Anglès. En aquest últim municipi acabaria la carretera, que al s. XIX tenia que formar part de l’Eix transversal de Catalunya. Un total de nou personatges de diferents èpoques trobarem recordats amb els seus corresponents noms de carrers i durant el passeig en farem referència a vuit més, a part de dotze noms geogràfics, religiosos, etcètera.\nC. Tomàs Mieres i c. Canonge Dorca\nIniciem el recorregut per la nostra dreta i trobem un carrer que fins el 1973 hi havia un pas a nivell, i ja llavors produïa embussos automobilístics. Al construir-se el pas elevat del tren, varen desaparèixer les molèsties. El tren passa sobre nosaltres. Ens trobem al carrer Tomàs Mieres, que era un jurista que va viure de 1400 al 1474. El proper carrer és el dedicat al Canonge Dorca (1736-1806). Va escriure Los Santos Mártires de Gerona, precisament l’any que va morir.\nFOTO: ARXIU QUIM TORRA\nLa Farinera Teixidor i les Hortes Massaguer\nPassem en aquests moments a tocar un emblemàtic edifici, la Farinera Teixidor (1911), que va ser un encàrrec fet a Rafael Masó, que en aquest setembre es celebra el centenari de l’obtenció del seu títol d’arquitecte. L’edifici fa cantonada amb el passatge Massaguer.\nFa vint anys aquest indret conservava l’ambient rural eugenienc amb el portal que ens duia a les Hortes Massaguer.\nC. Francesc Civil i c. Remences (antic c. Codo)\nAnem seguint, trobem el carrer dedicat al compositor Francesc Civil, el qual -entre moltes altres coses- se’l pot recordar per haver estat el fundador del Conservatori de música Isaac Albéniz. Seguim la passejada i al núm. 54 d’aquest carrer de Santa Eugènia és on hi tenia la casa-estudi Emília Xargay*, la casa fa cantonada amb l’antic carrer Codo, ara Remences. Els remences eren gent pagesa que el 1462 es varen negar a pagar als seus propietaris. Va tenir que intervenir la reina Joana Enríquez, que amb el seu fill, el futur rei Ferran el Catòlic, es refugiaren a la Torre Gironella de Girona.\nC. Illa, pl. de la Rodona, c. Cap de Creus i c. Riu Güell\nEl proper carrer té connotació geogràfica, carrer Illa. Existeix al nomenclàtor des de 1930. Segurament se li va posar aquest nom, degut a que les cases existents quedaven entre dues aigües, les de la sèquia Monar i les del riu Güell . I ja estem a la plaça de la Rodona (del Recreo). En el núm. 80, existia la casa que varen habitar els Bertrana*. El proper carrer, Cap de Creus, dedicat al bonic i paradisíac indret de l’Alt Empordà. Hem de fer parada semafòrica, estem al carrer del Riu Güell amb la seva rotonda, batejada com a plaça Güell . Un eugenial, Enric Marqués*, pintor evocava en el seu pregó de la Festa Major de Santa Eugènia de Ter de 1993: L’únic mèrit meu, es haver nascut en una de les set cases de planta baixa i hort de la Rodona , en un desnivell del pont del Güell , de tot plegat no en queda ni rastre…. Seguim caminant.\nAv. Josep Tarradellas, c. Antoni Rovira i Virgili i c. Joan Masó i Valentí\nEl rètol que trobem és el dedicat al que va ser President de la Generalitat, Josep Tarradellas. És una avinguda prou llarga amb molt de trànsit a totes hores. A pocs metres, un carrer que està dedicat a Antoni Rovira i Virgili (1882-1949), escriptor i també historiador. La propera cruïlla és la del carrer Joan Masó i Valentí, impressor i gran afeccionat a la fotografia, germà de l’arquitecte. Ja veiem propera Can Ninetes , la fi d’etapa d’anada per la vorera dreta. Can Ninetes, per alguns -gent gran-, coneguda també com a Can Dositeu.\nRetornem cap a Girona i travessem el carrer Santa Eugènia\nC. Orient, c. Mare de Déu de la Salut, c. Garrotxa i pg. Verdaguer\nEl primer carrer a la nostra dreta, sense rètol, es l’antic carrer Orient, que arriba fins a Can Gibert del Pla. El proper, té connotació religiosa, Mare de Déu de la Salut, si el seguíssim ens duria imaginativament a passar per damunt del Pont del Dimoni *, pont del que s’ha demanat insistentment la seva reconstrucció… en algun lloc… no trobant-lo encara… Creuem el carrer de la Garrotxa, nom dedicat a la comarca gironina, encara que abans duia el nom de Montserrat, que en l’actualitat és una plaça del barri de Sant Narcís . Amb l’annexió de Santa Eugènia de Ter a Girona, per evitar una duplicitat, es va canviar. Tornem a trobar el carrer Antoni Rovira Virgili, creuat pel de Santa Eugènia . No repetiré el que ja he dit, però no vull silenciar que el tram de l’actual carrer del riu Güell fins al Col·legi Groc portava el nom de passeig Verdaguer, en honor al mossèn poeta, era un acollidor lloc amb frondosos plàtans… fa molts anys d’això… ara tot va molt de pressa… tan ràpids com els cotxes que passen per aquest tram de frontissa del Güell .\nC. Progrés, pl. de la Rodona i av. Sant Narcís\nUn carrer de l’antic terme, Progrés, és el que ens queda a la dreta i que fa cantonada amb una casa que conserva una fornícula amb la imatge de la Mare de Déu de Montserrat. Tornem a trobar la plaça de la Rodona , i un pas semafòric, que respectarem amb tota lògica. És el de l’avinguda de Sant Narcís . S’ha de dir clarament que el Grup de cases barates, batejat amb el nom del patró de Girona, fou pensat com un petit poble per l’arquitecte Ignasi Bosch Reitg, i també s’ha de fer justícia a l’aportació del 50% del pressupost que feia l’INV (Instituto Nacional de la Vivienda) i un préstec de la Caja Postal, que es va obtenir gràcies a Luís Rodríguez de Miguel.\nC. Ibèria, urbanització Teixidor, la Punxa i pl. Joan Brossa\nNo em puc estar de citar amb nostàlgia el que es veia des de aquest punt del recorregut: cinc xalets modernistes, de Rafael Masó (urbanització Teixidor) de 1928-29. El 27 d’agost de 1973 varen ser derruïts amb traïdoria i nocturnitat. Em ve a la memòria una xerrada amb algú interessat amb el nou projecte, que va ser realitat a partir del 1976, el qual em deia: Aquí ara hi viuran no només cinc famílies, sinó cent, i a fe que no es va equivocar!\nL’edifici que tenim a la dreta, es la cèlebre la Punxa, la Casa Teixidor (1918-1922), també de Masó. Veiem -abans d’un llarguíssim pas de zebra- la Torre Girona, edifici de 12 plantes. La plaça de damunt de l’aparcament Central-Marquina està dedicada al poeta Joan Brossa. Un consell que va com anell al dit, en aquest punt de la passejada: Per ser feliç mortal, camina sempre i oblida.\nTravessia del Carril i l’Havana petita\nL’altra carrer del recorregut és la travessia del Carril, que ens portava, abans a l’estació de Renfe. La casa núm. 5 del carrer Santa Eugènia és on va néixer Jaume Vicens i Vives (1910-1960). Una placa encastada a l’edifici ens diu ‘historiador’, jo afegiria ‘i gran historiador’, autor de Notícia de Catalunya (1954), editat en castellà i en català. Abans de posar punt i final al recorregut urbà nostre, a la plaça des d’on hem sortit, la del Marqués de Camps (l’Havana petita, en altre temps coneguda d’aquesta manera).\nFarem aquí una crítica al deplorable estat de la casa del núm. 3 del carrer Santa Eugènia , obra del arquitecte racionalista Josep Claret i Rubira (1908-1988).\nI parlant de divulgar…\n… jo em dic que si amb les tres passejades virtuals aquí reproduïdes -encara que fragmentades- hi ha hagut qui hagi descobert una sola cosa… em sentiria pagat.\n*Escoltar l’espai que al seu dia se li va dedicar a les ones radiofòniques, a través d’eldimoni.com


