90 anys de bàsquet a Granollers | La carta - somGranollers\nDimecres, 18 de maig de 2022 | 18:05h\nEl diumenge 8 de maig, va ser un dia molt emotiu per a mi, i per a moltíssima altra gent. El Club Bàsquet Granollers va fer un acte per celebrar els 90 anys del primer partit de bàsquet a la nostra ciutat.\nL’acte va començar lluint el present esplendorós del Club amb els seus 35 equips de totes les categories. Va continuar recordant els 90 anys d’història del bàsquet a Granollers, amb pastís d’aniversari inclòs i un record als jugadors i jugadores més veterans i més joves del Club.\nL’Esbart Dansaire de Granollers, que també aquest any celebra els seus 90 anys, hi va posar un toc festiu ballant l’entrada del Ball de Donzelles de Granollers, el pasdoble A la Festa del mestre Joan Vilá Ayats, que fou acompanyat de seguida picant de mans pel públic assistent, que molts recordaven com la música que sonava pels altaveus del cotxe que anunciava els partits pels carrers de la nostra ciutat. I va acabar amb el Ball de l’Homenatge dedicat a tots els que han fet possible aquests 90 de bàsquet, i ballat per tres parelles, una mirant al futur esportiu del Club, un altre mirant als que en una època o altra han escrit la seva part a la història d’aquests 90 anys, i la tercera, de cara als pares, llotja d’autoritats i, naturalment, a en Joan Creus.\nL’acte final va ser un homenatge a un jugador d'una època a l'elit del bàsquet estatal en la que va jugar 14 dels 16 anys que hi vam estar. Tot el pavelló aplaudint dempeus demostra l’extraordinari record que en Joan Creus va deixar al Club i a Granollers. Un pilar dels Xics va portar-li la samarreta que ja penja al Pavelló del carrer Girona amb l'inoblidable número 10.\nJo que vaig passar 24 anys al Club del 1977 al 2001, en què he estat directiu, delegat i entrenador d'algun dels equips inferiors, delegat de l'equip de 1a Divisió – ACB, i que vaig acabar de president, em vaig retrobar amb gent de totes les èpoques i de totes les categories, que alguns feia 30 o 40 anys que no veia. Vaig donar i rebre abraçades que sortien del fons del cor, i encara no vaig poder saludar a tothom que coneixia, no vaig donar l’abast. Segurament no vaig ser l’únic amb aquesta sensació.\nQuan tot aquest acte només era una idea, la Junta Directiva fa fer una crida a gent que en algun moment havíem estat dins el Club, per tal de col·laborar en la seva organització aportant les nostres idees i ajudant dins el Comitè Organitzador, que tot sigui dit, va engrescar gent que feia temps que estava apartada del món del bàsquet granollerí. Cadascun hi hem aportat el nostre gra de sorra més o menys gros perquè aquest acte fos tot un èxit.\nCrec sincerament que ho va ser, però també he de dir, que si ho va ser, ha estat gràcies a l'enorme feina feta per tota la Junta Directiva que presideix el Sr. Joan Nadal, i a l'extraordinària aportació de membres del Club, jugadors, jugadores, tècnics, pares i mares que amb la seva feina a l’ombra, han fet possible aquesta jornada memorable. Moltes, moltes i moltes gràcies a tots, ja que sense ells aquest tsunami de sensacions i emocions no hagués estat possible.\nPd.- Ja podeu anar pensant amb el Centenari.\nC.B. Granollers 1977 - 2001


Jo cuino: de gener 2018\nFLAM DE MANGO, COCO I CANELLA AMB MEL\n- un bric petit de nata per cuinar 200 ml\n- 1 fulla de menta\n1. Pelem el mango, li traiem l'os, el tallem a trossets i el posem al bol de la batedora juntament amb una mica de canyella, 2 cullerades de coco ratllat i la nata.\n2. Ho triturem tot amb la batedora. Mentrestant separem els rovells de les clares dels ous, les clares juntes amb una mica de sal les batrem fins que quedin a punt de neu. Desprès hi afegim els rovells i seguim baten, ara més suaument, una mica. Hi anem posant la fruita i les 2 cullerades de sucre.\n3. Ho barregem tot bé. ho posem en uns motlles individuals o en un de gran i ho posem al microones (mitja potencia) uns 5 min. El temps dependrà de cada microones. Ho hem d'anar controlant fins que es qualla i té la textura de flam.\n4. Ho traiem del microones i ho posem a refredar a la nevera. A l'hora de servir ho traiem dels motlles i hi posem la mel i la menta per sobre.\nOi que han quedat prou bé???\nPublicat per estel a 5:34 Cap comentari:\nHola sóm el grup format per la Maria, la Leire, l'Oriol i l'Adrià. Aquesta setmana ens a tocat a nosaltres a fer la recepta. Hem fet una truita de verdures, nosaltres hem agafat aquestes verdures perquè ens a semblat que sortiria bé la truita, però vosaltres podeu agafar les que més us agradin o les que hi trobeu per l'època.\n. 1 dotzena d'ous\n. 1 carabassó\n. 1 pebrot vermell\n. 2 cebes\n1. Primer pelem i tallem les verdures.\n2. Després, posem oli al foc i, un cop calent, hi tirem les verdures amb aquest ordre: ceba, pebrot, patata i carabassó.\n3. Mentre es couen les verdures batem els ous.\n4. Un cop cuites les verdures les afegim als ous batuts i posem la barreja amb la paella la foc.\n5. Quan està cuita per una banda, la girem i esperem que es faci per l'altre.\n6. Un cop cuita la truita, la traiem de la paella i ho posem en un plat apunt per servir.\nPublicat per Maria a 5:19 Cap comentari:\nPer preparar el Nadal, res millor que preparar dos trossos de massapà, un de taronja i l'atre de xocolata, enrollats junts semblen un braç de gitano i, quan els tallem queda molt original.\nMASSAPÀ DE XOCOLATA I TARONJA\nINGREDIENTS MASSAPÀ XOCOLATA:\n- 250 g de farina d'ametlla\n- 85 g de sucre moreno\n- 20 g de cacau en pols\nINGREDIENTS MASSAPÀ DE TARONJA:\n- Ratlladura de 2-3 taronges\n1. En un cassó posem els 75 g d'aigua i els 85 g de sucre moreno.\n2. Posem el cassó al foc i anem remenant amb una cullera de fusta, fins que bulli.\n3. Quan estigui bullint afegim la farina d'ametlla i el cacau.\n4. Baixem el foc i deixem coure una mica el massapà sense deixar de remenar.\n5. Ho traurem del foc i ho deixarem refredar.\n6. En un altre cassó prepararem el massapà de taronja.\n7. Tornarem a posar al foc el sucre i l'aigua\n8. Quan comenci a bullir hi afegirem la farina i la taronja ratllada.\n9. Deixarem coure uns minuts i llavors el deixarem refredar.\n10. Quan els massapans estiguin temperats ja els podem estirar.\n11. Agafem dos fulls de forn i dibuixem un quadrat 18 x 18 cm cadascun.\n12. Escampem el massapà amb un corró.\n13. Un cop tinguem els dos quadrats de massapà, els posem a la nevera.\n14. Quan els vulguem muntar, els posem un sobre l'altre i els enrosquem sobre si mateixos.\n15. els podem decorar amb boletes de massapà, trossos de taronja, o el que vulguem.\nPublicat per Maria a 2:23 Cap comentari:\nPer començar el projecte de "Jo Cuino" d'aquest segon trimestre, hem fet un plat molt senzill, saludable i bo.\nA més els ingredients es poden canviar a voluntat...\nPrimer de tot, rentem la col perquè estigui ben neta, després l'eixuguem molt bé fins que quedi ben eixuta, amb paper de cuina o un drap. Si fa falta podem utilitzar l'assecador de cabell.\nUn cop fet això ratllem les dues pastanagues amb la mandolina després les posem en un plat i cap el microones uns 5 minuts, fins que estiguin rosses.Fem el mateix amb la remolatxa.\nAgafem la col arrissada i la tallem a làmines amb un ganivet, les posem amb una safata al forn i les anem girant fins que estiguin fetes ( torradetes però amb compte no es cremin).\nHi podem tirar una mica de sal per sobre, i ja ens ho podem menjar.\nPublicat per Núria a 2:22 Cap comentari:\nPer preparar el Nadal, res millor que preparar dos...\nPer començar el projecte de "Jo Cuino" d'aquest s...


Celebrada la Nocilla Betula Freestyle a Port Ainé amb una gran nevada | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / Celebrada la Nocilla Betula Freestyle a Port Ainé amb una gran nevada\nEs tracta d’una prova amb una clara vessant de promoció i on l’objectiu principal es ser una festa del Freestyle.\nEl passat dissabte 27 de febrer es va celebrar la Nocilla Betula Minifreestyler en la modalitat de Jibbing (mòduls de lliscament) a l’estació lleidatana de Port Ainé. Tot i la forta nevada que va deixar més de 40 centímetres de neu nova, els més de trenta freeskiers i snowboarders de fins a 14 anys van gaudir d’un park preparat especialment per a ells i d’uns mòduls adaptats al seu nivell.\nLa prova, que va aplegar a nenes i nens practicants d’snowboard i esquí (tant Freeskiers com Racers), va puntuar per a la classificació general del 5è Circuit Pyrenean Freestyle Tour, circuit al qual també pertany la ja celebrada Nocilla Marmota Minifreestylers, prova que cada any rep més esportistes.\nUn cop retocada la pista després de les nevades, per les quals es va d’haver d’ajornar el Campionat d’Espanya i de Catalunya de Big Air previst també a Port Ainé, els més petits van poder realitzar uns llargs entrenaments i dur a terme les dues rondes de competició d’aquesta Nocilla Betula, competició amb una clara vessant de promoció i on l’objectiu principal és ser una festa del Freestyle.


Modells Arxius - Rebuts d'aptituds\nInici » Arxiu per categoriesModells\nCodi promocional de models de 2015 Obteniu un 10% de descompte sobre la vostra comanda de 50 € o més. Utilitzeu el codi de cupó MDLW105 a la Comanda Ara estalvieu un 10% de descompte en qualsevol comanda de 50 € o més i obteniu enviament gratuït a totes les comandes de 75 € o més a tot el lloc a Modells.com CODI D'ÚS: MDLW105 a la finalització de la compra! ...\nCupó de models 2014: Obteniu 10% de descompte Qualsevol ordre de $ 50 o més! Vàlid fins a 12 / 31 / 14\n2014 Modells Coupon Fitness Rebates presenta un 2014 10% de descompte en el cupó de models Obtingueu 10% de descompte en qualsevol ordre de $ 50 o més! Utilitzeu el codi de cupó MDLW105 a la sortida de Google Now Save 10% de descompte Qualsevol ordre de $ 50 o més lloc a Modells.com! CÓDIGO D'ÚS: MDLW105 a la caixa de compra! Clica aquí!...\nSetembre 21, 2014 administració modells Sense comentaris


