Per avançar en els compromisos del Pacte per a la Reforma Horària\nDemà, 5 de desembre, la Comissió de Treball del Parlament de Catalunya votarà les seves conclusions per modificar l’horari d’obertura dels establiments comercials de la Llei de Comerç. Des de CCOO volem reiterar el nostre posicionament per avançar cap al compliment del Pacte per a la Reforma Horària, que estableix el tancament dels establiments comercials a les 19.30 hores en l’horitzó del 2025; si no es donem passes en aquest sentit, el Pacte no té credibilitat.\nA dia d’avui les botigues tanquen a les 21.00 hores durant 8 mesos l’any (octubre a maig), i 4 mesos majoritàriament a les 21.30 hores. Aquest horari que ja porta dos anys d’implantació ha sigut un primer pas per avançar en la conciliació i racionalització i sense cap afectació negativa a les vendes del sector comercial.\nPer a CCOO, no és de rebut que per part d’alguns agents empresarials i alguns partits polítics vulguin donar passos enrere i fer veure que la mitjana és obrir tot l’any a les 21.30 hores.\nA més a més, que aquesta proposta surti en un mes com desembre, on les treballadores i treballadors del sector del comerç han de treballar a ritmes escandalosos i pràcticament tots els festius (diumenges i festes laborals) és, com a mínim, provocador.\nEn un món que avança cap a la digitalització, amb nous canals de comercialització i nous hàbits de consum, el comerç té un repte important d’adaptació, però la resposta no és obertura sense límits, que comporta més precarietat laboral, rotació de plantilles i dificultats de conciliar la vida laboral i personal.\nEn resum, CCOO manifesta que per respecte al compromís del Pacte per a la Reforma Horària, per avançar en conciliació, igualtat i consum responsable, només hi ha un camí: tancar a les 21 hores. Si funciona durant 8 mesos, per què no tot l’any?


Un tomb amb el Joan Teruel pels Plans de Ferran\nUn tomb amb el Joan Teruel\npels Plans de Ferran\ndiumenge 9 d’abril de 2017\nFoto: Aquí, amb dues someres\nFoto: "Més enllà, dalt d'un turó, Argençola".\nFinalment, hem anat a veure els troncs i les fustes d’arbres que té el Joan. En coneix moltíssimes, tant les d’aquí com d’altres països, perquè fa molts anys havia treballat amb fustes i n’importava de fora. I a més de les fustes està envoltat, o quasi submergit, de llibres d’arbres, de boscos, de flors, de paisatges, de botànica, d’ocells, d’altres animals ... d’aquí i de tot el món, la majoria en anglès, i té també quantitat de treballs en els quals ha participat, tant aquí, com en altres països.\nFoto: L'afició del Joan.


9a trobada de singles\nEl col·lectiu Fiestas Fetich organitza la seva novena trobada de 'singles'. L'objectiu és que totes les noies solteres puguin conèixer gent i passar una estona divertida. A totes les trobades es fa un joc de preguntes i respostes. Avui la temàtica escollida són actors i actrius. Les més tímides també trobareu un billar i una diana per entretenir-vos mentre trenqueu el gel. A la cabina, el DJ José Ramón punxarà música de tots els estils.


Anem de Concerts » Anem de Concerts i ‘the j.s.marti’ a Fang i Distorsió de Ràdio Marratxí\nHome > Notícies Musicals\t> Anem de Concerts i ‘the j.s.marti’ a Fang i Distorsió de Ràdio Marratxí\nTambé hi havia en Pep Serra i en Joan Canals, components del grup the j.s.marti, que acaben de publicar la demo i want to be saved. A més d’en Pep (guitarra i veu) i en Joan (baix), la formació es completa amb en Macià Pol (bateria) i en Xavier Ferrà (guitarra). Aquest grup de Binissalem va poder parlar de la seva trajectòria i es varen poder escoltar alguns temes del seus dos primers discs “Sons”(2007) i “Katharsis”(2012), a més de l’abans esmentada demo.\nEn Joan també és l’organitzador dels SINGLONCERTS: Cicle de tapes i concerts organitzat per Es Singló Restaurant i comissariat per Anem de Concerts, que es celebra cada quatre dijous amb l’actuació de grups que, preferentment, tenen repertori propi. Fins avui, els SINGLONCERTS han ofert les actuacions de The Last Dandies, Muntaner Duo, The Prussians, Oliva Trencada, Los Volcanos i Petit el 2012, continuant enguany amb Miquel Serra, Rec_On.i Tomeu Quetgles Trio. Aprofitant l’avinentesa, es va parlar sobre aquest cicle i també de la situació actual dels concerts a Mallorca, amb l’inevitable debat envers les denúncies de la Seguretat Social a diversos locals que programen música en directe. De fet, en Tomeu ‘presi’ és un dels propulsors de la Cooperativa IllesArt, que pretén donar cobertura legal i administrativa als músics i artistes. Ell mateix comenta al programa que també s’està intentant coordinar unes reunions d’organitzadors de concerts i propietaris de bars i pubs, per tal d’aconseguir un sistema òptim per al manteniment de l’escena de concerts a Mallorca, donat que l’actual regulació és insostenible per a la gran majoria de petits promotors.\nPodcast del programa Fang i Distorsió del 22-03-13\nPel que fa a Anem de Concerts, tal com va dir en directe en Tomeu, aquest programa serà l’inici d’una col·laboració mútua entre la web i l’AAMM (Associació Amics de la Música de Marratxí, que potser es convertirà en Mundial), amb la intenció de donar força i sortida a tota la feina que fan els músics de Mallorca.\nRecomanació Setmanal_28mar13 Concert de Franz Ferdinand al Mallorca Rocks 2013 amb descompte a les primeres entrades.


Perspectives d'activitat turística a la Destinació Barcelona 01/10/2021 | Observatori del Turisme a Barcelona: ciutat i regió\nHome - Perspectives d'activitat turística a la Destinació Barcelona 01/10/2021\nPerspectives d'activitat turística a la Destinació Barcelona 01/10/2021\n01/10/2021 - 14:00h\nL'Observatori del Turisme a Barcelona actualitza l'informe de Perspectives d'activitat turística a la Destinació Barcelona a data 01/10/21, en el qual es destaquen els efectes de la Covid-19 en l'activitat del sector.\nA Catalunya, les mesures restrictives que afecten al sector turístic del 30/09 al 07/10 són:\nRestauració: obertura parcial al 50% de capacitat a interiors i al 100% a terrasses. Tancament a les 01.00 h\nComerç: obertura al 70% tant del petit comerç com de centres comercials i botigues\nEsdeveniments professionals: permesos al 70%\nCultura: obertura al 70% de museus, sales d’exposicions, teatres, cinemes i sales de concerts. Tancament a les 01.00 h\nOci nocturn: tancat, amb excepció d’aquells locals que es desenvolupen totalment a l’aire lliure. Tancament a les 03.00 h\nEsport: es permet públic al 70%. Per a espais amb aforament autoritzat superior a 10.000 persones, 60% (exteriors) i 40% (interiors).\nParcs d'atraccions: obertura al 50%\nPer altra banda, s'accepten passatgers que viatgin des de països intercontinentals considerats sense risc, sempre que presentin el certificat de vacunació.\nLa capacitat aèria mundial durant la setmana del 27/09 ha experimentat una reducció del -30,3% de variació i a Espanya, del -27,0%, el que significa que s'han ofert gairebé 50.000 seients menys que durant la setmana anterior.\nLes previsions mostren un cert creixement en el nombre de seients operats mundialment el mes d'octubre, tot i que cal recordar que les companyies aèries continuen fent ajustos en la programació de vols setmana rere setmana.\nDurant la propera setmana, al Port de Barcelona sortiran o faran escala 18 creuers.\nDel total de 88 equipaments culturals monitoritzats a Barcelona ciutat, un 89,8% resten oberts al públic.\nA data d'avui consten 117 congressos confirmats pels propers anys a la Destinació Barcelona, 29 enguany. Actualment hi ha 90 candidatures obertes fins al 2027.\nDurant l'última setmana, les recerques a Google des d’Espanya per Barcelona ciutat han augmentat, mentre que per la Destinació Barcelona, han disminuït. La majoria de les cerques de les dues àrees geogràfiques es continuen realitzant des de Catalunya.\nQuant a les cerques de vols i allotjament, Barcelona aconsegueix el millor posicionament per part del mercat francès, espanyol, neerlandès i italià seguits pel britànic. La Destinació Barcelona s’ha mantingut en el 13è lloc del rànquing de destinacions internacionals en cerques d’allotjament i 7è en vols a nivell mundial.\nFinalment, del 19/09 al 26/09, les reserves d’hotels a Barcelona ciutat s’han situat en un 61,2% respecte al màxim de la sèrie (gener 2020), per sobre de les del mateix període de 2020. A Barcelona regió, s'han situat en un 55,6% respecte al màxim de la sèrie (juny 2021), en un nivell similar al mateix període de 2020. L'anticipació de les reserves s'ha situat en 14 dies a Barcelona ciutat i en 12 dies a Barcelona regió, el que significa un increment respecte a la setmana anterior, especialment a Barcelona regió. Pel que fa al seu origen, les reserves internacionals han superat les nacionals, en ambdues àrees geogràfiques.\nInforme de Perspectives d'activitat turística a la Destinació Barcelona (01/10/21)\nPerspectives d'activitat turística a la Destinació Barcelona 22/10/2021\n3 de cada 5 turistes ha contractat el viatge directament amb la companyia durant el setembre de 2021\nL’Observatori del Turisme a Barcelona presenta l’informe mensual del Perfil i Hàbits dels Turistes a la Destinació de Barcelona de setembre 2021\nPerspectives d'activitat turística a la Destinació Barcelona 08/10/2021