(DOGV núm. 7912 de 08.11.2016) Ref. Base de dades 008360/2016\nData d'entrada en vigor: 09.11.2016\nRESOLUCIÓ de 17 de maig de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es convoquen les subvencions per a les corporacions locals i entitats sense ànim de lucre que mantenen conservatoris o centres privats autoritzats d'ensenyances elementals o professionals de música o de dansa de la Comunitat Valenciana per a l'exercici 2017. [2017/4288]\nRESOLUCIÓ de 8 de març de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es convoquen les subvencions per a les corporacions locals i entitats sense ànim de lucre que mantenen conservatoris o centres privats autoritzats d'ensenyances elementals o professionals de música o de dansa de la Comunitat Valenciana per a l'exercici 2018. [2018/2543]\nRESOLUCIÓ d'11 de març de 2019, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es convoquen les subvencions per a les corporacions locals i entitats sense ànim de lucre que mantenen conservatoris o centres privats autoritzats d'ensenyaments elementals o professionals de música o de dansa de la Comunitat Valenciana per a l'exercici 2019. [2019/2665]\nRESOLUCIÓ de 14 de maig de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es convoquen les subvencions per a les corporacions locals i entitats sense ànim de lucre que mantenen conservatoris o centres privats autoritzats d'ensenyaments elementals o professionals de Música o de Dansa de la Comunitat Valenciana per a l'exercici 2020. [2020/3536]\nArticle 2. Procediment de concessió\nArticle 3. Compatibilitat\nArticle 4. Àmbit daplicació i finançament\nArticle 5. Beneficiaris i requisits\nArticle 8. Documentació\nArticle 9. Tramitació per les direccions territorials de la conselleria competent en matèria deducació\nArticle 10. Comissió avaluadora\nArticle 11. Distribució pressupostària i criteris de baremació\nArticle 12. Resolució\nArticle 14. Supòsits i criteris de modificació de la resolució\nArticle 15. Règim de pagament de la subvenció\nArticle 16. Justificació de les subvencions\nArticle 17. Minoració i reintegrament de la subvenció\nArticle 18. Seguiment i control de les ajudes\nÚnica. No incidència pressupostària\nPrimera. Instruccions de desplegament\nSegona. Delegació de competències\nEl capítol VI del títol I de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, dEducació, regula les ensenyances artístiques i, entre aquestes, lensenyança de la música i la dansa. Larticle 47 estableix que les administracions educatives facilitaran la possibilitat que lalumnat puga cursar al mateix temps música, dansa i educació secundària.\nEn aquesta línia, la Generalitat busca la cooperació institucional per a millorar la qualitat dels serveis educatius, impulsant i emparant iniciatives públiques i privades, a fi dharmonitzar la simultaneïtat daquests nivells educatius.\nLa Conselleria dEducació, Investigació, Cultura i Esport és conscient de la importància daquestes ensenyances artístiques, i en especial de la música, a la Comunitat Valenciana i de lesforç econòmic que realitzen les corporacions locals i altres entitats privades per a oferir als ciutadans de la Comunitat unes ensenyances de música i de dansa de qualitat i tant pròximes com siga possible del lloc de residència del ciutadà.\nPer aquest motiu, encara que aquestes ensenyances no són de caràcter obligatori, la Generalitat aposta per la col·laboració institucional entre sector públic i sector privat, i fa un important esforç per mantindre les ajudes als conservatoris i centres privats autoritzats de música i, a més, ampliar-les a làmbit de les ensenyances de la dansa, a fi de mantindre i acréixer la difusió daquestes ensenyances en tot el territori de la Comunitat Valenciana.\nAixí, la Conselleria dEducació, Investigació, Cultura i Esport, en làmbit de les seues competències, considera necessari establir les bases reguladores de les subvencions destinades al finançament parcial dels conservatoris de titularitat municipal i centres de titularitat dentitats privades sense ànim de lucre autoritzats per a ensenyances elementals o professionals de música o de dansa.\nA aquestes ajudes, pel seu caràcter de subvenció, els és daplicació la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, dHisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions i, en els preceptes que siga aplicable, la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, i el Reglament general de subvencions aprovat pel Reial Decret 887/2006, de 21 de juliol.\nLes subvencions que regula aquesta ordre, de conformitat amb larticle 3.4 del Decret 147/2007, de 7 de setembre, del Consell, pel qual es regula el procediment de notificació i comunicació a la Comissió Europea dels projectes de la Generalitat dirigits a establir, concedir o modificar ajudes públiques, no requereixen la notificació a la Comissió Europea perquè no els és daplicació larticle 107, apartat 1, del Tractat de Funcionament de la Unió Europea, atés que les ajudes van dirigides a entitats que no exerceixen activitats econòmiques i, per tant, no afecten els intercanvis comercials entre els estats membres.