L'esperit del vent.\nReflexió política i història.\nNo és per doctrina, són els valors i les maneres.\nAhir es va iniciar la campanya electoral per les properes eleccions municipals del 22 de maig. Si us he de ser sincer, és la vegada que més il·lusió em provoca ser partícep d'aquesta. Això és així perquè per primera vegada sento que el projecte en el que treballo defensa els valors que em representen més bé i que crec que convenen més a la nostra ciutat, Figueres, i a la democràcia. Com molt bé sabreu tots i totes, em refereixo al projecte de la Candidatura d'Unitat Popular, la CUP.\nUs he de confessar honestament que em vaig sumar a aquest projecte municipal no farà ni un any i que molts dels projectes que tenen plantejats ja portaven uns anys elaborant-se. Quan vaig entrar-hi, em vaig trobar amb un grup de persones amb els quals ja hi havia tingut relació abans però mai havia pogut treballar amb ells. Amb el pas dels dies i les assemblees anar copsant la seva organització i ganes de fer feina que tenien per la nostra ciutat. La seva inventiva, la seva intuició i la seva constància alhora de defensar la Figueres de les persones, de totes les persones, i no pas la ciutat dels detalls i les despeses innecessàries, com han anat fent els demés grups que actualment hi ha a l'Ajuntament, em va engrescar molt. Aquesta dinàmica de treball sumada amb que la CUP representa políticament els valors que defensa l'Esquerra independentista es pot dir que han aconseguit que aquest projecte polític m'acabés de seduir completament.\nLa CUP ha estat defensant i defensarà un model de ciutat molt diferent que la resta de grups consistorials. La CUP s'ha convertit per mi, no només en una eina per assolir la independència dels Països Catalans i el canvi social a Figueres, sinó també en una eina per transformar els valors de la democràcia. Una democràcia que ha de ser més propera i participativa, on els principals projectes de l'Ajuntament que afectin als ciutadans siguin votats per tots. Una democràcia en la que s'atengui a les necessitats de les persones i no es malgastin els diners en coses innecessàries, és a dir, una ciutat on donar recursos a Càritas sigui una prioritat davant de construir una estàtua, una ciutat on no es vengui que s'han arreglat els carrers quan en realitat només s'han arreglat trenta cantonades d'un determinat sector de la ciutat. Alhora des de la CUP també podem aconseguir que la política es dignifiqui, fent que els polítics cobrin salaris reals i en consonància amb la realitat del carrer. Volem uns polítics que escoltin a la gent del carrer tots els dies de l'any i no només per les campanyes electorals. És més, des d'aquí us demano i animo que quan tingueu algun problema relacionat amb la ciutat, si us plau no us faci res dirigir-vos a nosaltres per poder parlar-ne i si és possible ajudar-vos. A tot això hi sumem un ingredient que és fa molt necessari avui dia en el món de la política. Aquest punt és la perpetuació dels polítics en els seus càrrecs. Des de la CUP lluitarem contra això i predicarem amb l'exemple, per tal de dignificar la política, i perquè a més no volem viure d'aquesta. Tan sols volem treballar per la ciutat i si la situació econòmica ens ho permet poder viure del que més ens agradi a cadascú.\nÉs per la defensa de tots aquests valors que em veig amb cor de demanar-vos, que el dia 22 quan aneu a votar i penseu en quin model de ciutat voleu per Figueres, si us sentiu representats amb els valors que aquí explico, us decanteu per votar a la CUP. Plegats votarem a la candidatura de les persones. Persones que volem una ciutat més cohesionada, participativa, socialment més justa i que vol que Figueres sigui un dels feus on comenci la mobilització ciutadana per l'alliberament nacional.\nPerquè les CUP som l'alternativa necessària.\nPublicat per Aleix Jiménez i León a 3:59 0 comentaris\nÈtica i responsabilitat.\nL’alcalde de Figueres, en Santiago Vila, ha manifestat el seu interès per elaborar una normativa sobre ètica en política. La proposta en si no és dolenta, ans al contrari, el que passa és que no deixa de ser hipòcrita que ho digui un dels polítics més ben pagats de les comarques gironines.\nSempre he cregut amb la necessitat de l’existència d’unes pautes de bona conducta en la política. La meva joventut m’havia fet creure que aquestes conductes havien de ser inherents als polítics. Tristament amb el pas del temps un se’n adona que el món no és la utopia bondadosa que es pensava i menys quan hi ha poder pel mig. Pel que fa a l’ètica alguns autors clàssics varen escriure molt sobre política. El que va tractar amb més detall aquest tema va ser Ciceró. Aquesta autor es va ocupar d’estudiar i establir quin era el sistema polític més just a través de l’ús del mètode comparatiu en el De Res publica. A més també va escriure sobre com havia de ser un bon polític en el De Oratore. Certament el model de bon polític podria ser molt vàlid en l’actualitat, sempre i quan s’actualitzés a la realitat actual (noves tecnologies,...).\nÉs en aquest punt que em pregunto si és l’alcalde de Figueres la persona més idònia per potenciar aquest codi ètic. Una persona que a part de ser el màxim representant de la nostra ciutat és alhora diputat a la Generalitat. Com si Figueres no tingués problemes! Potser 4.000 aturats en una ciutat de 45.000 habitants li deu semblar poc preocupant, que segueix apostant pel creixement urbanístic de Figueres malgrat que l’esclat de la bombolla immobiliària ha fet estralls en el nostre municipi,... Sense oblidar que cobra per les dues bandes, a més de ser un home poc amant de les crítiques (cal recordar el numeret que va crear amb la policia municipal per culpa d’una fotografia humorística del grup ecologista Salvem l’Empordà).\nSent conscient d’això, em sembla poc idoni que una persona com ell es faci càrrec d’elaborar tal magna feina. Perquè en el cas que s’hi posés de veritat és trobaria que una reforma com tocaria fer l’obligaria a canviar el seu estatus i replantejar-se el seu paper en la política.\nNo dubto de que el codi ètic sigui necessari, però és tant o més necessari una reforma del nostre sistema electoral, on d’una vegada per totes es redueixi la influència de la maquinaria dels partits parlamentaris i la gent pugui votar individualment els candidats que vulgui sense haver-se de menjar les llistes fetes a cop de dit pels aparells de partit. El més trist de tot plegat és que el sistema s’ha intentat canviar forces vegades però mai s’ha assolit perquè cada partit ha apostat per un model on el seus surtin més afavorits en representació política.\nAquesta és i ha estat la seva ètica, després se’n fan creus de que la població no vagi a votar.\nPublicat per Aleix Jiménez i León a 6:53 0 comentaris\nMemòria, memòries, relats personals, veritat i història.\nEtiquetes de comentaris: Història, historiografia, Tendències\nAvui en dia el desenvolupament de memòries i relats personals està incrementant-se enormement. Els nous mitjans de comunicació lligats a Internet com els blogs han obert la porta a que moltes persones expliquin la seva vida o les seves percepcions personals sobre allò que l'envolta. En aquest context s'ha de respondre quin paper juguen aquesta tipologia de textos en la història i si són útils o no per a l'elaboració d'història.\nD'entrada considero que les memòries han de poder ser escrites des d'una perspectiva històrica. Tanmateix s'ha d'allunyar dels models que segueixen les novel·les biogràfiques o autobiogràfiques més literàries fetes a partir de les declaracions directes del propi personatge que es descriu. Amb això, no vull dir que la memòria no pugui partir de la base de les explicacions sobre l'experiència de la persona que es descriu, al contrari. Es pot utilitzar com una font d'història oral però la memòria de base històrica no s'ha d'acabar en aquest punt, per això ja existeixen les novel·les. La història ha de donar rigor a aquests relats personals mitjançant la contraposició d'altres elements que reafirmin o desmenteixin el que la persona estudiada expliqui. És evident que les persones poden explicar la seva història de forma tendenciosa, explicant mentides o deformant la realitat segons el seu interès. Aquest punt s'observa en moltes memòries i relats personals que parlen de polítics de l'actualitat on més aviat es tendeix a enaltir la figura del polític descrit. En aquest punt també i juga un rol molt important la pròpia memòria de la persona que és descrita. Per altra banda el relat de vides acostuma a amagar coses políticament incorrectes sobre la vida d'un mateix o la dels que t'envolten. Freud al 1929 ja feia aquesta crítica quan deia: Una confessió psicològicament completa i honesta de la vida, d'altra banda, exigiria tanta indiscreció (per part meva com per part d'altres) sobre la família, els amics i enemics, la majoria d'ells encara vius, que està absolutament descartada. Allò que fa que totes les autobiografies no tinguin cap valor és, finalment, la seva falsedat1. En conseqüència els historiadors hem d'intentar destriar a partir de l'estudi, allò que és cert i allò que és mentida. En el cas que tot el que s'expliques fos cert, cosa bastant difícil pels motius que avançava S. Freud, podria ser interpretat ja com a història per un post-modernista malgrat no haver estat contraposat amb altres informacions. Això seria així per la interpretació dels post-modernistes sobre la història. És a dir que un individu construeix la seva realitat a través de les seves percepcions personals. Des d'aquesta perspectiva les memòries ja podrien ser útils, sempre i quan les utilitzéssim per entendre els discursos que es desenvolupen en el període que viu la persona estudiada. Malgrat això, des de la meva perspectiva els historiadors hem de mantenir un rigor major amb l'elaboració d'aquests escrits i aportar dades científicament contrastades sobre la persona estudiada i evitar la indiscreció, la traïció i el frau descarat2 dels relats autobiogràfics que citava anys enrere Freud.\nEn què s'ha de diferenciar la història al respecte de la novel·la? Amb tot el que he exposat anteriorment queda clar d'entrada, que les biografies històriques s'han de diferenciar de les novel·les, principalment, pel seu rigor en l'estudi i en conseqüència en la recerca científica de les informacions verídiques sobre la persona que es descriu. És a dir una novel·la biogràfica o autobiogràfica respondrà sempre a un interès (comercial, polític,...) per tal de reforçar la figura de la persona que es descriu i en canvi una biografia històrica ha de respondre al rigor històric i científic tal i com es fa qualsevol altre estudi en història. La història ha d'evitar caure en el sensacionalisme en que generalment cau la novel·la biogràfica i autobiogràfica donant un paper central de la història a temes més punyents de la vida de l'individu. La novel·la a més cerca una descripció lineal de la història on els fets van succeint contínuament seguint un ordre pautat, la història ha de trencar amb això, desenvolupant els temes i explicant els perquès dels canvis en la seva vida tot seguint un ordre lògic. La història no es desenvolupa en trames com una novel·la. Un altre que pot servir per diferenciar el sentit diferents dels textos històrics dels literaris element visual pot ser la major presència de notes al peu de pàgina en els que responen a un sentit estrictament històric. És de suposar que una obra científica té més anotacions per tal de justificar els arguments que exposa l'autor sobre un determinat tema o per mostrar d'on ha tret la informació. Per concloure aquest punt remarcaria la diferència d'objectius d'ambdues tipologies de text. Per un costat la novel·la destacarà determinats valors de la persona cercant un interès d'atracció literària, mentre que per l'altre costat el relat històric serà el resultat del treball basat en un anàlisi exhaustiu i profund sobre tots o gairebé tots els elements de la vida de l'individu descrit que cerca el coneixement històric.\nUna altra pregunta a respondre pels historiadors és que en pot obtenir la historiografia d'aquest allau de nous relats biogràfics. La historiografia ha d'utilitzar aquests nombrosos relats com a eines de treball i o de consulta, i no com estudis rigorosos, partint de la base que possiblement amaguin mentides pel mig, de la mateixa manera que s'ha seguit usant documents antiquats en quan a contingut per elaborar nous treballs. Tanmateix d'aquestes obres de gent no tan popular se'n poden treure idees generals que es poden repetir en diferents relats i que poden ser inici d'un estudi: d'un fet important que va marcar a tota una generació o del que mou a la societat, vegis l'atemptat de l'11 de setembre als Estats Units o la darrera victòria del Barça en la lliga. Aquests relats aporten informació sobre com és la societat actual i quins són els seus objectius i desitjos. A través de la comparació de diferents casos es podran treure idees generals sobre la societat del món actual. En conclusió la historiografia pot utilitzar aquests documents com una eina de treball per a obtenir mostres de la societat contemporània per tal de conèixer, no un cas concret sinó, com és la societat del moment i quins són els fets importants que passen en aquest període. Utilitzant aquests relats podem saber què mou la societat, que l'afecta, quins objectius té, quins fets destacats van passar, etc...\nPer últim, cal respondre si els historiadors hem de dedicar-nos a competir realitzant obres biogràfiques o relats de tipus novel·lesc. Des del meu entendre, no crec que els historiadors hagin d'obsessionar-se en competir en realitzar biografies per contrarestar la nombrosa quantitat de literatura que s'està fent ara d'aquesta temàtica. D'entrada una obra d'un historiador respon a un enfocament històric, mentre que per un escriptor respon a un enfocament estètic. De totes maneres un historiador si que pot elaborar biografies de persones, perquè seran resultat d'un treball científic. L'historiador en principi s'esforçarà en deixar de banda els seus interessos personals per tal d'explicar la vida de la persona estudiada o com a mínim hauria de ser així, perquè un bon historiador ha de caminar sempre cap a l'objectivitat, malgrat el corrent historiogràfic que pertanyi, i en conseqüència això s'ha de reflexar en el seu treball. En conclusió, aquest tipus de relat pot ser útil per l'explicació de la història, perquè respon a objectius molt diferents que la literatura. La història vol explicar o acostar-nos a la “veritat” dels fets mentre que la literatura només vol entretenir i vendre. En conseqüència la història no pot rebutjar la possibilitat de realitzar aquest tipus de relat.\nPublicat per Aleix Jiménez i León a 2:04 0 comentaris\nLa identitat obrera a través del gir lingüístic.\nEtiquetes de comentaris: debat, Història, historiografia\nEl gir lingüístic: la identitat obrera.\nEn aquests dos paràgrafs es descriu l'origen dels primers moviments obrers, l'origen de la lluita de classe. Es remarca el paper que juga el significat que se li dona a les paraules, és a dir el discurs. El Post-modernisme va suposar un trencament amb la Història econòmica i social la qual es basava en una estructura rígida i determinista per estudiar el passat. En el cas del materialisme històric situaven el conflicte entre la burgesia i els obrers en un lloc central, amb les seves diferents adaptacions en els diferents períodes històrics. El moviment obrer va establir una serie de vocabulari propi per definir-se el qual li va donar més rellevància: <>. El cas de la identitat obrera va ser creat des del propi moviment obrer establint el seu propi discurs. Van modificar un discurs ja existent i el varen utilitzar com a discurs propi. Paraules com classe, propietat, explotació van prendre un nou significat, aquestes varen ser els puntal del discurs del moviment obrer. El Post-modernisme posa en qüestió el determinisme de la Història econòmica i social mitjançant el gir lingüístic. Des del Post-modernisme es considera que hi ha múltiples discursos per copsar la realitat i que cap d'ells és cert en la seva totalitat ja que es construeix des d'un mateix donant rellevància a aquells punts que es consideren més importants i s'obvien d'altres. En l'origen de la identitat obrera, els propis obrers van donar la seva pròpia visió d'ells mateixos, per tant van definir-se posant l'accent en temes concrets com la lluita de classes i obviant-ne d'altres. Van crear la seva pròpia identitat. Des del Post-modernisme Patrick Joyce va realitzar una crítica al discurs de lluita de classes del materialisme històric. Per Joyce els humans mai han tingut els mateixos recursos (ni econòmics, ni social,...) i en conseqüència sempre ha existit la desigualtat, però això no dictamina que existeixin classes. La existència de classes és tan sols una construcció cultural. Per Joyce les classes són tan sols una forma establerta per classificar la societat. Que en aquest discurs triomfés depèn del paper que hi jugui el poder. Si el poder estableix un discurs com a propi la societat tendeix a interpretar-la des d'aquell punt de vista. Tanmateix aquest darrer punt va ser criticat per la crisi dels grans paradigmes. El gir lingüístic va causar el debat sobre la identitat, sobre el paper que juga en la Història econòmica i social la interpretació rígida de la identitats dels diferents grups en que es classifica la societat. En aquest cas concret, la pròpia identitat amb la que es defineixen els obrers.\nUn altre punt que va posar sobre la taula el gir lingüístic és la evolució dels conceptes. Un mateix discurs no serveix per interpretar tota la història sinó que cada moment és explicat per el discurs dominant del seu context històric. És per això que el discurs de classes pot ser molt útil per entendre la societat del període de l'origen del moviment obrer o la història de la URSS, però no per altres contextos històrics. El propi Thompson, malgrat pertànyer als marxistes britànics, ja va començar a percebre aquesta situació evolutiva quan es va preguntar com seria entesa la lluita de classe amb el pas del temps.\nPublicat per Aleix Jiménez i León a 13:40 0 comentaris\nMés enllà del gir lingüístic\nSeguim publicant els comentaris de l'assignatura de Tendències historiogràfiques II.\nLa aparició del discurs postmodernista basat en el gir lingüístic va suposar un xoc molt profund amb la historiografia dominant, la història econòmica i social. En primer lloc suposa un trencament amb l’objecte d’estudi. Mentre que la història social i econòmica posa èmfasi en el paper de la societat en l’estudi de la història, el postmodernisme es centra en el llenguatge. Aquest fet suposa un distanciament molt gran de com s’havia anat elaborant història fins el moment. En donar el poder al llenguatge ha causat el trencament amb l’estudi de la societat des d’un punt de vista global. Així doncs, el postmodernisme es centra en l’individu i el llenguatge per evitar el determinisme provocat per donar models més o menys rígids d’interpretació de la història com passa en els diferents corrents dins la història econòmica i social. En la història social i econòmica el mètode d’estudi es caracteritza per donar a un element un paper de motor que dinamitza la vida social i li dona aquest àmplies maneres de percebre la història sense donar a cap d’elles un paper preponderant. Els marxistes britànics donaven aquest pes a la lluita de classes. Tanmateix el propi Thompson en els seus treballs ja va fer un camí, malgrat les distàncies, cap a un replantejament d’aquesta estructura d’estudi, qüestionant-se l’evolució de la concepció de la lluita de classes en el futur. El gir lingüístic suposa un trencament amb tot això ja que posa en qüestionament el fet de que es puguin donar veritats absolutes sobre el passat. De fet alguns dels corrents postmodernistes consideren que no es pot fer història, de totes maneres la utilitat del postmodernisme ha estat el qüestionament d’un paper dominant d’un determinant actor que ha fet moure la història (lluita de classes, economia, etc...). Patrick Joyce exemplificava aquesta situació parlant de la lluita de classes la qual considerava una construcció cultural per explicar el que en realitat era la desigualtat. Les institucions de poder també poden determinar quin és el model correcte d’entendre les coses i aquella societat passarà a interpretar les coses d’aquella manera. S’observa un paper molt important del llenguatge. L’aportació del gir lingüístic al donar pes en el llenguatge ha causat una revolució en el mètode.\nEn els darrers anys s’ha realitzat una revisió al model establert pel gir lingüístic. Aquesta revisió ha vingut donada pel paper clau del llenguatge. En un principi el gir lingüístic considerava que la història la fa l’individu des de les percepcions i cada un la pot interpretar de maneres diferents però tanmateix aquesta no serà mai real, d’aquí a que portant aquesta teoria a l’extrem s’abandonava la història. La crítica a donar el valor absolut al llenguatge va provenir del qüestionament del pes que se li donava al llenguatge. Si el llenguatge era el punt principal de la història, podia conduir el propi gir lingüístic cap al determinisme. Al marge d’això també hi ha el paper del discurs. El gir lingüístic considera que hi ha múltiples discursos possibles. En aquest punt la crítica qüestiona que no hi hagi un discurs dominant basant-se amb l’exemple dels discursos oficials que s’imposen des dels òrgans de poder com l’administració. És evident que si l’administració d’un país estableix un discurs propi molta població d’aquest territori adopta aquell model. Aquest darrer fet és pot portar fins a l’extrem i considerar aquell discurs com l’únic i verdader. Un altra crítica al llenguatge és el valor canviant d’aquest amb el pas del temps, una mateixa cosa ha estat percebuda de diferents maneres al llarg de la història. Cada moment de la història ha de ser interpretat des de la mirada que es feia en el seu moment.\nPublicat per Aleix Jiménez i León a 5:21 0 comentaris\nLa història i les institucions públiques.\nEtiquetes de comentaris: debat, Història, historiografia, Tendències\nLa història és un element fonamental en l'educació de tots els països. Aquesta hauria de ser el màxim objectiva possible però en molts casos respon a les necessitats de les institucions estatals o territorials de justificar els seus interessos del moment. Com enunciava la història paper molt\nrellevant en l'educació de les persones perquè els ajuda a comprendre els fets del present, saben d'on venen. En conseqüència es cabdal l'ús de l'objectivitat. S'ha de ser conscient que la història es pot explicar des de molts models diferents i acceptant que possiblement tots siguin parcialment correctes.\nAquesta història més objectiva es dona a estats on hi hagi un règim democràtic, malgrat això aquest fet no garanteix una acció política coherent amb aquesta objectivitat, és a dir que les institucions aprofitin de la història alló que més els hi convé per tal de justificar les seves accions en vers l'altre.\nEls arguments històrics en l'exercici de la política han perdut molt pes des de mitjans segle XX. Tanmateix el record històric juga un paper molt important en el joc polític. No cal anar gaire lluny per observar-ne aquests fets. Els continus conflictes entre la Generalitat i l'Estat sobre els models educatius que s'han d'aplicar a Catalunya (extensible a altres territoris amb una llengua que no sigui la castellana) en són un gran exemple. Des de l'estat espanyol sempre s'ha qüestionat bastant el procediment d'explicar història a Catalunya insinuant que està molt marcada pel nacionalisme. En el debat de l'Estatut s'han observat els mateixos conflictes. Tan per un costat com per l'altre la història és emprada com un element justificador o contrari a l'acceptació d'aquesta llei. Així doncs ens trobem que la història pot justificar diferents projectes polítics segons la seva interpretació com a resultat de que la història es pot interpretar de diferents maneres. En aquest punt pot aparèixer l'error d'acceptar un model d'entendre la història com si fós la veritat absoluta i que sigui innegociable una altre percepció. L'ús en determinats moments de la història per la justificació de les accions polítiques són la clara mostra de que la societat viu el present molt influenciada per la seva concepció del passat. En aquest context apareix un interès profund per la història i sovint sorgeixen pseudohistoriadors sense haver passat una formació que elaborin teories al marge de la pràctica correcte de la història, realitzant treballs que responguin a interessos personals i no en l'interès de conèixer fets contrastats i més pròxims a la realitat.\nEn aquest moment el nostre paper com a historiadors ha de ser el de garantir el manteniment de l'ús de l'objectivitat (malgrat la dificultat que suposa deixar de banda la nostra pròpia ideologia) i seguir fent que la història sigui elaborada des de la cientificitat. És evident però que per fer això hem d'acceptar que els diferents models més contemporanis d'elaborar història poden aportar informació vàlida, vist que cadascun posa el fet més rellevant en un marc diferent. En tot cas, al acceptar un model com a vàlid, no hem de rebutjar el debat entre els diferents models per tal d'estar-nos qüestionant constantment si alló que obtenim del treball és correcte o es pot interpretar d'una altra manera.\nPublicat per Aleix Jiménez i León a 6:43 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Inclassificable.\nLa veritat, em poso escriure sense una idea clara al cap d'allò que vull escriure. De fet podria i hauria de poder parlar de moltes coses que ens envolten. No només d'allò que ens preocupa a tots i totes, que és generalment del que ens ompli la boca sempre, sinó també de les coses que ens fan dur un somriure enganxat a la cara.\nLa grandesa del sentir, la grandesa de ser persona recau sempre en que cada dia serà diferent. La vida és una increïble muntanya russa que et permet passar de l'eufòria al pessimisme amb dècimes de segon. Què ens fa ser més o menys feliços? Què ens influència a canviar l'estat d'ànim? Ho haureu encertat, les respostes són infinites.\nDeixeu-me que destaqui el temps. La pluja que cau avui pels carrers de Girona, sembla llegir-me els pensaments. Podia ser més oportuna aquesta casualitat? Qui sap. El temps també em diu que em convé anar a Figueres. Tramuntana per netejar els mals de cap, penso. Qualsevol podria pensar que és una bestiesa, però els que conegueu aquesta parcel·la de món que m'ha vist créixer, sabeu que la conjunció entre terra, ésser i vent esdevé una combinació perfecte.\nDe fet, necessito pujar al Castell. I això, no sé si és bo o dolent. Com sempre reflexió. Molt de temps sense anar-hi. Reflexes de Canigó, cops d'història viva del monestir de Vilabertran, espurnes de mar sortint per l'est. Als peus, el paradís. Peus que abracen amb sentiment aquest tall de país.\nI em trobo de camí, deixant abaix la Rambla. Els Ous i els Pans a la dreta en un fons roig. A l'horitzó la immensitat d'una plana que viu i somia. Giro el cap, tanco els ulls i miro recte amunt la pujada al cim de la reflexió. Al cim dels records. El record de les paraules mortes, que de tan en tan enterro.\nPublicat per Aleix Jiménez i León a 12:32 2 comentaris\nL'esperit del vent.. Powered By Blogger © 2009 Bombeli | Theme Design: ooruc