El primer projecte d’habitatge cooperatiu a Lleida ja compta amb 9 famílies inscrites - Benvinguts al Món Rural\nPla obert de la piscina de l'edifici del carrer Bruc de Lleida, destinat a un projecte d'habitatge cooperatiu a Lleida, amb els pisos al fons. Imatge del 23 de desembre de 2020. (Horitzontal)\nEl primer projecte d’habitatge cooperatiu de la demarcació de Lleida ja compta amb 9 famílies inscrites, que hi començaran a viure a partir del primer trimestre de 2021. Es tracta d’un edifici de 30 habitatges, d’una, dues i tres habitacions, situat al número 8 del carrer del Bruc de Lleida. El projecte és el resultat d’un esforç transversal público-cooperatiu per un habitatge accessible per a tothom. Així ho han destacat aquest dimecres durant la presentació oficial els representants de Dinamo Fundació i Ponent Coopera, com de la Paeria, l’Agència d’Habitatge de Catalunya i també de la cooperativa La Closca, que gestionarà entre els seus socis 26 dels 30 habitatges i d’Hàbitat 3 que gestionarà els altres 4 com a habitatges d’emergència.\nLes persones interessades a formar part de la cooperativa per accedir a algun d’aquests habitatges, han de complir els requisits per poder optar a un pis de protecció oficial, s’han d’inscriure al web de la Dinamo Fundació i fer una aportació de 250 euros. Els pisos s’adjudicaran per ordre d’inscripció al projecte.\nLa Dinamo Fundació va adquirir l’edifici a través del dret de tanteig i retracte, per valor de 2 milions d’euros, per un termini de 75 anys. L’edifici està acabat i apunt per entrar a viure. Compta amb un pati interior comunitari de 242 m2 amb piscina i un espai comunitari d’uns 50m2. Els habitatges de 36 a 76 m2 compten amb calefacció i aire condicionat, acabats de qualitat i vidres tèrmics.\nSegons els impulsors, l’objectiu d’aquest edifici és garantir la propietat col·lectiva, facilitar l’accés a un habitatge digne i regir-se per un sistema no especulatiu. És per aquest motiu que Lleida compti amb un projecte d’habitatge cooperatiu en cessió d’ús i esperem que el model es faci extensible a més punts de Catalunya.\nL’edifici es va acabar de construir el 2008 i compta amb dues escales. Pels pisos d’1 habitació, d’uns 36 metres quadrats, es pagarà un lloguer d’entre 295 i 325 euros; els de 2 habitacions i d’uns 45 metres quadrats, entre 370 i 400 euros; i els de 3 habitacions i uns 72 metres quadrats, entre 610 i 650 euros. Pel que fa als habitatges d’emergència es destinaran a necessitats puntuals de famílies vulnerables i també durant un termini més llarg de temps amb uns lloguers adaptats als ingressos de cada nucli familiar.\nMarcel Vidal, de Ponent Coopera, ha destacat que “quan administracions i entitats socials ens assentem junts, som capaços de fer coses tan grans com aquesta” per promoure “un canvi de model econòmic on posem la vida al centre i que no està regit per la llei del mercat sinó per l’economia social”. Per la seva banda, Diana Calvo, de La Closca, ha destacat que la cooperativa va néixer fa tan sols uns mesos amb l’objectiu d’aconseguir espais comunitaris socials com ara rentadors compartits o un hort comunitari al terrat.\nPer la seva banda, el tercer Tinent d’Alcalde i Regidor d’Habitatge i Transició Ecològica, Sergi Talamonte, ha destacat que la modalitat cooperativa és “de les millors solucions que podem aportar per aconseguir habitatge assequible”. És per això que ha encoratjat tothom a trobar cooperativistes per convertir La Closca en un “referent d’habitatge”.


Efectes de l'escalfament global al llac Suwa del Japó - El temps\nEfectes de l'escalfament global al llac Suwa del Japó\nL'"omiwatari", un fenomen meteorològic característic, amenaçat per la inèrcia de l'escalfament\nAlberto Alcántara 08/12/2019 - 13.36 Actualitzat 08/12/2019 - 13.58\nUn dels registres meteorològics més continus i fiables del món prové del Japó, en concret del santuari de Yatsurugi, a la prefectura de Nagano, on es registra un fenomen meteorològic característic anomenat "omiwatari". La tendència a l'escalfament fa que cada vegada sigui més excepcional.\nUn fenomen curiós\nL'"omiwatari", que podem traduir com "pas dels déus", es produeix quan a la zona es registra un seguit de dies consecutius amb temperatures inferiors a 10ºC sota zero. El llac Suwa, al costat del santuari, es congela. Amb un remor característic, làmines de gel gegant es trenquen i s'amunteguen unes sobre les altres. Es forma una mena de serralada en miniatura que dibuixa un camí sobre la superfície del llac.\nDurant gairebé 600 anys, els sacerdots del Santuari sintoista de Yatsurugi han documentat amb diligència les aparicions de l'"omiwatari", registrant i emmagatzemant les dades de forma segura: primer ho feien a la cripta del santuari, i després a un museu local.\nAquests registres representen una de les mesures continues més antigues per documentar el canvi climàtic del món. En l'actualitat, les dades serveixen d'advertència, perquè reflecteixen l'impacte de l'augment de les temperatures globals sobre el llac Suwa.\nEls registres acumulats pels monjos del santuari evidencien que durant els cent anys de la dècada de 1600, el clima va ser molt fred. Només va haver-hi un any en el què el llac no es va congelar i no es va crear l'"omiwatari".\nEn sentit oposat, des de l'any 1965, el llac gairebé ni tan sols es congela. Quan ho fa, el gel, és gairebé sempre massa prim perquè aparegui el mític fenomen. Abans, fins i tot els tancs militars podien sostenir-se sobre la superfície congelada.\nAl museu de la ciutat de Suwa es poden veure els registres manuscrits centenaris, i també fotografies antigues que mostren com s'utilitzava el llac gelat com a pista de patinatge als anys cinquanta, o com els pescadors feien forats al gel per pescar-hi.\nUn informe publicat a la revista Nature el 2016 ratificava que el clima de Suwa ha esdevingut més càlid, i atribuïa aquest fet a l'escalfament global, traduït a escala local.\nSegons l'Agència Meteorològica del Japó, les temperatures anuals de l'aire a Suwa s'han escalfat a un ritme de 2,4 graus centígrads durant el segle passat, el doble de la xifra global del Japó.\nEntre 1950 i 2014, el llac Suwa no s'ha arribat a congelar 17 vegades. En comparació, entre el 1443 i el 1700, només hi va haver tres temporades en què el llac no es va congelar completament. L'últim "owimatari" es va registrar l'any passat, després d'una absència de cinc anys.\nLa manca de gel o la fragilitat del mateix està repercutint en la relació dels habitants amb el llac. Els pescadors no poden guanyar-se la vida i tampoc no s'hi pot gaudir del gel per a l'oci hivernal, quan abans el llac era un parc més de la ciutat.\nEls efectes de l'escalfament global al llac Suwa, al Japó