\nPer tot això, en virtut de les atribucions que em confereix larticle 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell; larticle 160 de la mencionada Llei 1/2015, i el Decret 155/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual saprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria dEducació, Investigació, Cultura i Esport, a proposta del director general de Centres i Personal Docent i vistos els informes preceptius, el resultat del tràmit daudiència i conforme el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana,\n1. Lobjecte daquesta ordre és establir les bases reguladores que regiran la concessió de les subvencions per als centres autoritzats de titularitat de corporacions locals i entitats sense ànim de lucre de la Comunitat Valenciana que impartisquen les ensenyances elementals i/o professionals de música o de dansa:\na) Conservatoris densenyances elementals o professionals de música o de dansa, sempre que no hagen subscrit un conveni amb la Conselleria dEducació, Cultura i Esport per al seu sosteniment econòmic.\nb) Centres privats autoritzats densenyances elementals o professionals de música o de dansa, de titularitat dentitats privades sense ànim de lucre.\n2. Aquestes subvencions contribuiran al finançament parcial de les despeses corrents dels centres enumerats en lapartat anterior.\nEl procediment de concessió daquestes subvencions es tramitarà en règim de concurrència competitiva i siniciarà dofici per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la convocatòria aprovada per resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria deducació.\nAquestes subvencions seran compatibles amb les concedides per altres administracions públiques o entitats privades destinades a la mateixa finalitat, de conformitat amb el que preveu la legislació en matèria de subvencions, sempre que la suma total no supere el cost de lactivitat subvencionada.\n1. Les bases que recull aquesta ordre seran aplicables per a les successives convocatòries de subvencions dirigides al manteniment de conservatoris o centres privats autoritzats densenyances elementals o professionals de música o de dansa de titularitat de corporacions locals i entitats sense ànim de lucre de la Comunitat Valenciana.\n2. Aquestes subvencions es finançaran a càrrec de les aplicacions i programes pressupostaris que sindiquen en la convocatòria corresponent, incloses en el pressupost de la Generalitat per a lexercici daplicació.\n3. Si la convocatòria corresponent així ho preveu, aquest import podrà ser incrementat com a conseqüència duna generació, una ampliació o una incorporació de crèdit que no requerirà una nova convocatòria, de conformitat amb el que preveu larticle 58, apartat 2, lletra a, punt quart, del Reglament de la llei general de subvencions.\n1. Podran sol·licitar aquestes subvencions les corporacions locals i les entitats privades sense ànim de lucre titulars dels conservatoris i centres privats autoritzats per a impartir les ensenyances elementals o professionals de música o de dansa que estiguen ubicats a la Comunitat Valenciana.\n2. No obstant això, si una corporació local gestiona el conservatori de la seua titularitat a través dun concessionari, la gestió indirecta de lensenyança haurà de ser al 100 % i, en aquest cas, sol·licitarà i percebrà la subvenció el concessionari, que serà el beneficiari als efectes previstos en aquesta ordre, sempre que complisca els requisits, obligacions i qualsevol disposició prevista en aquesta ordre per a les entitats privades.\n3. No podran ser beneficiaris de les subvencions que regula aquesta ordre les corporacions locals o entitats privades sense ànim de lucre que es troben en algun dels casos següents:\na) En el cas dentitats privades, no haver acreditat la seua condició dentitats sense ànim de lucre.\nb) No tindre autorització administrativa per a impartir les ensenyances musicals i de dansa corresponents o no tindre subscrit el conveni de reconeixement de la validesa acadèmica oficial de les ensenyances de música i dansa del curs escolar corresponent.\nc) Haver subscrit un conveni amb la conselleria competent en matèria deducació per al seu sosteniment econòmic.\nd) No haver presentat la justificació daquest mateix tipus dajudes en cas dhaver resultat beneficiaris en convocatòries anteriors.\ne) No haver iniciat lactivitat del centre dacord amb el calendari escolar.\nf) Que la totalitat del personal docent i no docent del centre no es trobe donat dalta en el règim de Seguretat Social que li corresponga, segons la normativa aplicable.\ng) No estar al corrent de les seues obligacions tributàries i de Seguretat Social segons el que estableix el punt 1, lletra e, de larticle 14 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\n4. No podran obtindre la condició de beneficiaris daquestes subvencions les entitats en què concórrega alguna de les circumstàncies previstes en larticle 13, apartats 2 i 3, de la mencionada Llei 38/2003.\n1. De conformitat amb larticle 14 de la Llei General de Subvencions, els beneficiaris de la subvenció hauran de complir les obligacions següents:\na) Mantindre, com a mínim, el volum de contractació de personal docent que haja sigut considerat per a la concessió de la subvenció, així com el funcionament del centre de música o de dansa, durant els períodes lectius del curs corresponent.\nb) Justificar davant de la conselleria competent en matèria deducació la subvenció en els termes i terminis previstos en aquesta ordre i la corresponent convocatòria.\nc) El sotmetiment a les actuacions de comprovació a efectuar per la conselleria competent en matèria deducació, així com qualssevol altres de comprovació i control financer que puguen realitzar els òrgans de control competents, tant nacionals com comunitaris, aportant tota la informació que li siga requerida en lexercici de les actuacions anteriors.\nd) Comunicar a la conselleria competent en matèria deducació lobtenció daltres subvencions, ajudes, ingressos o recursos que financen les activitats subvencionades. Aquesta comunicació, en la qual es farà constar limport i la procedència dels fons, shaurà de fer tan prompte com es conega i, en tot cas, amb anterioritat a la justificació de laplicació donada als fons percebuts.\ne) Estar al corrent de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social al dictar-se la resolució de concessió i del pagament de la subvenció.\nf) Conservar els documents justificatius de laplicació dels fons rebuts, incloent-hi els documents electrònics, mentre puguen ser objecte de les actuacions de comprovació i control.\ng) Incloure en la publicitat del centre que està subvencionat parcialment per la conselleria competent en matèria deducació.