II JORNADES DISSENY PER VIURE\nIII Jornada Educativa Joan Brossa\nS’obren les inscripcions a la 3a Jornada Patrimoni i Escola\nVols fer-nos arribar la fitxa de les teves necessitats i expectatives per al 'cara a cara'\nVols participar al "Racó de Parlar" de la 3a Jornada Patrimoni i Escola?\nJornada educativa-Jocs, la gamificació com a estratègia d'aprenentatge\nVols presentar un pòster a la 3a Jornada Patrimoni i Escola?\nJORNADA PROFESSIONAL DE MEDIACIÓ CULTURAL A CATALUNYA. EL COGUL\nPedagogies Clandestines a Barcelona\nJORNADA PROFESSIONAL DE MEDIACIÓ CULTURAL A CATALUNYA, bones pràctiques a les institucions culturals\nTàndem Escola Miquel Bleach i Museu Nacional d'Art de Catalunya: art a l'escola\nPosem en marxa la Comunitat de Pràctica Patrimoni i Escola\nEl Departament de Cultura signa un acord amb Renfe, TRAM, FGC i Moventis per facilitar l'accés de les escoles d'alta complexitat al patrimoni cultural català\nFormació en línia per a museus: Noves pedagogies i com abordar la diversitat en el context educatiu\nBusquem experiències de col·laboració per la 3a Jornada Patrimoni i Escola\nJornades Didàctica de la Història 11 i 12 de novembre 2016\nApropa't - Diàlegs d'Educació i Patrimoni 5 i 12 de Novembre 2016\nJornades museus i perspectiva de gènere 18 i 20 d'octubre 2016\nVoleu viure la ciència i la tecnologia?\nUs esperem a la 2a Jornada Patrimoni i Escola\nLliurats els premis Experiència Fotogràfica Internacional dels Monuments (EFIM) 2016, el punt de trobada dels joves amb el patrimoni cultural\nTROBA ELS RECURSOS EDUCATIUS I MATERIAL DIDÀCTIC QUE NECESSITES!\nGaudeix del nou programa educatiu del Conjunt Rupestre de la Roca dels Moros\nS'obre al públic la rehabilitació i museïtzació de l'estoa i l'àgora de la ciutat grega d'Empúries\nDissabte 4 de juny arriba Mr Stone a Sant Pere de Rodes: Mr. Stone i el misteri dels pelegrins de Sant Pere de Rodes\nCelebrem la Nit dels Museus\nEs convoca el concurs Experiència Fotogràfica Internacional dels Monuments, el punt de trobada dels joves amb el patrimoni cultural\nEl Reial Monestir de Santes Creus inicia la programació d'activitats familiars amb 'Mr. Stone i el misteri de les tombes de Santes Creus'\nEls projectes “Centcelles, el nostre objectiu” i “WikiArs a Tarragona” del Museu Nacional Arqueològic de Tarragona premiats una altra vegada\nParlem de Patrimoni Industrial al nou bloc del mNACTEC\nDeltebre I. La història d’un naufragi\nEl MAC-Ullastret rebrà, aquest dissabte 30 de gener, una vintena de professors per conèixer el programa i les activitats educatives del jaciment\nPlaystories. Juga i aprèn amb els clicks\nPARTICIPA AL I PREMI LITERARI mNACTEC PER A JOVES de 14 a 16 anys\nPrimera Jornada Patrimoni i Escola: Canvi de perspectiva: preguntar, escoltar, connectar, col·laborar\nA l'octubre tornen les Jornades Europees del Patrimoni: la festa del patrimoni europeu!\nPorta la teva família al museu!\nProgramació d’estiu museus, monuments i jaciments\nI Jornada educativa de la Fundació Joan Brossa: Joan Brossa a les escoles\nCurs d’energies renovables per a professorat de secundària al Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya\nmSchools premiarà les millors apps desenvolupades per estudiants amb uns campaments tecnològics\n“Centcelles, el nostre objectiu” a la Vil·la romana de Centcelles; presentació dels treballs realitzats.\nIII Pujada a Sant Pere de Rodes, 3 de maig 2015\nExposició DEMOS, vieure en Democràcia. Museu d'Arqueologia de Catalunya, Barcelona\nLa tercera sessió del cicle "El Consell dels Savis va a la Filmoteca" reflexiona sobre el franquisme\nSalò de l'Ensenyament\nActivitats d'Espais Escrits, Xarxa de Patrimoni Literari català\nLa il·lustració com a forma de difusió del patrimoni\nHispabrick Magazine Event\nBones pràctiques en educació a museus\nJornada d'acció educativa i eines tecnològiques\nDiumenges en família a La Rajoleta\nPresentació a Lleida del nou portal web Patrimoni Cultural - Educació\nComença el curs amb ciència i tècnica\nJORNADA DE PRESENTACIÓ DE LES PROPOSTES DIDÀCTIQUES DEL MNAT\nPRESENTACIÓ DE RECURSOS EDUCATIUS A GIRONA\nConsulta la nova oferta educativa i fes la reserva per visitar el mNACTEC\nTallers de Setmana Santa al mNACTEC. Últims dies. Reserves al 937892244\nAl FEBRER vine al mNACTEC amb ENERGIA\nTALLERS D'HIVERN AL mNACTEC. Reserves al 937892244\nEls dies 26 i 27 d'octubre el Museu del Disseny organitza les II Jornades Disseny per viure comissariades per Òscar Guayabero. Aquesta segona edició se centra en l'educació i el paper del disseny al servei del coneixement.\nDos dies de ponències, taules rodones, xerrades i tallers on es mostrarà la importància de l'espai, el format, el suport a l'hora de compartir coneixement amb l'objectiu de millorar les experiències educatives. En aquesta edició professionals del sector analitzaran les oportunitats que genera el disseny com a eina de canvi del sistema educatiu actual. Amb la voluntat de generar un ecosistema educatiu que doni respostes a les necessitats del segle XXI, es reflexionarà sobre el rol del disseny com a intermediari per obtenir formules d'èxit, des del disseny d'espais a les interfícies digitals, des de processos de creació a donar suport a escoles.\nEl programa de les jornades compte amb la ponència estrella de Rosan Bosch, una de les cares internacionals de la innovació educativa a través del disseny de nous espais i mobiliari. L'espai i l'entorn físic influeix en l'estat emocional, el comportament i la manera de pensar dels estudiants i docents de manera qeu s'ha d'entendre el disseny com una eina d'aprenentatge actiu que recolzi la implementació dels nous mètodes d'ensenyament. Els projectes d'aquesta dissenyadora holandesa han demostrat que amb la creació d'ambients físics fets a mida i amb un disseny innovador es contribueix a la millorar la motivació dels estudiants i a convertir-los en curiosos constants i en amants de l'aprenentatge.\nUna desena de dissenyadors i d'estudis locals com Hey Studio, Globus Vermell, Anna Majó, Quique López o Tomoko Sakanmoto entre d'altres figures de renom presentaran projectes i casos on el disseny adopta un rol social i mediador en l'àmbit educatiu. També tindrà lloc una taula rodona on es debatirà el paper que han de tenir els espais i objectes en l'educació amb la participació d'Emili Padrós, d'Emiliana Design Studio, Ana Bach de Bach Arquitectes, Laura Campo de Fundació Bofill, Mamen Artero de Globus Vermell i Adrià Garcia de EDIVI, i Oscar Guayabero dissenyador i comissari de les jornades, com a moderador. Les jornades culminaran amb la conferència 'Interfície i materialitat en els processos d'aprenentatge. Una revisió crítica' a càrrec de Rosa Llop i David Casacuberta.\nPer a més informació o assistència a les jornades:\nTatiana Viladomat - ArTv\nM: 645 78 31 34\ndalaman airport taxis