Tornem a l’escola… | Blog AFA Escola Provençals: "AFA Som Tots!"\nTornem a l’escola…\nDesprés d’un merescut període de vacances, ens preparem per tornar a l’escola.\nRecordo que el que més ens il·lusionava quan eram petits era comprar l’estoig, les llibretes, carpetes… i fullejar els llibres nous…\nUna barreja de sentiments seran presents a l’escola, nervis pels més petits. I per als altres, il·lusió i moltes ganes de tornar a veure els amics de classe, conèixer als nous professors i les ganes de iniciar aquest nou curs escolar 2013-2014.\n« Inici de les activitats Extraescolars curs 2013-2014 Menú menjador per setembre »\nData : 12 Setembre 2013\nEtiquetes: Inici de curs


Denominació Social: MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS\nDomicili Social: PLAÇA DE SANT JORDI Nº 1, 08241, MANRESA, BARCELONA\nLloc Web: www.montepioconductors.cat\nAquesta societat consta inscrita en el Registre Mercantil de BARCELONA, Tom 24985, foli 186, full B-81952.\nMONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS (en endavant també el prestador) com responsable del lloc web, posa a disposició dels usuaris el present document amb el que pretenem donar compliment a les obligacions que disposa la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic (LSSICE o LSSI), així com informar a tots els usuaris del lloc web respecte de quines són les condicions d’ús del lloc web.\nA través de la Web, MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS facilita als usuaris l’accés i utilització de diferents serveis i continguts posats a disposició a través del web.\nTota persona que accedeixi a aquesta web assumeix el paper d’usuari (en endavant l’usuari), i implica l’acceptació plena i sense reserves de totes i cada una de les disposicions incloses en aquest avís legal, així como a qualssevol altres disposicions legals que fossin d’ aplicació.\nEl present avís legal (en endavant, l’"Avís Legal") regula l’ús del lloc web: www.montepioconductors.cat.\nLa prestació dels serveis per part de MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS té caràcter gratuït per a tots els Usuaris.\nTanmateix, MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS condiciona l’ús d’alguns dels Serveis a la prèvia complementació del corresponent registre d’Usuari. Aquest registre s’efectuarà en la forma expressament indicada en la pròpia secció del servei.\nTota la informació que facilita l’ Usuari ha de ser veraç. A aquests efectes, l’Usuari garanteix l’ autenticitat de les dades comunicades a través dels formularis per a la subscripció dels Serveis. Serà responsabilitat de l’Usuari mantenir tota la informació facilitada a MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS permanentment actualitzada de forma que respongui, en cada moment, a la seva situació real. En tot cas, l’Usuari serà l’únic responsable de les manifestacions falses o inexactes que realitzi i dels perjudicis que causi a MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS o a tercers per la informació facilitada.\nL’Usuari es compromet a utilitzar la Web de conformitat a la Llei i al present Avís Legal, així com a la moral i a les bones costums.\nA tal efecte, l’Usuari s’abstindrà d’utilitzar la pàgina amb finalitats o efectes il·lícits o prohibits, lesius de drets i interessos de tercers, o que de qualsevol forma puguin danyar, inutilitzar, sobrecarregar, deteriorar o impedir la normal utilització d’equips informàtics o documents, arxius i tota classe de continguts emmagatzemats en qualsevol equip informàtic del prestador.\nde qualsevol manera perjudiqui la credibilitat de MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS o de tercers;\nMONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS no atorga cap garantia ni es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que puguin sortir a col·lació de:\n- La falta de disponibilitat, manteniment i efectiu funcionament de la web o dels seus serveis i continguts.\n- L’ús il·lícit, negligent, fraudulent o contrari a aquest Avís Legal i condicions d’ús.\n- La falta de licitud, qualitat, fiabilitat, utilitat i disponibilitat dels serveis prestats per tercers i posats a disposició dels usuaris en el lloc web.\nL’usuari s’abstindrà d’utilitzar els continguts del Lloc Web amb finalitats o efectes il·lícits, prohibits o contraris als aquí establerts i/o lesius dels drets i interessos de MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS, dels altres usuaris, tercers o que de qualsevol forma puguin danyar, inutilitzar, sobrecarregar o deteriorar el present Lloc Web o impedir la normal utilització de la mateixa per part dels usuaris.\n4.- COOKIES (Política de Cookies)\nEl lloc web del prestador pot utilitzar cookies (petits arxius d’informació que el servidor envia a l’ordinador de qui accedeix a la pàgina) per a dur a terme determinades funcions que són considerades imprescindibles per al correcte funcionament i visualització del lloc.\nDes del lloc web és possible que es redirigeixi a continguts de terceres webs. Atès que des de l’empresa no podem controlar sempre els continguts introduïts pels tercers en els llocs web, MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS no assumeix cap tipus de responsabilitat respecte a aquests continguts. En tot cas, el prestador manifesta que procedirà a la retirada immediata de qualsevol contingut que pogués contravenir la legislació nacional o internacional, la moral o l’ordre públic, procedint a la retirada immediata de la re-direcció a aquestes webs, posant en coneixement de les autoritats competents el contingut en qüestió.\nEl prestador no es responsabilitza de la informació i continguts emmagatzemats, a títol enunciatiu però no limitant, en “foros”, xats, generadors de blogs, comentaris, xarxes socials o qualsevol altre mitjà que permeti a tercers publicar continguts de forma independent a la pàgina web del prestador. No obstant això i en compliment del que disposa l’ art. 11 i 16 de la LSSICE, el prestador es posa a disposició de tots els usuaris, autoritats i forces de seguretat, i col·laborant de forma activa en la retirada o, quan esdevingui necessari, el bloqueig de tots aquells continguts que puguin afectar o contravenir la legislació nacional, o internacional, drets de tercers o la moral i l’ordre públic. En cas que l’usuari consideri que pot existir algun contingut que pogués ser susceptible de aquesta classificació, es prega ho notifiqui de forma immediata al administrador del lloc web.\n6.- PROTECCIÓ DE DADES PERSONALS (Política de Privacitat)\nEl prestador està profundament compromès amb el compliment de la normativa espanyola de protecció de dades personals i garanteix el compliment íntegre de les obligacions disposades, així com la implementació de les mesures de seguretat disposades a l’art. 9 de la Llei 15/1999, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD) i diverses normes disposades en el Reglament de Desenvolupament de la LOPD.\nMONTEPIO DE CONDUCTORS, MPSha posat en pràctica aquelles polítiques, mitjans i procediments tècnics i organitzatius per garantir i protegir la confidencialitat, integritat i disponibilitat de les dades de caràcter personal dels usuaris. Aquestes dades seran tractades en un fitxer degudament inscrit a l’ Agència Espanyola de Protecció de Dades, de conformitat amb el que s’estableix a la legislació vigent.\nEl prestador posa a disposició dels usuaris la Política de Privacitat informant als usuaris respecte dels següents aspectes:\nDades del Responsable del fitxer,\nFitxers en els que s’emmagatzema la informació,\nFinalitat del tractament,\nObligatorietat o no de facilitar les dades, així como les conseqüències en cas de no facilitar-les, i\nEls drets que tenen els usuaris i el procediment per exercitar-los.\nTot això per a que l’ equip de MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS pugui:\nRespondre a les consultes i/o proporcionar informacions requerides per l’ Usuari;\nRealitzar les prestacions de serveis i/o productes contractats o subscrits per l’ Usuari;\nProporcionar accés a l’ Usuari a determinades funcionalitats del Lloc Web; o bé\nUs informem que MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS pot estar present en xarxes socials. El tractament de les dades que els usuaris incloguin en les mateixes [fent-se seguidors del prestador en les xarxes socials (i/o realitzin qualsevol vincle o acció de connexió a través d’aquestes)] es regirà per aquest apartat, així com per les condicions d’ús, polítiques de privacitat i normatives d’accés i ús de les xarxes socials en qüestió i acceptades prèviament per l’ usuari.\nMONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS tractarà les vostres dades amb la finalitat d’ informar-voc de les activitats, productes o serveis de MONTEPIO DE CONDUCTORS, MPS, així com per a qualsevol altre finalitat que les normatives de les Xarxes Socials permetin.