\nh) Procedir al reintegrament dels fons percebuts en els supòsits previstos en aquesta ordre i en la legislació vigent en matèria de subvencions.\ni) Col·laborar en coordinació amb la conselleria competent en matèria deducació en la planificació que aquesta conselleria puga elaborar en el camp de lensenyança musical i de dansa.\nj) En el cas de les entitats privades sense ànim de lucre, de conformitat amb el que preveu larticle 3.2 de la Llei 2/2015, de 2 dabril, de la Generalitat, de Transparència, Bon Govern i Participació Ciutadana de la Comunitat Valenciana; si el beneficiari rep una subvenció per import superior a 10.000 euros, haurà de fer ladequada publicitat indicant que és una subvenció de la Generalitat, limport rebut i el programa, activitat, inversió o actuació subvencionats. La difusió daquesta informació es realitzarà preferentment a través de les corresponents pàgines web. En el cas que no disposen de pàgina web on realitzar la publicitat, podran complir amb aquesta obligació a través del portal que pose a la seua disposició la Generalitat.\n2. Lincompliment de les obligacions anteriors donarà lloc a lexigència de les responsabilitats o sancions que corresponguen, dacord amb el títol IV de la Llei 38/2003, General de Subvencions, i el capítol IV del títol X de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, dHisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions.\n1. Les sol·licituds es formalitzaran en els models i terminis que determine la corresponent convocatòria.\n2. Es presentarà una sol·licitud per cada centre participant. Lincompliment del termini de presentació de sol·licituds determinarà lexclusió de la convocatòria.\n3. La sol·licitud, junt amb la documentació que lacompanye, es presentarà preferentment en el registre dentrada de les direccions territorials competents en matèria deducació corresponents, sense perjuí de les formes previstes en la legislació de procediment administratiu comú.\n4. La convocatòria corresponent podrà establir el procediment telemàtic per a la presentació i tramitació de les sol·licituds.\nJunt amb la documentació específica que determine cada convocatòria, els sol·licitants hauran de presentar:\nb) Resolució o acord adoptat per lòrgan competent de lentitat local, o declaració responsable del representant de la titularitat de lentitat privada corresponent, que incloga la sol·licitud de subvenció que es pretén obtindre, a més del compromís de la corporació local o entitat privada de complir les obligacions que es deriven de la recepció de la subvenció en el cas que resulten beneficiaris. A més, en el cas de centres de titularitat duna corporació local, i a excepció dels conservatoris gestionats a través dun concessionari, en aquesta certificació ha de constar el compromís dincloure una partida pressupostària destinada al manteniment del centre de música en els pressupostos de lentitat local de lexercici corresponent a la convocatòria.\nc) Certificació acreditativa de la secretaria de la corporació local o declaració responsable del representant de la titularitat de lentitat privada en què consten els conceptes, la periodicitat de la meritació i el corresponent import de les aportacions econòmiques que lalumnat del centre de música o de dansa ha de satisfer durant lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita la subvenció i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda (ingrés, matrícula general, matrícula per assignatura, etc.).\nd) Pressupost previst dingressos i despeses per al funcionament del centre durant lúltim trimestre de lexercici anterior i els tres primers trimestres de lexercici de convocatòria, segons el model que es determine en aquesta.\ne) Certificació de la secretaria de lentitat local o declaració responsable del representant de la titularitat de lentitat privada en què conste la relació nominal de la totalitat de la plantilla del personal docent i personal no docent del centre per al curs escolar, així com que la totalitat daquest personal es troba donat dalta en el règim de la Seguretat Social que li correspon. Tot això, dacord amb els models que es determinaran en la corresponent convocatòria.\nf) Model de domiciliació bancària, disponible en la pàgina web de la conselleria competent en matèria deducació o en lOrdre 18/2011, de 17 de juny, de la Conselleria dEconomia, Hisenda i Ocupació, per la qual es regula la comprovació i el procediment de registre de comptes bancaris de les persones físiques i jurídiques que es relacionen econòmicament amb lAdministració de la Generalitat.\nEn cas que la gestió del conservatori es realitze a través dorganismes autònoms, empreses públiques o altres ens de dret públic dependents de lentitat local, shaurà daportar una certificació de la secretaria de la corporació local en què sacredite la seua titularitat respecte daquells.\nEn el cas que un conservatori de titularitat duna corporació local siga gestionat per un concessionari, haurà daportar la documentació actualitzada que acredite la relació jurídica de la corporació local amb lentitat que explota el centre (contracte i plecs preparatoris), a més de la documentació que procedisca de la prevista en aquest article per a les entitats privades sense ànim de lucre.\n4. Documentació addicional a presentar per les entitats privades sense ànim de lucre titulars de centres privats autoritzats:\na) Documentació que acredite la capacitat del firmant de la sol·licitud per a representar lentitat (document públic o, almenys, certificació de lacord adoptat per lòrgan de govern que corresponga, en què es faculte el representant per a subscriure la petició), així com fotocòpia compulsada del seu document nacional didentitat (DNI) o lautorització per a consultar-ho telemàticament.\nb) Documentació acreditativa de la condició dentitat sense ànim de lucre, de conformitat amb el que preveu larticle 2 de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de Règim Fiscal de les Entitats Sense Fins Lucratius i dels Incentius Fiscals al Mecenatge. La dita condició sacreditarà per mitjà de certificat actualitzat expedit pel registre que legalment procedisca, en el que conste la seua inscripció com a entitat sense fins lucratius.\nd) Certificats destar al corrent amb la hisenda estatal, la hisenda autonòmica i la Seguretat Social. No caldrà aportar-los si sautoritza a reclamar-los directament a la conselleria competent en matèria deducació.