Vilafranca, al Maestrat o Els Ports?; Vistabella i Atzeneta, al Maestrat o l’Alcalatén? | DiaDia\nHome Maestrat Atzeneta del Maestrat Vilafranca, al Maestrat o Els Ports?; Vistabella i Atzeneta, al Maestrat o...\nVilafranca, al Maestrat o Els Ports?; Vistabella i Atzeneta, al Maestrat o l’Alcalatén?\nEl grup parlamentari Compromís ha registrat en Les Corts una proposició de llei per aconseguir el reconeixement legal de les comarques com demarcacions territorials homologades a la Comunitat Valenciana. Segons ha explicat el diputat Paco García Latorre, “la distribució comarcal del nostre territori que ara coneixem data de 1988, però des de llavors no se li ha donat un caràcter legal a la distribució del diferents municipis a les comarques”. Este mapa comarcal situa a Vilafranca a l’Alt Maestrat i a Vistabella i Atzeneta a l’Alcalatén, opcions que generen diversitat d’opinions ja que des de Vilafranca s’ha demanat la seua inclusió a Els Ports i Atzeneta i Vistabella volen pertànyer al Maestrat.\nD’aprovar-se, aquesta llei “donarà caràcter oficial a les comarques, dins del que és una aposta clara de Compromís per la comarcalització del territori valencià. Entenem que així donem passos cap a una gestió més racional, econòmica i eficient del País Valencià”, ha indicat del diputat.\nHa afegit que la seva pretensió és que la comarcalització “s’estableixi de forma consensuada” i per això s’incorpora “un període de participació dels municipis perquè puguin realitzar les aportacions” que considerin oportunes sobre aquest procés.\nPer a Compromís, la divisió en províncies “és un element desvertebrador i desnaturalitzador de la identitat valenciana. A més, la divisió provincial no és eficient ni eficaç, i el pas del temps no ha fet sinó corroborar i confirmar, amb exemples a tot Espanya, la estesa sospita de clientelisme i corrupció que envolta unes institucions vuitcentistes com són les diputacions “.\nSegons García Latorre, perquè la Generalitat “pugui prestar els seus serveis de la manera més eficaç possible és necessari disposar d’una delimitació territorial que, independentment de la divisió provincial, permeti que totes les instàncies de la Generalitat prestin els seus serveis i planifiquin les polítiques públiques sobre la mateixa divisió territorial “.\nEl diputat ha aclarit que la intenció d’aquesta llei “no és desenvolupar un règim jurídic de funcionament de les comarques com a entitats territorials dotades d’òrgans administratius i de caràcter representatiu i executiu”, ja que aquesta tasca requeriria d’un ampli consens parlamentari, com estableix l’article 65 de l’Estatut d’Autonomia.\n“La intenció d’aquesta llei és elevar al rang d’obligació legal per a totes les instàncies de la Generalitat la vigent divisió territorial provinent de la proposta de demarcacions territorials homologades publicada el 1988 i que és seguida majoritàriament, però que no disposa de cap reconeixement legal” , ha assegurat.\nHa afegit que, amb el reconeixement legal d’aquestes demarcacions territorials, que hauran d’utilitzar totes les conselleries i ens públics per prestar els seus serveis i planificar les seves polítiques, es persegueix introduir racionalitat i coherència en la planificació territorial “.\nSegons García Latorre, “un país seriós amb una administració eficaç i eficient no és viable si cada instància del govern elabora i planifica la seva actuació sobre una divisió territorial diferent”.\nLa proposta de Compromís argumenta que “la comarca apareix vinculada al nostre autogovern i és un element imprescindible per a una correcta planificació de les polítiques públiques”, de manera que “es fa necessari el reconeixement legal de les demarcacions territorials homologades”.


El castell - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: El Castell)\nPer a altres significats vegeu «El castell (desambiguació)».\nEn esta novel·la, el personatge principal, K. (com en El procés), de qui no se'n sap res, arriba a un poble situat al peu d'un castell. La resta de la història conta els esforços desesperats de K. per dur a terme la seua faena, en va.\nHan sigut donades diverses interpretacions a esta novel·la. Hi ha qui veuen en El castell una metàfora de l'estat i de l'administració -de la seua distància i rigidesa-; d'altres, més metafísics, veuen en este castell inaccessible una representació del Paradís, el personatge es troba en una mena de purgatori. El laberint burocràtic del Castell pot també representar la confusió mental sense eixida que hi ha en tots els sers humans.\nHi ha traducció catalana de Lluís Solà a Edicions Proa (biblioteca A tot vent, 70).\nAçò és un esborrany sobre obres literàries. Amplieu-lo! (citant les fonts)\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_castell&oldid=11543686»\tCategories: Novel·les en alemany1926Obres literàries de la dècada del 1920Franz KafkaCategoria oculta: Esborranys d'obres literàries\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 23 març 2013 a les 14:10.


L'Ajuntament de Blanes repara l'esvoranc del Passeig de S'Abanell - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nFotografia: El tram del Passeig de S´Abanell, ja reparat. / Ajuntament\nL'Ajuntament de Blanes repara l'esvoranc del Passeig de S'Abanell\nDes de principis d'aquest mes de maig ja es pot tornar a passejar pel tram del passeig que romania barrat al pas des de mitjans de febrer, quan es va obrir el forat.\nEl tram final del Passeig de S'Abanell, on a mitjans del mes de febrer es va obrir un esvoranc quan una màquina de neteja estava treballant-hi, ja es troba obert al públic. Així és, després que a finals del mes d'abril es van enllestir els treballs de reparació que s'ha encarregat de dur a terme el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat de la Generalitat de Catalunya, comptant amb la col·laboració dels tècnics de l'Ajuntament de Blanes.\nLes obres es van començar a fer a finals del mes d'abril de manera que des de principis d'aquest mes de maig ja és possible tornar a passejar amb tota normalitat pel tram, que és el que es troba més allunyat del nucli urbà, gairebé a tocar del Delta de la Tordera. D'aquesta manera, un dels indrets més utilitzats diàriament per la gent que camina, córrer, fa esport o vol gaudir de les magnífiques vistes marítimes, ja es torna a utilitzar amb tota normalitat.\nEls treballs de reparació han consistit en treure el paviment que va caure en obrir-se l'esvoranc, i netejar el material que va quedar colgat en el forat del tram on el terra es va enfonsar. Després, s'ha tornat a omplir l'espai buit abocant formigó en massa, i s'ha realitzat un nou paviment de formigó dels 30 cm. superiors. No s'ha hagut d'actuar en canvi en el mur de separació amb la platja, que s'ha comprovat que segueix ferm en la seva estructura. Un cop finalitzada la reparació i reconstrucció del paviment, s'han pogut retirar les tanques metàl·liques que barraven el pas per major seguretat dels vianants que sovintegen la zona i els turistes. L'incident, que sortosament va quedar tan sols en un ensurt –sobretot per l'operari que treballava la màquina de neteja, que va haver de ser atès d'un atac d'angoixa-, va tenir lloc pels volts de les vuit del matí del passat 14 de febrer, avui fa tres mesos.\nVehicle i conductor van quedar atrapats en un esvoranc que es va obrir, i que mesurava uns 10 m2 de grandària i 2'1/2 m de profunditat. Immediatament, es van mobilitzar efectius de la Policia Local i Protecció Civil, així com responsables de Nora, l'empresa que s'encarrega de la neteja i recollida d'escombraries del municipi. Tot just dos mesos més tard, a mitjans d'abril, tècnics de l'Ajuntament de Blanes i la Generalitat de Catalunya, acompanyats de l'alcalde de Blanes, Miquel Lupiáñez, van fer una visita d'obres in situ. Va ser llavors quan els tècnics de l'administració catalana van avançar que després de les vacances de Setmana Santa començarien els treballs preliminars i de reparació, que s'esperava tenir enllestits de cara a aquest mes de maig, una previsió que s'ha complert en els terminis marcats.