L’Ajuntament de Banyoles ha previst destinar 30.500 euros al suport a la dinamització comercial i la millora d’establiments – elgarrotxi.cat\n18 d'Agost de 2017 Redacció COMARQUES 0\nL’Ajuntament de Banyoles ha obert la convocatòria de subvencions a empreses de la ciutat amb la finalitat de millorar i modernitzar els establiments turístics i comercials.\nEls beneficiaris són persones físiques i jurídiques, titulars d’establiments comercials i establiments turístics ubicats a qualsevol barri de Banyoles, que acreditin, en cas d’establiments comercials, que el local no supera els 200 m2 de superfície de venda. La localització de l’establiment comercial haurà de ser en planta baixa (o planta baixa i entresol, sempre que ambdues estiguin connectades i destinades a ús comercial).\nLes actuacions subvencionables són les que s’especifiquen a continuació:\nMillora de la imatge exterior dels establiments turístics i comercials. Retolació exterior\nMillora de la imatge interior dels establiments turístics i comercials quan la reforma sigui integral\nPreservació dels comerços emblemàtics i restauració d’establiments històrics de la ciutat (de més de 50 anys d’antiguitat històrica)\nMillora de la gestió comercial i turística. Projectes d’incorporació de tecnologies de la informació per innovar en els processos de negoci\nAdaptació dels establiments per al turisme familiar d’acord amb els requisits obligatoris de l’Agència Catalana de Turisme\nEls establiments interessats podran demanar ajudes per valor de fins a un 50% del total del cost subvencionable de l’actuació i fins un màxim de 2.000€ per establiment. La inversió mínima subvencionable haurà de ser de 1.000€.\nles empreses, tenen de termini fins el dia 28 d’agost per a presentar els seus projectes. L’Ajuntament de Banyoles té un pressupost de 12.000€ per aquest concepte.\nSubvencions de dinamització comercial i turística\nEn aquest sentit, l’Ajuntament també ha obert la convocatòria de subvencions per projectes o activitats de dinamització comercial i turística. Els beneficiaris són entitats sense afany de lucre vinculades al sector comercial i/o turístic local que organitzin accions pel que fa a l’àmbit de comerç que tinguin per objectiu augmentar la concurrència de la zona comercial urbana i que incideixin directament en la dinamització dels eixos comercials i pel que fa a l’àmbit de turisme dirigides a l’atracció de visitants i la difusió exterior del patrimoni arquitectònic, cultural, gastronòmic o lúdic de la ciutat. Han d’estar implantades a Banyoles i en actiu, sempre que estiguin degudament inscrites al Registre Municipal d’Entitats, i tinguin entre les seves finalitats l’objecte de la present convocatòria.\nLes activitats que es consideraran subvencionables seran aquells programes, actuacions o projectes dirigits a dinamitzar l’activitat econòmica tant a nivell comercial com turístic del municipi de Banyoles.\nNomés es podrà concedir una subvenció de cada àmbit o objectiu estratègic per sol·licitant i es tindran en compte, també, les disponibilitats pressupostàries de l’Ajuntament, així com el nombre de sol·licituds rebudes.\nEl termini màxim de presentació de projectes finalitzarà el dilluns 28 d’agost. L’Ajuntament de Banyoles té un pressupost de 18.500 € per aquesta subvenció.


ERC Castelló d'Empúries: 2019\nButlletí ERC Castelló d'Empúries eleccions municipals 2019\nAquí teniu el Butlletí que recull algunes de les propostes del programa electoral que presentem des d'ERC Castelló d'Empúries per aquestes eleccions municipals del proper diumenge 26 de maig de 2019.\nPodeu visualitzar-lo aquí mateix.\nO baixar-lo clicant el següent enllaç 📄\nPublicat per ERC Castelló d'Empúries a 23:07 Cap comentari:\nQuè hem fet aquest tres anys\nAl llarg dels encara no tres anys que portem governant aquest municipi, hem dut a terme tot un seguit d’obres que considerem imprescindibles per a la modernització del teixit urbà, tant de Castelló com d’Empuriabrava i per millorar la qualitat de vida dels seus habitants.\nA continuació enumerem les més rellevants, sigui per la seva importància o per ser llargament reclamades.\nSobreeixidor d’aigües plujanes i residuals al sector Carlit. Ja està acabat i en funcionament. Els cost ha estat de 520.000€.\nPasseig marítim. Tot acabat excepte la 4a i darrera fase (pavimentació del costat de mar) que comença aquest mes i que s’ha previst que acabarà a finals el mes d’abril. El pressupost d’aqueta darrera part és de 400.000€. El cost total del passeig haurà estat de 3.900.000€ dels quals 2.900.000€ pertanyen al mandat d’aquest govern. La Generalitat de Catalunya va aportar una subvenció de 350.000€ i la Diputació de Girona 50.000€.\nReforma de l’edifici Girasol. Es va refer la coberta, es va fer la plaça central i es va fer una font utilitzant la piscina de l’antiga discoteca Passarel·la. Les obres van costar 70.000€.\nVoreres de l’avinguda Marinada. S’està executant la primera fase, amb acabament previst per al mes d’abril de 2019. La segona i darrera fase ja té el projecte redactat, aprovat i a punt per licitar. Execució prevista per passat l’estiu. El pressupost total de les dues fases és de 1.200.000€.\nVoreres de l’Avinguda Fages de Climent. Fetes en diferents anys i licitacions. Les del sector Badia, les del Muga A i B i les de la plaça de les Palmeres ja estan acabades. Estan en execució les de davant del club Nàutic, que s’acabaran a finals de febrer. Amb aquesta darrera obra ja estarà acabada tota la vorera de l’avinguda. El cost total de les quatre actuacions haurà estat de 230.000€.\nPonts de vianants a sobre dels canals. Hi ha onze ponts que es trobaven en un estat de conservació molt deficient i que eren un risc pels usuaris. Ja se’n han refet cinc. Ara s’està reparant el sisè i en el pressupost de 2019 n’hi ha dos més de previstos, pendents d’executar. Els sis ponts més llargs s’eleven un metre respecte a l’actualitat. Fins ara s’han invertit o estan en pressupost 400.000€ per a vuit ponts. En quedaran tres més per refer. El cost total amb tots els ponts acabats serà de 630.000€.\nPassera sobre La Muga. S’ha reparat tota la passera, s’han fet les baranes noves i s’han reparat totes les travesses que estaven esquerdades. El cost ha estat 100.000€ (la meitat a càrrec del consorci de la Costa Brava)\nZona de pic-nic al costat del terraplè de La Muga. Va consistir en la modernització d’un espai molt malmès i envellit. Es van invertir 25.000€.\nVoreres i xarxa d’aigües plujanes del carrer Orlina. Obra ja acabada. La inversió va ser de 60.000€.\nReforma urbana del sector Muga B. Sanejament d’una zona amb greus problemes de convivència i urbanísticament molt degradada. L’obra ja està acabada. El cost va ser de 90.000€.\nAparcament d’autocaravanes a Biblos. Ha consistit en el condicionament d’una zona d’estada per a autocaravanes i evitar que estiguessin disperses pel municipi. El cost total ha estat de 10.000€.\nEdifici Centre de Serveis (policia local). Condicionament d’una aula de formació a la segona planta, amb un cost de 25.000€. També es van fer les escales d’accés a la primera i segona planta amb un cost de 50.000€. En el pressupost de l’any 2018 es va preveure el condicionament de la primera planta de l’edifici. L’execució de les obres ja s’ha adjudicat i estan a punt per començar. Es perllongaran com a mínim fins a l’estiu. El pressupost és de 260.000€. Amb aquesta actuació l’edifici estarà ja definitivament acabat, onze anys després de la seva construcció.\nActuacions al Convent de Santa Clara. S’hi han portat a terme diferents actuacions. Primer es va fer una sala d’audicions a la planta baixa, amb un cost de 80.000€. Fa poc s’han acabat quatre despatxos per a entitats del municipi a la segona planta de l’edifici, amb un cost de 30.000€. Enguany s’està fent l’adequació del pati que el separa de la farinera i la biblioteca. L’acabament està previst per a finals de març i el seu cost és de 150.000€. Amb aquesta darrera obra només restarà el condicionament de dues sales per donar per acabat l’edifici, apart de l’enderroc de l’escala exterior situada al claustre.\nRenovació de l’enllumenat públic del carrer Tamariu. És un obra ja acabada, amb un cost de 40.000€.\nConstrucció d’una pista poliesportiva a l’aire lliure a Castelló Nou, ja acabada i amb un cost de 50.000€.\nRenovació del bar del camp de futbol de Castelló, ja executada i amb un cost total de 35.000€.\nEnllumenat al passeig de les Oques, ja acabat i amb un cost de 25.000€.\nCapella del Convent de Sant Agustí. S’han fet dues fases, que van consistir en la consolidació de l’edifici i la construcció una nova coberta, amb un cost aproximat de 100.000€ (la meitat a càrrec de la Diputació de Girona). S’està redactant el projecte de la tercera fase, consistent en la pavimentació de la planta baixa i la instal·lació de l’escala d’accés al passadís soterrani. Aquesta actuació es coordina des de Patrimoni Històric.\nRehabilitació de la muralla del paller d’en Melino. Ja acabada i amb un cost de 30.000€ (a càrrec de la Diputació de Girona).\nInstal·lació de carregadors per a automòbils elèctrics. Finalment ja estan en funcionament. N’hi ha instal·lat un a Empuriabrava i un al centre històric de Castelló. El cost va ser de 30.000€ (25.000 € a càrrec de la Diputació de Girona).\nReforma i condicionament de la plaça lateral de la Basílica. Aquest projecte ha patit diversos endarreriments per la necessitat de fer-hi excavacions arqueològiques prèvies. El projecte ja està fet i aprovat. Ja és a punt per a la licitació i es preveu l’acabament de les obres abans de l’estiu. El seu cost és de 120.000€.\nArranjament del camí de la Gallinera per a poder disposar d’una segona sortida per a la zona industrial. Acabat fa poques setmanes, amb un cost de 30.000€.\nArranjament del tram dins del terme municipal de Castelló de la carretera a Pedret i Marzà. És una obra que s’està a punt d’executar. El seu cost és de 30.000€.\nEnderroc de finques als C/ Pau Casals – C/ del Pont per a augmentar l’amplada en aquest tram, d’acord amb el POUM. Una finca ja ha estat enderrocada i una altra adquirida i a punt per a enderrocar. El cost total és de 65.000€ incloent-hi la compra de la finca.\nAsfaltatge de diferents carrers i places del municipi. S’ha prosseguit amb la renovació del paviment de diferents carrers del municipi, destinant-hi 450.000€ en tres anys. Per aquest 2019 hi ha destinats 150.000€ més.\nZona de jocs infantils davant de la llar d’infants. Ja acabada, amb un cost de 25.000€.\nDiferents obres aprovades mitjançant els Pressupostos Participatius: un porxo a l’escola El Bruel, una tirolina al Passeig de les Oques, un skatepark a Empuriabrava, una zona de pic-nic i jocs infantils al parc del Trabuc i un carril bici nou. Les dues primeres obres ja estan acabades. Ja s’ha adquirit l’skatepark i s’instal·larà en les properes setmanes. Les dues últimes estan en tramitació dins del Departament d’Urbanisme. El cost total és de 125.000€.\nPublicat per ERC Castelló d'Empúries a 19:10 Cap comentari:\nResultats de les eleccions generals de 2019 a Cast...\nPresentació de l'Acord de Govern entre ERC i CUP p...\nButlletí ERC Castelló d'Empúries eleccions municip...