\ne) Fotocòpia de la documentació acreditativa de la Seguretat Social on consten tots els membres de la plantilla de personal docent i no docent dalta en el centre autoritzat densenyances musicals i de dansa.\nLa documentació a què es refereixen els apartats 1.f, 2, 3, 4.a, 4.b i 4.c daquest article no caldrà aportar-la si ha sigut beneficiari daquesta subvenció en lexercici anterior i les circumstàncies no han variat.\nSi una entitat és titular de diversos centres, haurà de presentar una sol·licitud per centre, en què sincloguen les dades concretes. Els documents previstos en els apartats 1.f, 4.a, 4.b, 4.c i 4.d, si és procedent, només caldrà remetrels en un expedient.\nTots els documents que saporten hauran de ser originals o fotocòpies compulsades per un ens públic, sense perjuí que la corresponent convocatòria puga establir un altre procediment per a contrastar la documentació, de conformitat amb el que preveu la normativa que regula el procediment administratiu comú.\n1. De conformitat amb la legislació sobre procediment administratiu comú, si després de la recepció de la instància i la documentació adjunta sobserva que falten documents o dades essencials per a la resolució de lexpedient, la direcció territorial de la conselleria competent en matèria deducació corresponent els reclamarà a la corporació local o entitat privada sol·licitant, i li concedirà un termini de 10 dies perquè puga esmenar la falta o adjuntar els documents preceptius, amb indicació que, si no ho fa, es considerarà que ha desistit de la seua petició. En aquest cas, la direcció territorial corresponent remetrà lexpedient, fent constar aquesta incidència, a la direcció general competent per raó de la matèria per a resoldre, la qual declararà lesmentat desistiment en la resolució de la convocatòria corresponent.\n2. Una vegada complets els expedients, la Inspecció educativa emetrà un informe, ajustat al model que li serà remés per la direcció general competent per a resoldre, a fi de comprovar les dades aportades per lentitat sol·licitant en la instància respecte a la realitat del centre, fonamentalment en relació amb el seu alumnat, plantilla i especialitats impartides.\nLes direccions territorials enviaran a la direcció general competent per a resoldre els expedients complets i degudament omplits, junt amb linforme de la Inspecció educativa, a fi que es duga a terme la tramitació corresponent.\n3. En el termini que es determine en la corresponent convocatòria, les direccions territorials remetran, a la direcció general competent per raó de la matèria per a resoldre, els expedients complets i degudament omplits, junt amb linforme de la Inspecció educativa, per a la seua tramitació corresponent.\n1. Lexamen i la valoració dels expedients presentats i dels informes emesos per la Inspecció, així com la consegüent proposta de concessió i denegació de les ajudes, correspondran a una comissió avaluadora que estarà composta per:\nPresident/a: el/la subdirector/a general competent per raó de la matèria objecte de subvenció.\n El/la cap del servei competent per raó de la matèria.\n Un/a inspector/a deducació designat per la Inspecció General Educativa.\n Un/a representant de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.\n Un/a representant de la Federació de Centres de Música Autoritzats i Conservatoris de la Comunitat Valenciana.\n Un/a director/a de conservatori de titularitat de la Generalitat, designat/ada per la direcció general competent per a concedir les ajudes.\n Un/a representant del servei densenyances de règim especial de la direcció general competent en aquestes ensenyances.\n Un/a funcionari/ària del servei competent en matèria dautoritzacions, corresponent a la direcció general competent en matèria de centres docents.\n Els/les caps de secció de centres de les direccions territorials de la conselleria competent en matèria deducació, o funcionari/ària designat/ada per la direcció territorial corresponent.\n Un/a funcionari/ària de la conselleria competent en matèria deducació, nomenat pel/per la director/a general competent per raó de la matèria, que exercirà les funcions de secretari/ària de la comissió, amb veu però sense vot.\nEn cas de vacant, absència, malaltia o qualsevol altra causa legal, el règim de suplències serà el següent:\n El/la president/a i el secretari/ària de la comissió podrà ser substituït per un altre/altra funcionari/ària de la direcció general competent per raó de la matèria.\n2. En el que no preveu el punt anterior, la comissió ajustarà el seu funcionament al que estableix sobre òrgans col·legiats la legislació aplicable sobre procediment administratiu comú.\n1. La dotació pressupostària màxima destinada a aquestes ajudes a cada convocatòria es distribuirà entre els distints grups de centres participants, segons les ensenyances que imparteixen:\na) En cada convocatòria es determinarà limport de la subvenció que es destinarà als conservatoris i centres privats autoritzats densenyances de música. Daquest import, el 5 % es destinarà als conservatoris i centres privats autoritzats densenyances elementals de música. El 95 % daquest es destinarà als conservatoris i centres privats autoritzats densenyances professionals de música.\nb) Així mateix, en la convocatòria es determinarà limport de la subvenció que es destinarà als conservatoris i centres privats autoritzats densenyances de dansa. Daquest import, el 5 % es destinarà als conservatoris i centres privats autoritzats densenyances elementals de dansa. El 95 % daquest es destinarà als conservatoris i centres privats autoritzats densenyances professionals de dansa.\n2. La comissió avaluadora realitzarà la valoració dels expedients presentats i lassignació de limport de les ajudes previstes en aquesta ordre tenint en compte el que preveuen aquestes bases i els criteris de baremació següents:\na.1) Nombre dhores de contractació del personal docent del centre de música (fins a 5 punts), dacord amb els intervals i les puntuacions que es determinen en la convocatòria corresponent, tenint en compte que per a determinar les hores reals de contractació es considerarà linici i la finalització de la contractació i la seua adequació al període lectiu del curs escolar.\na.5) Contribució econòmica de lalumnat a la despesa global del centre de música durant lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda (fins a 2 punts).