Tub tirat en fred - Exposició - Wuxi Longwei Precision Tube Co., Ltd\nEl tub tirat en fred és una mena de material de tub d'acer d'alta precisió després del dibuix en fred o enrotllat en calent. Com que les parets internes i externes del tub frigorífic no presenten cap capa d'òxid, poden suportar una pressió elevada, sense fugues, d'alta precisió, suavitat alta, flexió, deformació, estriat, aplanament i sense esquerdes, és més potent i molt aplicable. És adequat per a peces d'automoció i maquinària. La configuració estàndard del país pot haver estat sotmesa a altes temperatures sense fugues, d'alta densitat, etc., de manera que els productes destinats principalment a produir components pneumàtics o hidràulics, com ara cilindres o cilindres, poden ser tubs sense soldadura o tubs soldats. La composició química de tubs d'acer de precisió inclou diversos elements orgànics com el carboni C, el silici Si, el manganès Mn, el sofre S, el fòsfor P i el crom Cr, així com alguns metalls pesants especials i elements metàl·lics rars. Això garanteix la qualitat del producte.\nEls tubs en fred són relativament pesats amb alguns tubs d'acer, i els procediments implicats són bastant diversificats. No obstant això, el seu procés de producció és similar a la dels tubs finals normals, que és el procediment de l'últim envernissat en fred.\nEls tubs en fred tenen una gran resistència a la tracció i tenen una forta resistència a la deformació i trencament plàstic sota forces externes. Automòbils, peces de maquinària i altres maquinària amb alts requisits per a la precisió i l'acabat de les canonades d'acer. A causa de la precisió del tub d'extrusió de la llum de precisió, el tub de precisió o l'acer rodó es transforma lentament en un tub d'extrusió brillant de precisió.\nEn general, el paper dels tubs freds varia de persona a persona. No simplifiqui més l'ús o posi't en posicions aleatòries. Això és bo per a tothom. És una espècie de material de tub d'acer d'alta precisió després del fred o laminatge en calent.\nUn parell de: La diferència entre un tub dibuixat freda i un tub enrotllat calenta\nSegüent: Procés de producció de tub tirat en fred


Global Healthcare Report Q2 2019 by CB Insights 1475071 views\nBe A Great Product Leader (Amplify,... by Adam Nash 396235 views\ncomprensió lectora eso\n1. Generalitat de Catalunya Departament d’Ensenyament Institut Carles Vallbona Granollers LLENGUA CATALANA AO COMPRENSIÓ LECTORA - 1 Departament d’Orientació Nom arxiu: DORI_DOS_1819_MT009_R1_comprensio_lectora_AO_1 Data : setembre 2018 Elaborat: Montse Talavera pàg. 1 de 31 Aquest document pot quedar obsolet una vegada imprès\n3. TEXT 1 – SINOPSI DE PEL·LÍCULA 3\n4. LA CASA DEL RELOJ EN LA PARED – PREGUNTES 1- De quina nacionalitat és la pel·lícula? 2- Quin és el seu títol original? 3- Quina és la seva durada? Transforma-ho a hores i a segons. 4- Quin any s'ha realitzat la pel·lícula? 5- Digues el nom de tres dels seus principals actors. 6- Quin és el seu director? 7- De quina nacionalitat i quina edat té el director? 8- Com es diu el nen protagonista de la pel·lícula (personatge de ficció)? 9- Quin poder té el nen protagonista? 10- Que amaga l'antiga mansió on va a viure el nen? 11- A qui ha agradat més la pel·lícula, a la crítica dels experts o al públic en general? 12- Què és el IMBd? Què indiquen les seves sigles? 13- Si vull veure la pel·lícula en versió original subtitulada, i no puc arribar abans de les 18:20 h., a quin cinema hauria d'anar? 14- Vull anar a sopar amb els amics i després anar a veure la pel·lícula, no crec que acabem de sopar abans de les 23:30 h., a quins cinemes podríem anar i a quina sessió? 4\n5. TEXT 2 – PREDICCIÓ METEOROLÒGICA 5\n6. PREDICCIÓ METEOROLÒGICA – PREGUNTES 1- Segons el quadre, quin dia de la setmana és avui? 2- En quina estació de l'any ens trobem? 3- Quin és el dia que ha fet més calor? 4- Quin és el dia qe ha fet més fred? 5- A quina hora ha sortit el sol el diumenge? 6- A quina hora s'ha posat el sol el dimecres? 7- Quin és el dia que el vent bufa amb més velocitat? Expressa aquesta velocitat en m/s (metres per segon). 8- En quin moment de la setmana s'anuncia sol sense núvols? 9- Quin dia hi ha possibilitat de pluja? 10- Observaràs que la direcció en què bufa el vent ve marcada per unes fletxes. Investiga i escriu com es diu el vent en funció 6\n7. TEXT 3 – CONSELLS DE SEGURETAT 7\n9. CONSELLS DE SEGURETAT – PREGUNTES 1- A quin número de telèfon hem de trucar si tenim una emergència? 2- Quin cos de seguerat propmou aquests consells? 3- De quin estri de la cuina cal canviar els filtres? 4- Què no hem de fer si s'encén l'oli de la paella? 5- Quines són les distraccions que pensen els bombers que poden passar mentre tenim alguna cosa al foc? 6- Quina cura hem de tenir amb els endolls? 7- No hem de tenir els aparells calefactors a prop de... 8- Si sentim olor de gas, què no he de fer? 9- Si sentim olor de gas, què hem de fer? 10- Busca i enganxa una imatge d'una porta tallafoc. 11- Quina mesura és molt recomanable? 12- Si hi ha foc a casa, cap a on has d'anar? 13- Què pots fer per evitar el pas del fum? 14- Si hi ha foc i podem sortir de casa, és aconsellable pujar cap als pisos superiors? 15- Si cal baixar als pisos inferiors, com ho hem de fer i com no? 16- Si l'incendi és en un altre pis i l'escala és plena de fum, on has d'anar o quedar- te? 17- Què has de fer quan arribin els bombers? 9\n10. TEXT 4 – ANUNCIS CLASSIFICATS 10\n11. ANUNCIS CLASSIFICATS – PREGUNTES 1- Com es diu l'empresa de selecció de personal? 2- Quin anunci té com a referència el número 2809-03? 3- Quina formació acadèmica cal per al lloc de treball d'enginyer/a tècnic/a mecànic/a junior? 4- Per a quins treballs es demana el títol de First certificate? 5- Per a quins llocs de treball demana personal l'empresa fabricant de maquinària, del sector de cartronatge, de Granollers? 6- Quin horari haurà de fer la persona que opti al treball que té com a referència 2809-02? 7- De quin àmbit ha de tenir experiència qui vulgui treballar com a venedor/a del sector automoció? 8- Com ha de ser (perfil personal) la persona que opti a la feina de venedor/a del sector automoció? 9- A quin lloc del Vallès Oriental hauran de treballar les persones que ocupin el lloc de la referència 2809-04? 10- Indica al menys tres de les funcions que haurà de tenir la persona que ocupi el lloc de “administrativo/a logística internacional y soporte contable”: 11- Quin tipus de contracte ofereix aquest lloc de treball? 12- L'empresa SOP Selecció, quan es va fundar? 11\n12. TEXT 5 – PROSPECTE MEDICAMENT 12\n13. PROSPECTE MEDICAMENT – PREGUNTES 1- Quin és el component principal d'aquest medicament? 2- Quins tipus d'envasos es poden trobar? 3- Quina és la marca farmacèutica d'aquest medicament? De quina nacionalitat és? 4- Quin és el nom comercal de l'Àcid acetilsalicílic? 5- Per a què s'usa l'aspirina? 6- Què vol dir contraindicacions? 7- Quines persones no poden prendre aspirina? 8- Quan caldrà consultar el metge? 9- Què és la Síndrome de Reye? A quines franges d'edat afecta? 10- Per què pot potenciar el risc d'hemorràgia? 11- En quines persones pot provocar hemorràgies digestives? 12- Què significa la ® que hi ha al costat de la paraula Aspirina? 13\n14. TEXT 6 – PROCEDIMENT HIGIENE DE LES MANS 14\n15. PROCEDIMENT HIGIENE DE LES MANS – PREGUNTES 1- Quants passos cal per a una higiene segura de les mans? 2- En el pas 3, com cal fregar les mans? 3- Quina part de la mà é el dors? 4- Com hem de netejar les mans en el pas 5? 5- Com ha de ser el moviment en els passos 7 i 8? 6- Escriu el nom dels següents procediments: 7- Com s'ha de tancar l'aixeta? 15\n16. TEXT 7 – CARTA FORMAL 16\n17. CARTA FORMAL – PREGUNTES 1- Qui és el remitent de la carta? 2- Qui és el destinatari de la carta? 3- Quina és la funció de la destinatària? 4- Des d'on s'escriu a carta? 5- Quan s'escriu la carta? 6- Què havia demanat la senyora Eulàlia Miró en una carta anterior? 7- Per a què és l'ajut econòmic que es demana? 8- Es podrà donar aquest ajut econòmic? Per què? 9- Per intentar conseguir l'ajut, on adreçaran la carta? 10- Quina és la informació que apareix a la part superior esquerra? 11- Quina és la informació que apareix en la part inferior esquerra? 17\n18. TEXT 8 – RECEPTA DE CUINA 18\n19. RECEPTA DE CUINA – PREGUNTES 1- Com es diu la recepta? 2- Quin és el seu nivell de dificultat? 3- Si féssim gaspatxo per a 8 persones, quin seria el cost? 4- Quantes calories suposa per a una persona? 5- Quin és el temps de preparació? 6- Ordena els passos de la recepta: a- Passeu el preparat pel túrmix i coleu-ho. b- Serviu el gaspatxo dolç. c- Renteu els maduixots i els tomàquets. d- Poseu alguna punta d'herba aromàtica. e- Liqüeu els maduixots i els tomàquets. f- Eixugueu els maduixots i els tomàquets. g- Munteu una amanida amb la maduixa, el tomàquet i les herbes aromàtiques. h- Traieu el capell dels maduixots. 7- Quants grams de maduixots i de tomàquets necessitem? 8- Si heu de fer gaspatxo per a 12 persones, quants grams de sucre necessitareu? 19\n20. TEXT 9 – CONSELLS DE SEGURETAT ALS TRANSPORTS 20\n21. CONSELLS DE SEGURETAT ALS TRANSPORTS – PREGUNTES 1- A quin número de telèfon hem de trucar si tenim una emergència? 2- Quin cos de seguerat propmou aquests consells? 3- En quins moments podem estar distrets i els lladres poden aprofitar per robar- nos? 4- Per què és delicat el moment en què les portes del transport es tanquen? 5- Quins vagons hem d'evitar? 6- Com hem d'actuar amb el nostre equipatge? 7- Què he de fer per protegir els diners que portem a les bosses i a les butxaques? 8- Com podem demanar ajuda si tenim algun problema al transport? 21\n22. TEXT 10 – L'ENTREVISTA 22\n23. L'ENTREVISTA – PREGUNTES 1- Com es diu el protagonista de l'entrevista? 2- On i quan va néixer l'entrevistat? 3- On imparteix una xerrada la mateixa tarda de l'entrevista? 4- Quina és la temàtica de la xerrada? 5- Quin tipus de trastorn pateix? 6- En què consisteix? 7- A què pot portar l'estat de mania eufòrica? 8- Quina és la situació que va originar la seva malaltia mental? 9- Quina edat tenia? 10- En què consistex un brot psicòtic? 11- Què és Ments Despertes? 12- Quina professió té el protagonista? 13- Treballa actualment? Per què? 14- Quines persones l'han ajudat molt? 15- Quin llibre acaba de llegir? 16- Segons experts, abans de quina edat es desenvolupa el 75% de les malalties mentals? 17- Quins són els factors de risc de l'aparició de malalties mentals? 18- Qui ha estat l'entrevistadora? 23\n24. TEXT 11 – BIOGRAFIA DE LA FRIDA KAHLO 24\n25. BIOGRAFIA DE LA FRIDA KAHLO – PREGUNTES 1- On i quan va néixer la Frida Kahlo? 2- Per què es caracteritza la seva vida? 3- Què va passar quan tenia 6 anys? 4- Investiga sobre aquesta malaltia i indica què és, com s'origina, quins són els seus símptomes i quines conseqüències té. 5- Com va afectar aquesta malaltia la Frida? 6- Quina altra tragèdia va passar més tard? Investiga també sobre aquest fet. Segons aquesta biografia, va ser cinc anys més tard de la malaltia. Pot ser? Quan va ser realment? 7- Quins estudis estava fent? 8- Amb qui es va casar l'any 1929? Qui era i a què es dedicava? 9- Després de l'accident, a què es va dedicar la Frida? 10- Per què la Frida no vol ser considerada del moviment surrealista? 11- On pinta la Frida i per què? 12- Quan va morir i quina va ser la causa final? Busca informació. 13- Mira quina va ser la seva obra, tria un dels quadres que va pintar (perquè t'hagi impactat més) i explica el significat d'aquesta obra. 14- Com definiries la vida de la Frida Kahlo? 25\n26. TEXT 12 – INSTÀNCIA 26\n27. INSTÀNCIA – PREGUNTES 1- A qui va dirigida la instància? 2- On figura escrit on va dirigida la instància? 3- Qui la fa? 4- Quan ha estat escrita? 5- Quan ha estat registrada a l'Ajuntament de Vic? 6- De quina comarca és capital Vic? 7- En la instància hi ha dues parts: Exposo i Demano. Què s'hi ha de fer constar a cada part? 8- Quin és el fet que s'explica? 9- I què demana la Comunitat de Propietaris? 10- On és situada la planxa de ferro? 11- Quins patis es podrien inundar? 12- Quants anys fa que hi ha aquesta anomalia? 13- Què cal fer abans de tapar la sortida d'aigües residuals? 14- Què són les aigües residuals? 27\n28. TEXT 13 – RECEPTA MÈDICA 28\n29. RECEPTA MÈDICA – PREGUNTES 1- A l'apartat Prescripció, què ha de figurar? 2- Què indicarà l'apartat Posologia (unitats / pauta)? 3- En l'apartat Diagnòstics... què escriu el metge? 4- En l'apartat Prescriptor, què hi ha de constar? 5- Què recepta el metge d'aquest document? 6- Què és i per a què serveix? 7- Quina és la posologia que indica el metge al pacient? 8- De quants grams és el Paracetamol receptat? 9- Quin envàs recepta? 10- Què volen dir les sigles EFG? 29\n30. TEXT 14 – FORMULARI 30\n31. FORMULARI – PREGUNTES Copia el formulari en un editor d'imatges (tipus Paint) i omple'l. 31