DIBUIXANTS DE LA AGÈNCIA A.L.I. EL 1961\nAquest panell amb fotografies de dibuixants és del any 1961 i tots érem de la Editorial Bruguera.\nPublicat per Boada a 9:17 2 comentaris:\nPORTADES PER A COMICS DE "EL SANTO"\nVaig a introduir sis portades que vaig fer per la serie d'historieta "El Santo"encarregades per l'editorial sueca Semic Press en els any vuitanta i que apareixia amb el nom de "HELGONET"\nPublicat per Boada a 11:17 Cap comentari:\nVideo amb il·lustracions sex-fantasy\nAquestes il.lustracions de les quals en mostro algunes en una mida més visible en aquest blog han estat publicades en unes revistes de la Editorial SQP de Nova York, unes altres no han aparegut mai en la premsa gràfica.\nPublicat per Boada a 2:44 Cap comentari:\nAquesta serie de plats els vaig pintar per oferir-los a un client anglès i no sé per quina raó no varen ser acceptats, o sigui que mai han aparegut en el mercat abans d'ara.\nPublicat per Boada a 5:35 Cap comentari:\nMés plats decoratius\nPublicat per Boada a 5:34 Cap comentari:\nI·lustracions per a plats decoratius\nEl que mostro aquí, son fotocopies restaurades després d'una inundació ocorreguda en el meu arxiu. Els originals d'aquestes il·lustracions em varen ser encarregats a Angleterra, per fer-ne calques per decorar plats de col·lecció. Em vaig inspirar per fer-les en el molt admirat, gran pintor i il·lustrador del modernisme, el txec Alphonse Mucha, especialitzat en panells decoratius i cartells que va treballar gran part de la seva vida a París.\nPublicat per Boada a 3:12 Cap comentari:\nDesprés de intentar sense exit, contactar amb altres il·lustradors, he obert un altre blog amb l'adreça boadaillustrator.blogspot.com per veure si algú cercant quelcom de Boada hi cau per atzar. En ell hi penjaré noves il·lustracions de les que tinc en el blog sebboada.blogspot.com de western i de terror i també obriré nous temes de portades de novel·la que també he conreat a part dels anteriors.\nPublicat per Boada a 10:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Portades Western


Tsunami feminista en uns Butaca liderats per Scaramouche i L'ànec Salvatge - Teatro Barcelona\n«Se’m fa estrany recollir un premi quan tenim el govern a la presó i a l’exili», deia Montse Amenós, guardonada pel millor vestuari. Era la primera reivindicació de la nit. I de fet, reflectia una pregunta que els mateixos organitzadors es feien dies abans de la XIII edició dels Premis Butaca, celebrada aquest passat dilluns 27 al Mercat de les Flors: «Té sentit celebrar uns premis en un moment polític com l’actual?» Malgrat eliminar els fragments musicals i adoptar un format més auster com a mesura de protesta per l’empresonament dels Jordis i els consellers, estan convençuts que sí. «Com deia Monsterrat Roig, la cultura és l’opció més revolucionària a llarg termini», citaven, i molts dels guardonats els felicitaven per la tenacitat en un moment «on el sector està patint una forta davallada de la venta d’entrades».\nPerò malgrat els llaços grocs que portaven a la solapa alguns premiats i les paraules d’Amenós o el crit de «llibertat presos polítics» d’Ana San Martín –millor actriu de musical i una gallega convençuda que «la situació actual és completament injusta»-, si una frase es repetia constantment en el lliurament de premis era aquesta: on són les dones? El col·lectiu Dones i cultura, que agrupa diferents professionals de les arts escèniques i altres sectors culturals, aconseguia un fet insòlit: convertir els premis en una reivindicació feminista constant fent palesa, a través de gran part dels premiats, la discriminació que encara ara pateixen les dones en l’àmbit teatral. I és que consideren que «la manca de dones nominades i premiades és un reflex de la programació», en paraules de l’actriu Júlia Barceló, que lliurava un guardó en nom del col·lectiu. Se li sumava Joan Yago -premi en la categoria de dramatúrgia per Fairfly, que també es va endur el millor espectacle de petit format-, que posava xifres a l’escassa presència de dramaturgues als teatres públics, amb casos on no s’arriba ni al 10% i que denunciava que «si la història sempre l’expliquen uns, les altres no hi apareixen mai». O Clara Peya -compositora de Renard o el llibre de les bèsties, millor espectacle familiar-, que va sortir a l’escenari amb una traductora de signes per reclamar més dones i teatre accessible per a tothom.\nL’espectacle més premiat de la nit va ser Scaramouche, de Dagoll Dagom, que va recollir fins a sis premis, entre els quals per al millor musical, millor actriu i millor actor de musical per Iván Labanda. Lluís Homar, que ja va estar nominat l’any passat com a millor actor, s’enduia el Butaca pel seu paper a Ricard III i Ariadna Gil el de millor actriu per la seva interpretació de Jane Eyre. Visiblement nerviosa i emocionada, l’actriu es mostrava satisfeta d’haver interpretat una dona lluitadora, escrita per «una de les primeres autores en escriure novel·la feminista», i reconeixia que ha estat «el paper que més m’ha exigit i més satisfaccions m’ha donat en aquesta carrera». El seu company en l’obra de Brontë, Abel Folk, s’enduia el premi a millor actor de repartiment i Elisenda Casanovas el de millor actriu de repartiment pel seu paper a La senyora Florentina i el seu senyor Homer.\nPere Faura agraïa via telèfon el premi a millor espectacle de dansa per Sweet Tyranny, recordant que «no només es fa dansa al Mercat de les Flors» i reclamant «menys repressió i més fricció; si ballem i ballem junts serem més lliures». Per la seva banda, Agrupación Señor Serrano, premi en la categoria de noves dramatúrgies, lligava la reivindicació feminista amb la discriminació que pateixen els qui fan un tipus de teatre a qui van decidir rebatejar com a «estrany, marginal, incorrecte o incòmode». «Si ens diuen noves dramatúrgies, vol dir que la resta de categories nominades avui són velles, desfasades i caduques?», es preguntaven.\nDos dels que es consideren premis grossos, millor espectacle i millor director, van anar a parar a mans del Teatre Lliure i Julio Manrique per L’ànec Salvatge, que també s’enduia una estatueta per a l’escenografia de Lluc Castells. Eren els últims premiats en pujar a l’escenari. L’actriu Elena Tarrats tancava així la gala: «Això no és una queixa, perquè paral·litza. Això és una reivindicació des de la il·lusió i l’amor per la nostra feina. Però és trist que l’haguem d’estar fent encara l’any 2017».