\nb.1) Nombre dhores de contractació del personal docent del centre de música (fins a 5 punts), dacord amb els intervals i les puntuacions que es determinen en la convocatòria corresponent tenint en compte que per a determinar les hores reals de contractació es considerarà linici i la finalització de la contractació i la seua adequació al període lectiu del curs escolar.\nb.5) Contribució econòmica de lalumnat a la despesa global del centre de música durant lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda. (fins a 2 punts).\nc.1) Nombre dhores de contractació del personal docent del centre de dansa (fins a 5 punts), dacord amb els intervals i les puntuacions que es determinen en la convocatòria corresponent, tenint en compte que per a determinar les hores reals de contractació es considerarà linici i finalització de la contractació i la seua adequació al període lectiu del curs escolar:\nc.3) Contribució econòmica de lalumnat a la despesa global del centre de dansa durant lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda (fins a 2 punts).\nd.1) Nombre dhores de contractació del personal docent del centre de dansa (fins a 5 punts), dacord amb els intervals i les puntuacions que es determinen en la convocatòria corresponent, tenint en compte que per a determinar les hores reals de contractació es considerarà linici i finalització de la contractació i la seua adequació al període lectiu del curs escolar:\nd.3) Contribució econòmica de lalumnat a la despesa global del centre de dansa durant lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda (fins a 2 punts).\nDel 5 % al 10 % dalumnat daltres localitats:0,5 punts\nA partir del 10 % i fins al 20 % dalumnat daltres localitats:1 punt\nMés del 20 % dalumnat daltres localitats:1,5 punts\n4. A més dels elements de baremació assenyalats en els dos apartats anteriors, es doblarà la puntuació obtinguda arran de laplicació del barem anterior en el cas que la titularitat del centre corresponga a una corporació local o una entitat pública que en depenga. Aquest precepte no serà aplicable en el cas que el conservatori es gestione a través dun concessionari privat.\nb) El 75 % de la diferència entre el total dingressos i el total de despeses per al manteniment del centre durant lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda.\nQuan la subvenció resulte superior a la menor de les dos quantitats mencionades en lapartat anterior, sassignarà directament aquesta última al sol·licitant en qui concórrega la circumstància descrita. La quantitat sobrant en cada grup de centres es distribuirà, aplicant els mateixos criteris de valoració, entre els sol·licitants del mateix grup que encara no hagen arribat a aquells límits, i així successivament, fins que no quede cap quantitat per repartir. No obstant això, si queda algun import sobrant en un grup es reassignarà als conservatoris i centres privats autoritzats densenyances professionals de música que encara no hagen arribat als límits establits.\n1. Una vegada realitzada la proposta de la comissió avaluadora sobre ladjudicació de quantitats i la denegació de subvenció a les institucions que no complisquen els requisits previstos en lordre de convocatòria, el servei competent per raó de la matèria, com a òrgan instructor del procediment, emetrà un informe de conformitat i elevarà la proposta a la persona titular de la direcció general competent per raó de la matèria, que resoldrà per delegació de la persona titular de la conselleria competent en matèria deducació.\nEn tot cas, la denegació de la subvenció ha de ser motivada i les raons shan de fer constar en la resolució de concessió.\n2. La resolució a què fa referència aquest article sha de dictar i publicar en el termini màxim de sis mesos a comptar de la finalització del termini de presentació de sol·licituds. En el cas que transcorregut aquest termini no shaja dictat cap resolució, les sol·licituds presentades es consideraran desestimades per silenci administratiu, sense perjuí de lobligació de lAdministració de resoldre, de conformitat amb el que disposa la legislació aplicable sobre procediment administratiu comú.\n3. Lesmentada resolució serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, dacord amb el que estableix larticle 18 de la Llei 38/2003, General de Subvencions.\nContra la resolució de concessió, que esgota la via administrativa, es podrà interposar un recurs potestatiu de reposició en el termini dun mes a comptar de lendemà de la notificació o directament un recurs contenciós administratiu, en el termini de dos mesos a comptar de lendemà de la notificació, de conformitat amb larticle 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.\nLa modificació o alteració de les condicions tingudes en compte per a la concessió de la subvenció i, en tot cas, lobtenció concurrent de subvencions o ajudes atorgades per altres administracions o ens públics o privats, podrà donar lloc a la modificació de la resolució de concessió i, si és el cas, a la pèrdua del dret al cobrament total o parcial de la subvenció.\nLes subvencions a què fa referència aquesta ordre se satisfaran de la manera següent, llevat que la legislació de la Generalitat permeta un règim de lliurament distint, segons la titularitat del centre:\n1. Corporacions locals\nEn virtut del que preveu larticle 171 de la Llei 1/2015, dHisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions, aquestes subvencions se satisfaran a les corporacions locals beneficiàries dacord amb el règim següent:\n Un 30 % de la subvenció concedida, una vegada resolta la convocatòria.\n El 70 % restant, quan el beneficiari justifique la totalitat de la subvenció en els termes establits en larticle següent.\nDacord amb el que preveu larticle 199 de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de la Generalitat, de Règim Local de la Comunitat Valenciana, les entitats locals beneficiàries hauran dacreditar que es troben al corrent en el compliment de lobligació de rendició dels seus comptes anuals davant de la Sindicatura de Comptes.\n2. Entitats privades sense ànim de lucre i concessionaris\nAquestes subvencions se satisfaran a les entitats privades sense ànim de lucre beneficiàries quan justifiquen la totalitat de la subvenció en els termes establits en larticle següent.