La crisi del coronavirus, “un cop molt fort” pels elaboradors d’escumosos\nEls elaboradors de vins escumosos admeten “molta preocupació” per l’impacte que està tenint la crisi de la covid-19 en el consum. El tancament de restaurants i l’aturada del turisme han escapçat el sector: “És un cop molt dur”, asseguren des de la marca col·lectiva Corpinnat. Al confinament de l’estat espanyol s’hi sumen les limitacions a països d’arreu del món, fet que frena les exportacions. La DO Cava –principal elaborador d’escumosos- assegura que hi ha un “patiment” generalitzat, mentre la DO Penedès preveu que hi haurà productors de Clàssic que “es quedaran pel camí”.\nEls tres ens elaboradors avisen que la situació actual agreujarà el conflicte pel preu del raïm i reclamen a l’administració que aprovi mesures de suport als cellers. L’estat d’alarma i les nombroses restriccions decretades a l’estat espanyol han descol·locat els elaboradors de vins escumosos, que constaten que el consum d’aquest producte s’ha frenat en sec.\nSi bé la DO Cava i la DO Penedès no tenen a data d’avui dades concretes per quantificar aquest descens, els dos organismes es mostren “preocupats” per la situació. En canvi, en el cas de Corpinnat, asseguren que el consum de les seves ampolles ha caigut un 80% en comparació a l’abril del 2019. Tot i que els supermercats continuen venent ampolles, l’enemic principal a què s’estan enfrontant els elaboradors de Cava, Clàssic Penedès i Corpinnat és el tancament de restaurants i hotels, que habitualment centren el gruix de la facturació al mercat nacional.\nUn tancament que ha coincidit amb Setmana Santa, la qual acostuma a significar un pic en el consum d’escumosos. “La situació pel sector està sent difícil”, afirma a l’ACN el president de la DO Cava, Javier Pagès. Des de la DO Penedès, el director, Francesc Olivella, recorda que hi ha cellers que estan centrats en elaborar Clàssic Penedès. Amb el fre de l’activitat del vi escumós, assegura que algunes marques “han venut zero ampolles l’últim mes” i tem que hi haurà elaboradors que no podran superar el sotrac econòmic. “Si això s’allarga molt, quedaran empreses pel camí”, lamenta, tot fent una crida a la unitat del sector per aplicar solucions que evitin aquest extrem.\nEn el cas de la DO Cava i Corpinnat, hi ha diverses empreses que han aprovat ERTOs, i la majoria han hagut d’ajustar els comptes. El gerent de Corpinnat, Jaume Mata, recorda que els cellers d’aquesta marca col·lectiva embotellen escumosos a un mínim de tres anys vista, de manera que les empreses segueixen treballant sense rebre els ingressos habituals del dia a dia. “És un moment de grans sacrificis”, remarca.\nEnmig d’aquests pronòstics, però, també topen amb la incertesa de no saber què passarà amb la revetlla de Sant Joan. Els elaboradors calculen que el 23 de juny és una data massa propera com per imaginar una certa normalitat en la celebració de les revetlles, i veuen inviable aconseguir les vendes habituals d’aquesta festa. Pel que fa al consum a mitjà termini, la DO Cava es mostra expectant respecte la taxa d’atur que hi haurà a l’estat espanyol, que l’FMI ha vaticinat que serà del 20%.\nPagès recorda que la gran crisi econòmica del 2008 va provocar un fort impacte en la campanya de Nadal, mentre els següents mesos es va incrementar la venda d’ampolles, si bé aquestes van ser de menys preu. “Tot es consumia a un preu més econòmic”, recorda Pagès, que no descarta que es repeteixi aquella dinàmica.\nUn dels neguits principals que expressen els responsables de la DO Cava, DO Penedès i Corpinnat és la repercussió que la caiguda de vendes tindrà en la propera verema. Si l’any passat ja hi va haver un enfrontament entre elaboradors i pagesos pel preu del quilo de raïm, els tres ens temen que el conflicte anirà a més perquè els cellers tindran menys poder adquisitiu i pugnaran a la baixa.\nDes de Corpinnat adverteixen que aquesta situació comportarà una verema “dura” per aquest any però també pel 2021. Per reduir el conflicte, reivindiquen la necessitat d’acordar preus mínims que no perjudiquin els viticultors. “El preu del raïm no interessa que sigui car ‘per se’. Interessa perquè, si no es paga bé, després és molt difícil justificar la qualitat del producte que s’elabora”, resumeix Javier Pagès.\nEn paral·lel a la negociació entre compradors i venedors amb la mediació de l’administració, la DO Cava reclama al Ministeri d’Agricultura que fixi mesures de suport al sector per afrontar la propera verema sense conflictes. Per exemple, per resoldre el sobreestoc de vins dels cellers, defensa que cal fomentar la destil·lació de crisi, com a mesura “més potent” a curt termini. “Destinar el vi a destil·lació d’alcohols permetria buidar els cellers, treure estoc i poder acudir al mercat de raïm, de forma que els pagesos puguin guanyar-se la vida”, resumeix Pagès, mentre també reclama que es revisin els terminis de replantació de la vinya i es permeti l’arrencada d’alguns conreus.


Tot preparat i prediccions meteorològiques que allunyen qualsevol amenaça de precipitació. Amb aquest caldo de cultiu es prepara Mataró per a la Processó General de demà divendres, un dels actes més populars del calendari en què es calcula que assisteixen desenes de milers de persones. No només mataronins, per cert. Cada cop té més anomenada la Processó mataronina i els registres de turisme de l'Ajuntament ja han detectat el fenomen. La Setmana Santa local atrau gent de fora i ho fa desplegant el seu model mestís, barreja de tradicions que conviuen en un mateix acte. Això és el que converteix la Processó de demà en el gran símbol que va merèixer ser considerat com a Patrimoni Cultural de la ciutat.\nAmb el recorregut habitual que uneix les places de Santa Maria i Santa Anna, la Comissió de Setmana Santa tornarà a fer un esforç d'organització amb l'objectiu que quan sigui mitjanit tots els misteris ja hagin acabat la seva estació de penitència i l'acte es doni per acabat. Seran, doncs, quasi cinc hores de Processó General en el decurs de la qual es podrà veure les diferències i matisos entre les tradicions d'arrels més catalanes i les més andaluses que ensenyen els diferents passos.\nLa Processó General de Divendres Sant és Patrimoni Cultural de Mataró, com els Armats, la Missa de Les Santes i els Pastorets\nDe la mateixa manera que l'acte serveix per veure des de l'estil sevillà del Nazareno –portat per autèntics costaleros, sota del propi pas– a les vestes catalanes de la Coronació d'Espines o el dos Sant Crist, un com a pas i l'altre dut en bossa, la Processó és una successió de diferents moments. L'inicial, en una Plaça de Santa Maria curulla, n'és un d'especial encara que és recomanable evitar-ho perquè es col·lapsa de gent. També els quadres dels Armats en tot el carrer d'Argentona mereixen parar-hi atenció, o les saetes cantades a les imatges de les verges o l'arribada a Santa Anna amb els "encuentros" entre mare i fill.


La seu dels Ports de l’UJI per a majors a Vilafranca | Canal56 Notícies\nInicio Comarques La seu dels Ports de l’UJI per a majors a Vilafranca\nLa seu dels Ports de l’UJI per a majors a Vilafranca\nAquesta mesura s’ha pres com a prevenció enfront de la Covid19, de manera que s’eviten desplaçaments i reunir persones de diferents poblacions. Les classes seran a la Casa Social de Vilafranca els dilluns de 16 h a 19 h. Cal indicar que l’espai s’habilitarà amb totes les mesures de seguretat enfront de la Covid-19 com poden ser l’ús de gel hidroalcohòlic, el manteniment de la distància de seguretat i l’obligatorietat de portar mascareta.\nAixí, de manera presencial es duran a terme classes sobre “Família i dret: qüestions d’interés pràctic” amb Patricia Escribano; “Educació Musical” dirigida per Joaquín Ortells i “Participació Cultural Activa” impartida per Pilar Escuder. De manera en línia es podrà seguir la classe “Història i patrimoni del Mediterrani” amb Julio Villar.\nCal indicar que el preu de matrícula per a aquest primer trimestre és de 34’ 5 euros. Totes aquelles persones que vulguen més informació sobre les classes poden contactar amb l’Ajuntament de Vilafranca. De la mateixa manera, les matrícules es realitzen contactant directament amb l’UJI en el 964 72 93 22 o 610 46 20 81. L’horari de secretaria és de dilluns a divendres de 9 h a 14 h.