L'home ha de provar que té dret a quedar-se al país perquè Interior no té registres del seu expedient\n4 min. Londres 17/02/2020 19:39\nLa mà dreta no sap què fa l'esquerra. En una prova més del caos en què pot acabar tot el procés de regularització dels ciutadans comunitaris perquè resideixin legalment al Regne Unit del Brexit, i que potser només és la punta d'un iceberg molt més gros, el ministeri de l'Interior britànic ha demanat al ciutadà italià Antonio Finelli, de 95 anys, que demostri que té dret a quedar-se al Regne Unit. És a dir, que provi que fa més de cinc anys que viu de manera continuada al país.\nFins aquí la demanda compliria la norma establerta. Però tot plegat es desfà, i posa al descobert el ridícul i els errors d'un sistema que veu i tracta en bona mesura els immigrants com a delinqüents, quan se sap que Finelli fa 68 anys que viu al nord de Londres i, a més, en fa 32 que rep la seva pensió de l'estat britànic després d'una llarga vida laboral iniciada al país el 1952, quan va arribar al port de Folkestone com un immigrant europeu més disposat a contribuir a l'esforç de reconstrucció de les illes després de la devastació de la Segona Guerra Mundial.\nEl cas és el segon de característiques semblants que es dona a conèixer en menys d'una setmana. Un altre immigrant italià, Giovanni Palmiero, de 101 anys, va ser instat a finals de gener pel ministeri de l'Interior a presentar-se personalment en companyia dels seus pares perquè fossin els pares qui demostressin la seva identitat. En el seu cas va ser un error en el disseny informàtic de l'aplicació de mòbil amb què es tramita la demanda de l'estatus d'establert el que va fer aixecar l'alarma, suggerint que Palmiero tenia un any i no 101. Pel que fa a Finelli, però, la desconfiança i la sospita és molt més greu i diu molt de la desorganització de l'administració britànica, ja que el ministeri de l'Interior no té cap prova documental de la seva vida al país, ni de l'entrada ni de res.\nQuan Finelli va arribar a Folkestone va rebre el salari avançat d'una setmana i un entrepà. Gairebé setanta anys després, en canvi, ha assegurat a la premsa britànica i a la italiana que s’ha vist obligat a subministrar 80 pàgines d’estats bancaris per demostrar que té dret a quedar-se al Regne Unit.\n651x366 Assuntino i Giovanni Palmiero, en una foto a la casa familiar d'Islington Assuntino i Giovanni Palmiero, en una foto a la casa familiar d'Islington\nEn el cas dels immigrants més grans, el malson que l'organització The 3 Millions –que defensa els interessos dels comunitaris al Regne Unit– havia avançat comença a fer-se realitat. Si fa no fa, el mateix que ha passat amb els immigrants de la denominada generació del Windrush, el vaixell que va arribar al Regne Unit el 1948, també per contribuir a l'esforç de reconstrucció després de la Segona Guerra Mundial, en aquest cas amb immigrants convidats a viatjar-hi procedents de les colònies, 83 dels quals van ser expulsats entre el 2017 i el 2018 perquè tampoc no hi havia constància oficial del seu dret a quedar-se al Regne Unit.\nCom havia fet abans Palmiero, Finelli ha recorregut al mateix centre de suport per a residents italians que assessoren la gent més gran durant tot el procés de sol·licitud de l'estatus d'establert. El problema bàsic que detecta Dimitri Scarlato, un dels voluntaris de l'entitat, "és que l'arxiu del ministeri de Treball i Pensions no està digitalitzat, raó per la qual l'aplicació de mòbil dissenyada pel ministeri d'Interior no pot trobar els registres." Assegura que fins ara un centenar de persones estan en la mateixa situació.\n"He processat unes 500 sol·licituds –ha dit Scarlato a The Guardian– i la meitat són per a gent gran. El sistema no ha trobat la meitat d’aquestes persones i se'ls demana que demostrin la seva residència tot i els pagament que els ha fet el ministeri de Treball i Pensions".\nFa unes hores Scarlato ha confirmat des del seu centre de voluntariat d'Islington, al nord de la capital britànica, que aquest mateix dilluns Finelli ha obtingut l'estatus d'establert. El problema el poden tenir tots aquells que no rebin l'assessorament adequat.