\n1. Una vegada publicada la resolució de concessió de subvenció, els beneficiaris hauran de presentar la documentació justificativa en el termini que es determine en la corresponent convocatòria anual, en tot cas, amb anterioritat al 15 de desembre de lexercici de convocatòria. La no-presentació de la justificació de les despeses en el termini fixat donarà lloc a la pèrdua de la subvenció.\n2. Per a la percepció de la subvenció els beneficiaris han de justificar, davant de la direcció general competent en matèria de centres docents, les despeses i la seua destinació, en la forma establida en els apartats A i B daquest punt.\nA) Corporacions locals.\nLa justificació de la subvenció concedida es realitzarà presentant un certificat de la secretaria o intervenció de lentitat local en què conste:\na.1) Una relació detallada i comprensiva de la totalitat dels ingressos, despeses i obligacions generats pel funcionament del conservatori de música o de dansa imputables a lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda.\na.2) El fet del depòsit i custòdia dels justificants originals en la intervenció i tresoreria de la corporació local, a disposició de les comprovacions i requeriments que siguen necessaris per part dels òrgans gestors de la conselleria competent en matèria deducació.\nEn tot cas, no es podrà abonar una quantia superior a la diferència entre el total dingressos i el total de despeses que haja justificat.\nB) Entitats sense ànim de lucre i concessionaris\nLa justificació de la subvenció concedida es realitzarà aportant la documentació següent:\nb.1) Declaració responsable del representant del titular de lentitat en què conste una relació detallada i comprensiva de la totalitat dels ingressos, despeses i obligacions generats pel sosteniment del centre de música o de dansa per a lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda. Serà també aplicable, en aquest cas, el que preveu lúltim paràgraf de lapartat anterior.\nb.2) Documentació de caràcter econòmic que justifique, per un import igual o superior a la subvenció concedida, les despeses corrents efectuades pel centre de música o de dansa en lúltim trimestre de lexercici anterior a aquell que se sol·licita lajuda i els tres primers trimestres de lexercici per al qual se sol·licita lajuda. Tots els documents que saporten han de ser originals o fotocòpies compulsades.\n3. La justificació de la subvenció sha de fer dacord amb les instruccions i els annexos que estaran a disposició dels interessats en la pàgina web de la conselleria competent en matèria deducació.\n1. Tota alteració de les condicions tingudes en compte per a la concessió de la subvenció i, en tot cas, lobtenció concurrent de subvencions o ajudes atorgades per altres administracions o ens públics o privats, podrà donar lloc a la modificació de la resolució de concessió o minoració de les ajudes.\n2. Lincompliment per lentitat beneficiària de qualsevol dels requisits, condicions i restants circumstàncies que van donar lloc a latorgament de la subvenció, la variació de la finalitat de lactuació, la falta de justificació de lacció i la resta de causes previstes en larticle 37 de la Llei 38/2003, General de Subvencions, donarà lloc a la incoació, per lòrgan competent per a la concessió de les ajudes, del corresponent procediment, que podrà finalitzar, si és el cas, amb la revocació de la subvenció i lobligació de reintegrar les quantitats indegudament percebudes i linterés de demora.\n3. Lòrgan competent per a instruir i resoldre els expedients de minoració i/o reintegrament serà la direcció general competent per raó de la matèria.\n4. En la tramitació del procediment es garantirà, en tot cas, el dret de linteressat al tràmit daudiència.\n5. Les quantitats que shagen de reintegrar tindran la consideració dingressos de dret públic, als efectes del procediment aplicable per a la cobrança.\n1. La comprovació administrativa de la justificació documental de la subvenció concedida es realitzarà per mitjà de la revisió de la documentació que a aquest efecte estableixen les presents bases.\n2. La comprovació material de lefectiva realització de lactivitat, existència de la condició o compliment de la finalitat, es durà a terme en els termes establits en el pla de control que establirà a aquest efecte la direcció general competent en matèria de centres docents, segons estableix larticle 169.3 de la Llei 1/2015 esmentada anteriorment.\nLa present ordre no té incidència pressupostària.\nEs faculta la persona titular de la direcció general competent per raó de la matèria perquè, en làmbit de les seues competències, dicte les instruccions i adopte les mesures necessàries per al desplegament i aplicació daquesta ordre.\n1. Es delega en la persona titular de la direcció general competent per raó de la matèria la facultat de concedir o denegar aquestes ajudes i se lautoritza perquè dicte les resolucions necessàries per a lexecució daquesta ordre. A més, se lautoritza perquè dicte resolucions que complementen o modifiquen les resolucions anteriors en cas de necessitat, dacord amb larticle 19, punt 4, de la Llei General de Subvencions.\n2. Així mateix, es delega en la persona titular de la direcció general competent per raó de la matèria la resolució dels expedients de reintegrament que siguen pertinents i les resolucions de desistiment, i se lautoritza per a lampliació dels terminis de presentació dinstàncies i justificacions, quan es considere aconsellable per al desplegament i execució daquesta ordre, dacord amb el que dispose la legislació aplicable sobre procediment administratiu comú.\nLa present ordre entrarà en vigor lendemà dhaver-se publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nValència, 4 de novembre de 2016