I Galileu observà Saturn - Pols d’estels\nPublicat el 12 de juliol de 2010\nI Galileu observà Saturn\nAquest dies fa 400 anys que Galileo Galilei observà Saturn per primera vegada amb el seu telescopi. Us deixe un text sobre aquesta observació que el va astorar profundament.\nA principis de juliol de 1610, Galileo examinà a Pàdua, per primera vegada i amb l’ajut de la seua ullera de llarga vista, el planeta Saturn. L’instrument que utilitzà en aquesta i en altres observacions importants, que han fet el seu nom perdurable, era molt imperfecte. En l’actualitat es troba conservat amb religiós respecte a Florència. El seu poder amplificador és de només 32 diàmetres, i si hem de creure al que conta Brewster, que l’examinà fa pocs anys, l’objectiu es troba reduït a la tercera part de la seua superfície per un diafragma de cartó que deixa lliure un camp de visió limitadíssim, quasi un forat. Avui dia es pot obtindre una ullera de llarga vista molt més manejable i poderosa en casa de qualsevol òptic per unes quantes pessetes.\nEn juliol de 1610 s’aproximava Saturn a la seua oposició, trobant-se en circumstàncies molt favorables per a ser observat, Però els primers resultats que obtingué l’il·lustre astrònom florentí el posaren en gran confusió, ja que el planeta se li presentava triforme. En una carta dirigida a Juliano de Médicis, embaixador en Austria, el 13 de novembre de 1610, explica clarament la significació d’aquest terme: “quan observe Saturn, diu, amb una ullera de llarga vista que amplifica més de 30 vegades, l’estrella central sembla major, i les altres dues, situades a orient i occident en una línea que no coincideix amb la direcció del zodíac, semblen tocar a la principal. Són com dos servidors que ajuden el vell Saturn en el seu camí, romanent sempre al seu costat. Amb una ullera de llarga vista de menor amplificació apareix l’estrella allargada i de la forma d’una oliva.”\nEn el mateix mes de novembre de 1610 donà part del seu descobriment al món científic en una carta dirigida a Kepler, en la que es contenia el següent anagrama.\nles lletres del qual posades en ordre convenient diuen:\naltissimum planetam tergeminum observavi\n(he observat que el planeta més distant és triforme)\nAl cap d’un any i mig tornà a observar i Galileu observà amb extraordinari astorament que havíen desaparegut les estrelles laterals i que en el camp de la seua ullera de llarga vista només es distingia el disc del planeta, tan rodó i circular com els de Mart i Júpiter. Sembla que aquesta circumstància el desanimà en extrem, i que quan, després de netejar escrupolosament els cristalls de la seua ullera de llarga vista, l’enfocà amb la major cura, sense arribar a distingir les estrelles acompanyants o l’aspecte triforme del planeta, exclamà en un moment de debilitat, donant crèdit a les acusacions dels seus enemics: “és possible que algun dimoni vullga burlar-se de mi, castigant-me per la meua curiositat indiscreta“. siga com siga, puc assegurar que des d’aquesta època Galileu no tornà a ocupar-se de Saturn.\nDel llibre Astronomia popular, Augusto T. Arcimis, Montaner y Simón, Barcelona, 1901.\nNota: Al cap d’uns anys Galileo veié els anells com dues anses al voltant del planeta. Mai no va ser capaç d’entendre que eren els cossos que envoltaven el planeta. El seu telescopi no tenia suficient abertura per permetre donar una explicació al que observava. No fou fins el 25 de març de 1655 que l’astrònom holandés Christian Huygens els veié amb suficient resolució per explicar-los com un anell de matèria al voltant del planeta.\nImatge: Dibuixos de Galileo.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de IYA2009 | s'ha etiquetat en Galileo, Saturn per Enric Marco | Deixa un comentari. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent


El Vendrell tindrà, finalment, el reglament per fer els pressupostos participatius\nL'Ajuntament del Vendrell tindrà el reglament pels pressupostos participatius. | Ajuntament del Vendrell\nEl Vendrell tindrà, finalment, el reglament per tirar endavant els pressupostos participatius\nTambé es portarà al ple el primer reglament d'organització i funcionament de RTV el Vendrell\nper Marc Guitart 26/11/2021 12:47h\nL'Ajuntament del Vendrell preveu aprovar al ple del pròxim dilluns 29 de novembre el reglament dels pressupostos participatius. Aquesta normativa és necessària per poder impulsar des del consistori aquesta iniciativa, que s'ha anat demorant en el temps.\nEl primer tinent d'alcalde, Christian Soriano, ha assegurat que l'elaboració del reglament s'ha fet amb el consens dels diferents grups polítics. Per això s'espera que la seva aprovació inicial es pugui tirar endavant sense problemes.\nPressupostos participatius el 2022\nL'Ajuntament del Vendrell ja havia anunciat que faria pressupostos participatius aquest 2021, i havia destinat 100.000 euros als comptes. Però el retard en l'elaboració del reglament, que era el pas inicial, ha impedit que es poguessin fer enguany. Segons Soriano, aquesta partida no es perdrà, sinó que se sumarà a la que hi ha prevista pel 2022, que també és de 100.000 euros.\nD'aquesta manera, el consistori podrà impulsar el 2022, per primer cop, uns comptes participatius per tot el municipi, als quals es destinaran 200.000 euros. Fins ara només s'havia fet una iniciativa similar a les platges. Va ser el novembre del 2016, amb una votació en la qual van prendre part prop de 200 persones.\nAl ple del dilluns també es portarà a votació el nou reglament d'organització i funcionament de Ràdio i Televisió el Vendrell. Aquest reglament, que també s'ha elaborat entre els diferents grups municipals, era indispensable per poder fer el procés de selecció del nou gerent de l'ens públic.\nA principis d'aquest any es va engegar la selecció del nou gerent, però el procés es va suspendre per un informe de la secretària municipal. En ell s'apuntava que calia tenir prèviament un reglament de funcionament per poder fer la selecció del gerent. Amb l'aprovació del text, el procés per escollir un nou gerent podrà tornar a començar.\nL'obra 'Classe' tanca les representacions teatrals del Temporada de tardor al Vendrell


El judici poilític contra la presidenta del Brasil, Dilma Rousseff, s'anul·la i s'haurà de tornar a votar\nEl judici poilític contra la presidenta del Brasil, Dilma Rousseff, s’anul·la i s’haurà de tornar a votar\nEl president interí de la cambra encara no ha decidit la nova data\nEl president interí de la Cambra de Diputats, Waldir Maranhão, ha decidit d’anul·lar la votació a favor de l’impeachment (judici polític) contra la presidenta brasilera, Dilma Rousseff, feta en aquella cambra. Maranhão ha informat en un comunicat que havia decidit d’acollir en part la petició de l’advocat general de la Unió, José Eduardo Cardozo, que reclamava la nul·litat de les sessions celebrades el 15, 16 i 17 d’abril a la Cambra de Diputats. Aleshores es va votar a favor de fer el judici polític.\n‘He acollit les argumentacions perquè entenc que efectivament hi va haver vicis que converteixen en nul·les de ple dret les sessions en qüestió’, ha anunciat Maranhão. Argumenta que els diputats van revelar el sentit del seu vot abans de sentir l’al·legat de Cardozo a favor de Rousseff i amb prou feines van deixar-lo parlar, cosa que vulnera el dret de defensa.\nMaranhão ha anunciat que la votació sobre l’impeachment s’haurà de repetir en condicions, però sense especificar la nova data. Això augmenta encara més la incertesa sobre el judici polític contra Rousseff. De fet, era previst que dimecres el senat votés sobre el judici polític, recolzant-se en les decisions favorables prèvies de les comissions especials de les dues cambres i del ple dels diputats.\nCal tenir en compte que Maranhão va arribar al càrrec la setmana passada, perquè el Tribunal Suprem va destituir Eduardo Cunha –impulsor del judici polític contra Rousseff– per haver usat la cambra en benefici propi.\n‘El recurs ha estat acceptat i, per tant, el procés està en suspens’: aquesta ha estat la primera reacció de Rousseff a la notícia. Tot i això ha demanat cautela: ‘Vivim una conjuntura d’estratagemes’, ha dit. Rousseff ha insistit que tot plegat és un cop d’estat encobert. ‘Tinc la intenció de lluitar fins al final. Hem de defensar la democràcia’, ha subratllat.


La consellera de Cooperació Local i Promoció Turística, Maite Salord, ha inaugurat avui matí les II Jornades sobre la gestió de les platges, les quals han tingut una notable resposta de públic. L’acte s’ha celebrat en la Sala de Plens del Consell de Menorca.\nA més de l’obertura de l’acte per part de la consellera, han participat en informacions diverses el regidor de Medi Ambient de l’Ajuntament de Sant Antoni de Portmany, Pablo Valdès, i l’oceanògraf i cap del Departament de Medi Ambient del consistori eivissenc Diego Ponce. També han explicat els diferents processos de gestió del litoral El biòleg i cap del servei Insular de Neteja de Platges del Consell de Menorca Joan Juaneda, el cap de FCC a l’illa, Luis Fernández; Nicolau Cañellas, responsable de l’empresa FCC a Balears i Xavi Cardona, tècnic de Medi Ambient de l’Ajuntament de Ciutadella.\nLa consellera Salord ha apuntat les segones jornades tenen la finalitat de seguir conscienciant, “ambles quals volem que la gent conegui els processos que modifiquen les platges, així com les actuacions duites a terme des de les administracions per preservar la biodiversitat de la nostra illa”. També ha indicat que en aquest sentit “és molt interessant poder compartir experiències entre les illes donat que tots compartim el mateix objectiu en el camí cap a la preservació de l’entorn del litoral”.\nL’oceanògraf Diego Ponce, ha donat a conèixer dades que han d’alertar la societat illenca. Segons l’Agència Europea de Medi Ambient afirma que es produeixen 10 milions de tones de residus marins, dels quals el 80% procedeixen d’activitats terrestres. La fauna marina està molt afectada pels plàstics que contenen les aigües litorals, els quals ja formen part de la seva dieta en percentatges preocupants. Altres activitats perjudicials per al litoral són les l’impacte que deixen els fondejos no autoritzats d’embarcacions.


Retail Tour Eivissa - Barcelona - Sabadell - Terrassa - FOCALIZZA\nRetail Tour Eivissa – Barcelona – Sabadell – Terrassa\nL’Ajuntament d’Eivissa es troba immers en ple desenvolupament del seus mercats municipals. Al llarg dels propers quatre anys, el consistori eivissenc té previst impulsar tot un seguit de projectes i mesures per a l’enfortiment dels seus mercats diaris. Entres aquestes, en destaquen la remodelació del mercat així com la redefinició de les estructures de seu mercat vell.\nPrecisament per aquest motiu, l’ajuntament ens ha encarregat un programa de visites a diferents mercats municipals i mercats no sedentaris catalans. Tot un seguit de visites que ens varen portar a visitar diferents mercats a Barcelona, Sabadell i Terrassa, respectivament.\nL’objecte de totes les visites descansava en l’objectiu de conèixer quines són les variables i els factors d’èxit que poden contribuir a un millor funcionament estratègic, logístic i de gestió dels mercats. Entre les principals variables va quedar palès que, avui en dia, el mercats són un format amb una arrelada tradició comercial local que vetllen per la preservació del model alimentari de la ciutat, al mateix temps que fomenten un consum de més proximitat i molt més responsable.\nAixí mateix, va quedar palès que els mercats, a l’igual que passa en d’altres formes de comerç més impersonals, requereixen d’un múltiple ventall de factors que fan que aquests, es converteixin en espais no només de compra sinó també de lleure i passeig i, en definitiva, d’impuls de la compra de proximitat.\nPel que fa a les visites, varem visitar i establir tot un seguit de reunions amb els representants tècnics i polítics dels mercats de la Boqueria i de Sant Antoni, a Barcelona, del Mercat Central de Sabadell, així com el Mercat de Sant Pere a Terrassa.\nAmb aquesta nova actuació, la nostra empresa segueix impulsant els retail tours com a eines no només formatives sinó també de debat i d’enfortiment del model comercial de proximitat.\nTÍTOL: Retail Tour Eivissa - Barcelona - Sabadell - Terrassa\nBarcelona, Sabadell i Terrassa


Altres tancaments - Fusteria Ribes\nInici / Finstral / Altres tancaments\nInstal·lem persianes amb estil i personalitat.\nDes de Fusteria Ribes et proposem una gran i atractiva gamma de persianes de FINSTRAL, de diferents models, colors i superfícies perquè s’ajustin amb perfecta harmonia amb l’estructura i disseny de la teva llar.\nLes nostres persianes es caracteritzen per ser totalment practicables i corredisses. A més, comptem amb el valor afegit que proporcionen un estalvi energètic: aïllen del fred a l’hivern i protegeixen de l’excés de calor en les estacions més caloroses.\nAquest tipus de persianes, malgrat no tenir tanta flexibilitat, confereixen a l’estructura de la casa una elegància notable d’estil romàntic.\nSi vols dotar la teva llar amb un estil rústic i fer de la fusta l’element primordial, els porticons exteriors són la solució que estàs buscant. Els porticons transmeten un ambient sòlid i agradable i compten amb tots els avantatges dels materials propis de FINSTRAL.\nAquests tenen l’avantatge que es poden manipular des de l’interior. Són molt típics en les nostres regions mediterrànies i els pots trobar amb molts colors i superfícies variades.\nLes persianes són un element molt important alhora d’aïllar del fred i la calor?\nComença a estalviar diners instal·lant unes persianes aïllants.\nT’oferim verandes per gaudir de l’espai exterior.\nTransformem un espai amb efecte panoràmic! Gràcies a les verandes i els tancaments de FINSTRAL obtindràs la sensació d’estar a l’aire lliure i gaudir d’espais naturals i del seu entorn durant tot l’any.\nLes nostres verandes són molt funcionals. Disposen de perfectes sistemes de ventilació i obertures, a la vegada de transportar-lo creant un ambient natural, acollidor i lluminós.\nTancaments per balcons\nA través dels tancaments especials per balcons de FINSTRAL, t’oferim la possibilitat d’aprofitar l’espai de casa que tant tagrada amb els recursos òptims per protegir-lo del vent i les condicions atmosfèriques.\nMiradors i claraboies\nConverteix la teva teulada en un espai obert amb l’aplicació dels tancaments de vidre de FINSTRAL òptims per gaudir de la màxima lluminositat. Amb la nostra instal·lació obtindràs un espai ple d’encant i vida.\nAquesta tècnica permet l’entrada de llum i, alhora, ens ajuda a protegir eficaçment el nostre espai contra les precipitacions i la brutícia. T’oferim una instal·lació perfecta per protegir el porxo, terrassa o qualsevol altra zona exterior.