Creat el Dimarts, 24 Mai 2022 15:11\nEl Govern modifica el calendari escolar de cara al curs 2022-2023:\nS’avança l’inici del curs al dilluns 5 de setembre, per als ensenyaments d’infantil i primària.\nEl dimecres 7 de setembre comença per a l’ESO, batxillerat i formació professional.\nNo hi haurà un increment d’hores lectives, però que canviarà l’horari de les classes de setembre que, per millorar el confort tèrmic, serà de 9h a 13h a infantil i primària.\nAquest canvi horari no tindrà afectació a la secundària obligatòria, batxillerat i formació professional, atès que en aquestes etapes al setembre ja es fa aquest tipus de jornada lectiva.\nL’avançament del curs acosta el calendari escolar català al dels principals països europeus i comportarà un benefici per l’alumnat, ja que escurça el període de desconnexió de l’estiu.\nEl curs 2022-2023 acabarà el 22 de juny a l’educació infantil i primària i el 20 de juny a l’ESO, batxillerat i FP.\nPer no excedir els dies lectius, s’ampliaran amb un dia més les vacances de Nadal i s’atorgarà un dia més de lliure disposició, passant dels 3 actuals als 4 el curs vinent.\nCalendari escolar docent 2022-2022\nCreat el Dilluns, 02 Mai 2022 08:58\nAvui, 2 de maig, es celebra el Dia Internacional contra l'Assetjament Escolar. Es tracta d'una data que visibilitza un problema que sofreixen nens i adolescents en els centres educatius i davant el qual la societat en general sembla haver-se conscienciat més durant els últims anys, encara que continua existint més del que ens agradaria.\nEntenem per "Assetjament Escolar" les amenaces, la intimidació, les manipulacions i agressions físiques i/o verbals que sofreix un estudiant per part d'un company o de varis. Segons l'ONG Bullying Sense Fronteres, prop del 70% dels estudiants sofreix agressions, una xifra potser excessiva, que UNICEF rebaixa fins al 33%. En qualsevol cas, es tracta d'un percentatge bastant elevat i preocupant, perquè les conseqüències que té en els menors poden ser greus, provocant baix rendiment escolar, depressió, dificultats en les interaccions socials, baixa autoestima, fins i tot idees d'acabar amb la pròpia vida.\nEl fundador de l'ONG Bullying Sense Fronteres, Javier Miglino, va promoure l'any 2013 reivindicar el 2 de maig la lluita contra l'"assetjament escolar", entenent que es tracta d'una situació prou important per a parar esment especial. Aquest mateix any, UNICEF va decidir incorporar la data al calendari de cites reivindicatives. Miglinio considera que "el bullying és un enemic silenciós que es nodreix de tres verins: la solitud, la tristesa, la por".\nLa utilització de les xarxes socials ha canviat la manera en la qual els estudiants s'interrelacionen. Respecte al tema del "assetjament escolar", la presència digital pot suposar un agreujant en els menors, ja que el que fa anys es quedava en l'horari escolar ara continua en la xarxa a tota hora. I l'abast és major.\nDes de FSIE manifestem el nostre ferm compromís amb una societat que promogui els valors del respecte a la dignitat de totes les persones i convidem a tots a exercir la responsabilitat amb aquesta mena de conductes indesitjables. Animem als professionals de l'ensenyament i als professionals que treballen en centres d'atenció a discapacitat que encarnin aquest valor del respecte que esmentem.\nPer tot això, i fins i tot admetent que la nostra societat està cada vegada més conscienciada del problema, que per desgràcia encara continua existint, convidem als professionals d'aquests sectors a conèixer més sobre com prevenir l'"assetjament escolar" per a fer front a aquestes situacions. I llancem un missatge concret als estudiants en particular que no siguin part del problema, sinó de la solució.\nCartell_FSIE apel·la a la responsabilitat en el Dia Internacional contra l'Assetjament Escolar\nCreat el Diumenge, 01 Mai 2022 12:36\nDes de FSIE reivindiquem, avui 1 de maig, la dignificació i millores professionals per a tots els treballadors davant la gran pèrdua de poder adquisitiu que estan sofrint. Recordem que la situació econòmica, agreujada per la guerra a Ucraïna, ha disparat l'Índex de Preus al Consum (IPC) i el cost de subministraments bàsics, com la llum o els aliments. En conseqüència, les millores professionals són ara més urgents i necessàries.\nDes de FSIE, compromesos amb els treballadors dels sectors de l'ensenyament concertat i privat i amb el de l'atenció a persones amb discapacitat, instem les administracions educatives i a les organitzacions empresarials al fet que millorin les seves condicions laborals.\nEquiparació de drets professionals d'ensenyament concertat amb els de la pública\nEn el cas dels treballadors de l'ensenyament concertat, exigim des de fa temps l'equiparació salarial i de càrrega lectiva amb els seus homòlegs de l'ensenyament públic. Incloure al Personal d'Administració i Serveis i personal complementari en el pagament delegat o facilitar l'accés a la jubilació parcial són també qüestions que espera aconseguir l'organització.\nJesús Pueyo, secretari general de FSIE, indica que “el que no pot ser és que, amb el mateix treball i responsabilitat, els treballadors de la concertada tinguin pitjors condicions laborals, quan els centres concertats estan sostinguts amb fons públics”. Continuarem protestant en la mesura en què les administracions diferenciïn en el tracte als uns i els altres.\nD'altra banda, considerem absolutament necessari que el Govern i les Comunitats Autònomes incrementin el finançament dels concerts educatius perquè l'ensenyament concertat sigui, tal com estableix la Llei, realment gratuït.\nLa baixa natalitat que venim arrossegant des de fa anys obliga a una reducció del nombre d'alumnes per aula amb l'objectiu de millorar el sistema educatiu i mantenir els llocs de treball. “Però que hi hagi menys alumnes no pot ser aprofitat per les administracions per a tancar aules, enviar a l'atur a centenars de treballadors i reduir la inversió en l'educació sostinguda amb fons públics”, adverteix Jesús Pueyo.\nSegons xifres del Ministeri d'Educació i Formació Professional, a l'Estat hi ha prop de 210.000 professionals que treballen en els centres educatius concertats i privats, la qual cosa suposa entorn d'un 28% del total.\nExtensió de l'Educació Infantil gratuïta de 0 a 3 anys en centres privats\nPel que fa als treballadors d'Educació Infantil, defensem que les administracions financin la gratuïtat de l'ensenyament de 0 a 3 per a tota mena de centres. “Destinar tots els recursos als centres públics significa excloure i perjudicar els centres concertats, sostinguts també amb fons públics, i privats que, davant la pandèmia, l'insuficient finançament i la baixa natalitat, necessiten suport per a la seva viabilitat i solvència. Ens preocupa la viabilitat d'aquests centres i la possible pèrdua de llocs de treball que, en aquest sector, són majoritàriament femenins”, destaca Jesús Pueyo.\nContinuïtat dels centres d'atenció a persones amb discapacitat\nPel que fa als treballadors de l'atenció a persones amb discapacitat, sol·licitem a les administracions públiques la concertació social amb el sector i la continuïtat dels centres d'educació especial, perquè atenen més de 39.000 estudiants amb necessitats específiques i en els quals treballen milers de professionals.\nReconeixement i agraïment per l'esforç\nReconeixem la labor tan important que realitzen diàriament tots els professionals dedicats a l'educació i a l'atenció a la discapacitat, agraint el seu esforç extraordinari durant la pandèmia. La dificultat de la pandèmia, acrescuda per la incertesa generada per les administracions polítiques i sanitàries, ha exigit un major compromís amb la seva vocació de servei i l'adaptació a les noves tecnologies.\nFinalment, incidim en què aquest agraïment ha de materialitzar-se en unes millores professionals que per a molts dels treballadors i centres no acaben d'arribar.\nCartell_FSIE reivindica, l'1 de maig, la dignificació i millores per a tots els treballadors davant la pèrdua de poder adquisitiu\nCreat el Dijous, 28 abril 2022 07:08\nS'apropa el Dia Internacional del Treball i la comunitat internacional celebra avui el Dia de la Salut i Seguretat en el Treball, entenent que aquests aspectes són també molt importants i que se solen passar per alt.\nEn efecte, les condicions professionals i econòmiques són essencials per a tota ocupació, però també ho són les condicions de salut i de seguretat. Des de FSIE som conscients plenament que tot entorn laboral ha de garantir tant la salubritat com la protecció dels empleats i que no sempre se li atorga suficient valor.\nDurant la pandèmia de la COVID-19, els treballadors dels centres educatius, tant docents com personal d'administració, estan fent un esforç extraordinari per a combinar les seves tasques presencials amb l'àmbit digital, per a garantir que tots els estudiants reben el seu dret a l'educació, fins i tot quan contreuen una malaltia. Aquesta situació és una realitat que suposa una dificultat evident, perquè molts professionals no dominaven, fins i tot no coneixien, algunes de les eines necessàries per a educar a través d'Internet. Igualment, el personal de serveis dels centres educatius està treballant en unes circumstàncies noves per a garantir el seu òptim funcionament.\nPer part seva, els professionals de l'atenció a persones amb discapacitat també estan fent un esforç notable, i el van realitzar en els moments més durs del confinament, desenvolupant la seva labor amb el risc de contagiar-se per la COVID-19 i amb la incertesa generada d'aquesta situació i de l'ambivalència del protocol sanitari.\nAmb l'objectiu de minimitzar els contagis, des de FSIE insistim en la necessitat que els espais de treball estiguin correctament ventilats, més encara ara que no és obligatori l'ús de la màscara en interiors. Recordem que la pandèmia no ha acabat i que cal ser responsables, mantenint les mesures sanitàries recomanades.\nNo obstant això, des de FSIE hem decidit aprofundir enguany en la salut en el teletreball, una realitat que afecta cada vegada més professionals i que influeix també fins i tot en aquells que treballen de manera presencial. Treballar en connexió amb la tecnologia representa nombrosos beneficis, com a rapidesa i comoditat, però també implica una sèrie de riscos per a la salut i la seguretat.\nA nivell físic, dedicar molt de temps a treballar des de l'ordinador i el mòbil pot suposar danys en els músculs de l'esquena i el coll i en la sequedat dels ulls; també pot provocar mal de cap.\nA nivell psicològic, implica un major nivell d'estrès, per exemple, i una certa dependència del treball. La idea d'estar connectats a tota hora pot significar que no desconnectem ni descansem correctament i això és perillós, per a la salut i el rendiment laboral.\nDes de FSIE animem a tots els treballadors al fet que estiguin informats d'aquests riscos i que posin de la seva part per prevenir conductes lesives. Sovint, ningú millor que un mateix pot conèixer i remeiar aquests riscos que suposa el teletreball i la connexió digital.\nPer a anticipar-se i reduir els riscos físics, recomanem utilitzar un material de treball adaptat: una cadira amb un respatller que pugui modificar l'altura, disseny ergodinámic; i un monitor situat a una distància considerable, entre els 45 i 65 centímetres, i coincidint la seva part de dalt amb l'altura dels ulls. També recomanem baixar la lluentor de les pantalles i adoptar descansos breus però freqüents per a mirar a distàncies llunyanes, la qual cosa ajuda a canviar l'enfocament, augmentar la freqüència del parpelleig i reduir la sequedat de la llàgrima i altres problemes de visió.\nPer a anticipar i reduir els riscos psicològics, recordem tant als treballadors com als centres educatius que els treballadors tenen dret al seu descans i que l'obligació de respondre missatges fora de l'horari establert està contemplat com un incompliment de la llei. De manera excepcional, quan la situació ho requereixi, pot fer-se, però no convé abusar en aquesta mena de situacions ni oblidar que el correcte és treballar en l'horari estipulat.\nCreat el Dilluns, 21 Març 2022 10:05\nLa Síndrome de Down afecta a milers de persones a tot el món. El 21 de març és el Dia Internacional en el qual ens unim a les persones que el pateixen per a mostrar-los el nostre suport. Des de FSIE creiem en una societat plural i empàtica, en la qual cabem tots. Per això, hem elaborat una campanya de reivindicació i conscienciació, sota el lema #QueResEnsSepari.\nL'any passat, l'asoaciació DOWN España va utilitzar aquest mateix lema, interpel·lant als ciutadans a prendre part en la seva iniciativa: "Suma't a la campanya #QueResEnsSepari", en al·lusió al fet que "Si tenim tantes coses en comú, per què deixem que només un cromosoma ens separi?".\nSegons DOWN España, la falta d'amistats i oportunitats de socialització a les quals s'enfronten les persones amb síndrome de Down quan aconsegueixen l'adolescència i l'edat adulta són un dels problemes principals que tenen. Des de l'ONG assenyalen que prop d'un 24% del col·lectiu diu no tenir amics i un 62% té poques o cap oportunitat per a fer noves amistats, la qual cosa suposa una possible causa de frustració i un augment de possibilitats d'interferir en l'estat d'ànim, benestar i fins i tot produir depressió.\nPer a canviar aquesta situació, en la mesura de les nostres possibilitats, des de FSIE ens unim a l'entitat per a conscienciar i continuar aprofundint en el camí de la inclusió i empatia que recorrem com a societat. Us animem que difongueu el missatge amb el hastag #QueResEnsSepari en xarxes socials i al fet que siguem exemple coherent d'aquests valors que ens representen com a organització, referent tant en educació com en atenció a persones amb discapacitat.\nCreat el Divendres, 18 Març 2022 10:18\nLa Federació de Sindicats Independents d'Ensenyament (FSIE) i Neurotalentum han acordat treballar de manera conjunta en la difusió de programes que detecten i aborden problemes d'aprenentatge.\nFSIE, sindicat majoritari en l'ensenyament concertat i un dels més representatius en el camp de l'ensenyament privat i entre el personal dedicat a l'atenció a persones amb discapacitat, és una organització creada exclusivament per i per als professionals del sector. El seu objectiu fonamental és la defensa i millora dels drets laborals dels treballadors del sector, labor que exerceixen de manera independent, dialogant i professional sota principis com són; la llibertat d'ensenyament i la pluralitat del sistema educatiu.\nNeurotalentum és una empresa orientada a solucionar problemes d'aprenentatge en centres educatius i de salut. Ho fa a través de diverses vies. D'una banda, treballa amb el programari AXON School i MOXO Salut, que estan dissenyats exclusivament per a la detecció de TDAH i altres problemes d'aprenentatge; el primer, per a centres formatius i el segon, per a centres sanitaris. D'altra banda, realitza intervencions per a pares i tallers per a docents amb un equip multidisciplinari recolzat per professionals, psicòlegs i neuropsicòlegs amb àmplia experiència en problemes d'aprenentatge.\nA través d'aquest acord, els afiliats a FSIE tindran accés a tots els cursos de Neurotalentum amb un descompte exclusiu del 15%. Més informació al telèfon 673 652 508 i a la pàgina www.neurotalentum.com