«Aconseguir el consentiment de la família del donant és el més dur»\n12 maig 2021 12:39\nJuli Velasco és el coordinador de trasplantaments de Son Dureta\nEl doctor Juli Velasco treballa des de finals dels anys vuitanta en l'àrea de trasplantaments de Son Dureta, on començà de la mà del doctor Pere Marcé, pioner en aquesta especialitat a la Comunitat. Des de fa un bon grapat d'anys és el coordinador hospitalari de l'hospital de referència en matèria de trasplantaments, als que ha dedicat gran part de la seva vida professional.\n-Fa pocs dies es presentaren les dades de la memòria de trasplantaments de Balears i la taxa de donació davallà l'any passat. Què en pensau vós, que estau cada dia al peu de canó?\n-Com vostè bé sap, Balears és una comunitat petita i quan ens movem dins aquestes xifres absolutes, un parell de donants menys fan que passis dels primers llocs als de la meitat de la llista, com passà l'any passat. Però a la Comunitat ens mantenim en unes xifres que es poden qualificar de continuistes, ja que la població està molt concienciada del fet que les donacions salven vides. Això no vol dir que no s'hagin de seguir fent campanyes i actes de conscienciació ciutadana per incrementar les nostres xifres.\n-A més de les campanyes de concienciació, considerau que també s'ha de treballar per millorar els sistemes de detecció de possibles donants en els hospitals ?\n-Sí, tot i que a Son Dureta tenim una mitjana de detecció d'un 90 per cent en cas de mort encefàlica, gràcies al fet que tots els professionals que fan feina a les unitats de cures intensives, tant d'adults com d'infantil estan molt compromesos amb aquest tema.\n-Aquesta col·laboració és bàsica per la feina del vostre equip?\n-Aquí som tots un equip. Miri, entre 1989 i 2007 es varen produir 388 donacions a la Comunitat de les quals 308 es detectaren a Son Dureta, xifres que demostren l'efectivitat de la tasca que desenvolupam.\n-A dia d'avui Son Dureta és l'únic centre de la Comunitat que realitza trasplantament de ronyó i des de fa anys està situat entre els major prestigi a nivell estatal en aquest sentit.\n-Efectivament, Son Dureta està situat entre els 10 primers hospitals de primera categoria dels 39 de l'Estat que realitzen aquesta intervenció i esperam que enguany es pugui iniciar el programa de donant de ronyó viu.\n-Quin és el procés que és posa en marxa quan es detecta un possible donant a l'hospital?\n-El primer i el més dur de la nostra feina és aconseguir el consentiment de la família del donant. Nosaltres som metges però tenim sentiments i moltes vegades després d'una entrevista amb els familiars sortim plorant perquè et veus en la situació de demanar a uns pares als quals se'ls acaba de morir un fill que donin els seus òrgans, i això és molt difícil.\n-Com es du a terme aquesta situació tan difícil?\n-Procuram donar tota la informació i suport als familiars per ajudar-los en tot el possible. De fet, l'hospital té una persona d'atenció al pacient destinada a aquesta tasca i això pot passar a qualsevol hora del dia o de la nit, nosaltres estam de guàrdia 24 hores al dia tot l'any.\n-I una vegada que s'obté el consentiment s'activa el mecanisme, que deu ser complex?\n-Efectivament, es pot mobilitzar més d'un centenar de persones, tingui en compte que hi participen els equips extractors d'òrgans, es notifica a l'Organització Nacional de Trasplantaments la disponibilitat d'aquests òrgans i es posen els equips de la península, principalment de Catalunya, per desplaçar-se a aquí a recollir els òrgans, que en molts de casos un de diferent per cada òrgan. Per aquest motiu, la col·laboració i compenetració d'Ib-Salut, 061 i aeroports és imprescindible perquè tot funcioni i ens permeti salvar vides.


No tot va sempre sobre rodes: La CUP a favor d'una solució democràtica i pacífica del conflicte basc\nAquets d'iniciativa vada vegada més fatxes.\nEs té de fer arribar a la ciutadania k per la força no s'aconsegueix mai res.\nÂnims a la CUP, és l'unica opció amb seny a l'espectre polític amb representació a les institucions.\nUs presenteu a les generals?\n2 de gener de 2008, a les 0:12\nGràcies pels ànims. En aquest tema l'opció fàcil seria condemnar i cap problema però per fer això ja estan els que es venen els principis per quatre poltrones. Sabem que podem ser criminalitzats però serem conseqüents.\nI respecte a les generals no ens presentem perquè de moment estem consolidant el nostre projecte als municipis on tenim presència, que de moment són pocs. Presentar-se a les generals o autonòmiques és un pas que s'ha de fer quan es tingui alguna possibilitat de treure un bon resultat i ara per ara no tenim ni els mitjans logístics ni el suport evidentment de cap mitjà de comunicació. Preferim centrar esforços en els municipis ara per ara.\n2 de gener de 2008, a les 1:44


Setge judicial de l’Estat a la societat catalana\n2 min. 14/09/2017 00:00\nLa persecució judicial contra el referèndum de l’1-O per la via judicial comença a traspassar les línies vermelles de qualsevol societat democràtica. L’obsessió per impedir les urnes i les paperetes perquè Catalunya decideixi el seu futur polític està violentant els representants electes de les institucions, els cossos de seguretat i els mitjans de comunicació. El radi d’actuació d’aquesta persecució en tota regla ja afecta entorn de 60.000 persones, amb responsabilitats i amenaces d’abast divers. Hi ha un miler de càrrecs públics molt directament assenyalats, començant pel president i el vicepresident del país, que estan amenaçats de suspensió pel Tribunal Constitucional, i seguint per més de 700 alcaldes disposats a posar les urnes, que ahir van ser posats en el punt de mira pel fiscal general de l’Estat.\nDe fet, a la pràctica ens trobem davant l’evidència d’un país, Catalunya, en situació de setge judicial per part del seu estat actual, l’espanyol, sota l’acusació de voler votar, sota l’acusació de voler exercir un dret bàsic i troncal d’un país democràtic. ¿És normal que això passi a l’Europa del segle XXI? ¿Es pot judicialitzar la voluntat política d’un poble, quan aquesta voluntat s’expressa de manera pacífica i democràtica? ¿Qui està distorsionant l’estat de dret?\nEl que posa de manifest aquesta desmesurada persecució judicial instigada pel govern espanyol és, paradoxalment, la incapacitat de l’executiu de Mariano Rajoy de resoldre políticament un problema que és exactament això, un problema de caràcter polític. I els problemes polítics no es poden resoldre declarant-los il·legals, sinó amb negociació i diàleg. No es poden il·legalitzar la majoria de representants electes de Catalunya, ni encara menys ciutadans que voluntàriament es disposen a participar en el referèndum, perquè això, d’una banda, no fa més que engrandir el problema i, de l’altra, difícilment impedirà la celebració de l’1-O. El govern català està absolutament disposat a tirar-lo endavant, com ahir va reiterar el president Carles Puigdemont, i al seu costat hi ha una mobilització sobiranista creixent, com es va veure dilluns en la Diada, amb un milió de persones al carrer, una mobilització a la qual l’ofensiva judicial no farà més que donar ales en aquesta recta final cap a les urnes.