Wifi als trens | NacióDigital\nEl servei serà gratuït i els propers mesos començaran les proves\nper Redacció, 2 de novembre de 2011 a les 12:28 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 2 de novembre de 2011 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nEls trens tindran wifi gratuït. Foto: Adrià Costa\nEl director de Tecnologia i Sistemes de Renfe, Lucas Calzado Arija, ha avançat que la companyia ferroviària oferirà connexió a Internet a través de wifi de forma gratuïta en tots els combois. Encara que no ha posat data a l'inici del servei, que estarà condicionat "per les possibilitats de finançar la instal·lació" ha explicat que el sistema ja s'està provant en alguns trens. La qualitat de la línia dependrà de la cobertura que ofereixin els operadors en cada zona que travessin els trens. Calzado ha afirmat que el servei és una "decisió estratègica" de Renfe per tots els serveis, també el de Rodalies.\nRenfe ha dissenyat un pla d'implantació d'Internet a través de wifi a la seva flota, que inclou 1.200 trens. Segons Calzado, la primera fase del pla, experimental, està donant resultats molt positius, i en els propers mesos estan previstes proves pilot amb viatgers reals. De moment, tots els trens que van als tallers per intervencions estructurals, surten amb la xarxa de comunicacions preinstal·lada.\nSocietat, Renfe, tren, wifi\nNo al wifi en l'espai públic.\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 16:08\nHi estic en contra del tot. La xarxa ha de romandre en la privacitat i en la feina. Als espais públics no s'haurien de permetre ni wifis ni mòbils. Molesten molt. Encara volem capgirar més el que és comú a tothom? Sembla que hi ha un autèntic desfici per fer impossible l'existència d'un lleure tranquil: és a dir, poder contemplar calmosament el paisatge assegut en una butaca del tren, llegir serenament un llibre o exercir amb naturalitat i relaxament la capacitat sociabilitzadora en forma de civilitzada conversa informal amb la persona que seu al nostre costat. No és correcte convertir la vida pública en una mena de petit infern quotidià.\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 15:45\nLa xocolata del lloro ! L'estat es va comprometer a invertir 4000ME per millorar la xarxa, enlloc d'aixo ara s'en gastaran 2ME en posar WiFi als trens.\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 14:38\ncom a usuari de RENFE me n'alegro que ho facin. Sí, abans caldria arreglar altres coses molt més importants, però mentre arriba aquest dia (que serà amb la independència) al menys em servirà per treballar millor al tren.\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 14:12\nLa cosa va així: com que les inversions per fer que Renfe funcioni adequadament serien caríssimes, els hi posem WiFi i així estaran entretingudets amb iphone i estaran calladets.\nPer Guillemot el 2 de novembre de 2011 a les 14:03\nA partir d'ara els maltractats usuaris de Rodalies i Renfe tindran un mitjà d'entreteniment durant les llargues hores d'espera tancats als trens aturats en mig de la via per alguna avaria. Això sí, sempre que hi hagi cobertura.\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 13:37\nRENFE és de lo pitjor que hi ha a Catalunya, però una iniciativa bona que tenen, no la critiquem, que de vegades ho fem ja per vici..\nTUNEL DE TOSAS?\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 13:36\nVos ha arribat lo corrier electronic que vos hai enviat fa 4 horas del "Wi-fi Bus" sobre lo Tunel de Tosas?\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 13:32\nEr meil que uté a mandao, no se puede entregá, porque er server no sencuentra diponible. Perdone as moletias.\nPer Anònim el 2 de novembre de 2011 a les 13:29\nEmail delivered (1hour delay)\nclar que si home, que la casa és forta!\nPer Anònima emprenyada el 2 de novembre de 2011 a les 12:48\nEn tot cas, el wifi que l'instal·lin a l'estació que és on estem més estona esperant el tren! Abans de gastar-se els calés amb collonades, més val que mirin que els trens vagin a l'hora, que foten vergonya els de rodalies!


Convocatòria pràctiques becades en la UA - 20 /2019. Centre d'Ocupació\nConvocatòria pràctiques becades en la UA - 20 /2019 Centre d'Ocupació\nConvocatòria pràctiques becades en la UA - 20 /2019\nREFERÈNCIA: PRA- 20 / 2019-2020\nCONVOCATÒRIA DE LA UNIVERSITAT D'ALACANT PER A LA REALITZACIÓ D'UNES PRÀCTIQUES BECADES AL DEPARTAMENT DE QUÍMICA FÍSICA DE LA UNIVERSITAT D'ALACANT\n28-11-2019: Resolució definitiva amb l'assignació de les pràctiques.\n21-11-2019: Resolució provisional amb l'assignació provisional de les pràctiques. S'obri un termini de 3 dies hàbils a contar a partir de l'endemà a aquesta publicació per a presentar reclamacions a través d'escrit presentat en Registre General o els Registres Auxiliars, en la Seu d'Alacant o a través de la I-administració en UACloud (I-Administració>Tràmits>Generals>Instància genèrica).\n21-11-2019: Llista definitiva de sol·licituds admeses i excloses.\n15-11-2019: Llista provisional d'admesos i exclosos. S'obri un termini de 3 dies hàbils a contar a partir de l'endemà a aquesta publicació per a presentar reclamacions a través d'escrit presentat en Registre General o els Registres Auxiliars, en la Seu d'Alacant o a través de la I-administració en UACloud (I-Administració>Tràmits>Generals>Instància genèrica).\nOferir unes pràctiques becades al departament de Química Física de la Universitat d'Alacant amb la finalitat de facilitar a l'alumnat la possibilitat d'aplicar i complementar els coneixements adquirits durant la seua formació acadèmica, afavorint l'adquisició de competències que el prepare per a l'exercici d'activitats professionals, en facilite l'ocupabilitat i en fomente la capacitat d'emprenedoria. El projecte formatiu, les activitats proposades i les condicions són les següents:\nFormació complementària, millora i especialització professional en l'àrea de treball de ciències experimentals, mitjançant la realització de les següents pràctiques:\n- Cerca bibliogràfica sobre l'aplicació dels objectius de desenvolupament sostenible (ODS) al procés d'ensenyament-aprenentatge i de l'educació per al desenvolupament sostenible.\n- Disseny de mecanismes d'inclusió dels objectius de desenvolupament sostenible en l'ensenyament dels diferents graus i màsters de la Facultat de Ciències, relacionats amb el camp de l'electroquímica.\n- Creació de continguts d'assignatures que contemplen la inclusió dels ODS.\n- Aplicació de metodologies actives en el procés d'ensenyament-aprenentatge i en el disseny de materials que permeten introduir qüestions sociocientíficas i qüestions socialment vives en l'aula del grau de Química o enginyeria Química.\nBeca: 650 € bruts mensuals.\nEstudiants de la UA matriculats/des durant el curs acadèmic 2019-20 en un màster oficial o en un programa de doctorat de la Universitat d'Alacant relacionats amb el camp de les ciències experimentals i que procedisquen del Grau en Química o en Enginyeria Química, en el cas d'estudiants de màster, o del màster en Electroquímica, en el cas d'estudiants de doctorat.\nLa dotació màxima per a aquesta beca és de 3.250 € per a la beca, i es troba consignada en el pressupost del Servei de Relacions Internacionales de la Universitat d'Alacant, en l'orgànica 5160.4B.0005. L'execució d'aquesta dotació està supeditada a la disponibilitat de liquiditat de la UA. La subvenció assignada a cada ajuda s'ajustarà al que disposa la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, a les regulacions, requisits i termes establits per les normes de funcionament intern de la UA i al que estableix aquesta convocatòria.


Estàs en risc? | Air Liquide Healthcare\n> Estàs en risc?\nEnrere avaluat a tu mateix\nÉs una pregunta estranya, oi? Realment tantes persones tenen una idea tan equivocada de què és l’apnea del son? Descobreix quins són els riscos i els símptomes en adults i nens.\nSe sol pensar que l’apnea del son només afecta homes grans i amb sobrepès. Certament ser home i tenir sobrepès són dos indicadors habituals de la malaltia, però de fet qualsevol persona pot patir-la, independentment del gènere, l’edat o la tipologia corporal. Si presentes un dels trets que exposem a continuació, pot ser que tinguis un risc més alt de patir apnea del son(1).\nQui coneix tots els riscos?\nA més de factors com ser home de mitjana edat i tenir sobrepès, el període de la postmenopausa també és un moment crític per a les dones. Algunes característiques físiques, com tenir les vies respiratòries petites, la mandíbula inferior retreta o petita, les amígdales grans, la llengua gran, una forma de cara anormal, bloqueig nasal o el coll gruixut (43 centímetres o més), poden convertir-se en factors de risc per a l’apnea del son. Conseqüentment, una malaltia que augmenti la probabilitat de presentar alguns dels factors anteriors, per exemple tenir síndrome de Down, és un factor més de risc(1).\nEl símptoma més habitual de l’apnea del son és el roncar, sobretot quan el ronc és molt fort i va acompanyat de pauses en la respiració, panteixos o ofecs. Un altre símptoma és la necessitat d’orinar freqüentment durant la nit o despertar-se amb mal de cap. Aquests senyals de son alterat poden provocar fatiga durant el dia, a més de problemes de memòria, dificultat per concentrar-se, irritabilitat, canvis d’humor o fins i tot depressió.\nConsulta el teu metge si tens qualsevol d’aquests símptomes. Si no ho fas, i continues tenint la major part dels problemes esmentats, et recomanem que et decideixis a parlar-ne amb ell.\nSi els símptomes de l’apnea del son no es tracten, es poden desenvolupar malalties cardíaques, com ara hipertensió, infarts, arítmies o vessaments cerebrals(2).\nAltres símptomes de l’apnea del son són: hipertensió, ardor d’estómac, disfunció sexual i fins i tot hipertensió pulmonar, per bé que aquesta última és poc freqüent. L’estat de somnolència durant el dia pot provocar accidents laborals o de trànsit perquè la persona pot adormir-se al volant(3).\nApnea del son en nens\nL’apnea del son en nens és més freqüent del que se sol reconèixer. Un nen amb apnea del son sempre ronca, té problemes per respirar, sua o dorm en postures poc habituals. Aquestes nits inquietes poden originar problemes de comportament: hiperactivitat, retard en el creixement, dificultats d’aprenentatge o rendiment deficient a l'escola(4).\nSi s’observen aquests trets, el millor és anar al metge per tal que faci el diagnòstic.


Fabra queda en llibertat condicional després de dos anys i mig a la presó\nL'expresident de la Diputació de Castelló ha passat dos anys i mig a la presó per haver estafat uns 700.000 euros a Hisenda\nRedacció 28/04/2017 - 16.26 Actualitzat 29/04/2017 - 14.49\nL'expresident de la Diputació de Castelló Carlos Fabra ha quedat en llibertat condicional després d'haver complert les tres quartes parts de la condemna, ha informat el Tribunal Superior de Justícia del País Valencià.\nL'exdirigent del PP va entrar a la presó el desembre del 2014, per complir una condemna de quatre anys per frau fiscal.\nEl desembre del 2014 va ingressar a la presó d'Aranjuez, a Madrid. Des de l'abril del 2016, quan va ser traslladat al centre d'inserció social Victoria Kent de Castelló, estava en tercer grau penitenciari.\nFabra va ser condemnat arran del cas Naranjax, per haver defraudat a Hisenda uns 700.000 euros entre els anys 1999 i 2003. El cas es va jutjar el 2013 després de gairebé deu anys d'instrucció. L'expresident de la Diputació de Castelló va ser acusat de tràfic d'influències, suborn i quatre delictes fiscals, però el magistrat no va considerar provat que fes de mitjancer per aconseguir l'aprovació de llicències de productes fitosanitaris al Ministeri d'Agricultura.