Sofà, manta i crispetes!\nSou dels que les festes nadalenques us posen de bon humor? Fa tot l' any que esteu esperant els grans àpats familiars i cantar nadales davant del pessebre? A finals de novembre ja teníeu totes les habitacions de la casa guarnides i la façana plena de llums de colors? No ho dubteu ni un segon, no us podeu perdre aquestes 15 pel·lícules que hem seleccionat per gaudir durant les festes de Nadal:\nÉs la sensació d'aquestes festes als cinemes, digna successora de Love Actually com a referent nadalenc de la comèdia romàntica. Protagonitza Emilia Clarke, dirigeix Paul Feig i ens explica una història d'amor bonica, ensucrada i amb les llumetes nadalenques i l'esperit d'aquests dies de taló de fons. Ideal per als que creieu en la màgia del Nadal i per als que quedeu embadalits amb aquelles boletes plenes d'aigua i neu artificial o purpurina dins.\nUn clàssic del cinema familiar que no caduca amb el pas del temps tot i tenir ja 30 anys. La cara angelical de Macaulay Culkin i les aventures per evitar que dos lladregots maldestres entrin a casa seva (Joe Pesci i Daniel Stern) s'han convertit en una icona cinematogràfica que any rere any torna a les pantalles amb èxit de públic.\nComèdia nadalenca i romàntica per excel·lència estrenada l'any 2003 i que narra diverses històries d'amor i desamor que es produeixen just abans de Nadal. Tots els protagonistes estan relacionats d'una manera o una altra i totes les trames acabaran confluint amb elegància i de forma molt ben escrita. Típica comèdia d'aquests dies, també.\nDe clàssics nadalencs, n'hi ha molts però el més conegut i famós és aquest film de Frank Capra, estrenat l'any 1946 amb James Steward com a protagonista. La història d'un àngel que ha de fer mèrits per guanyar-se les ales i que ha d'evitar el suïcidi d'un home desesperat és d'aquelles que també aguanta bé el pas de les dècades i que aquests dies, segur que podeu recuperar o descobrir per impregnar-vos de l'autèntic esperit del Nadal.\nUna altra d'aquelles pel·lícules que sempre hi és quan es busquen títols per què tenen ganes de viure el Nadal també a través de la pantalla. Amor, vacances, neu, llums nadalenques i una comèdia sobre com dues dones troben l'amor amb un intercanvi de cases durant les vacances nadalenques. Sucre a dojo.\nEl model 'Love Actually' s'ha replicat diverses vegades al cinema. L'any 2011 es va fer amb cert èxit amb aquesta història que inclou diverses històries que succeeixen la nit de cap d'any. Des d'un home hospitalitzat, a un altre que odia les festes nadalenques, la típica dona de negocis per la qual la feina és el més important o una artista sensible que viu les festes amb sensacions oposades... Michelle Pfeiffer, Hilary Swank, Jon Bon Jovi o Robert De Niro són algunes de les moltes cares conegudes que hi trobareu.\nPodeu triar la versió humana de l'any 2000 amb Jim Carrey caracteritzat com el conegut personatge que odia el Nadal o la versió animada de 2018 que també està molt ben feta i recrea amb força fidelitat el conte nadalenc originari de Dr. Seuss. És una pel·lícula nadalenca 100% i que poden gaudir també els més petits de la casa.\nUn altre clàssic, aquest sí, amb cert regust retro però que va marcar una generació i que encara sorprèn qui descobreix aquests simpàtics i sinistres personatges avui dia. Un regal de Nadal original que no pot mullar-se no pot veure la llum i no pot menjar després de mitjanit. Si ho fa, els Gremlins es converteixen en personatges dolents i trapelles i es reprodueixen a tota velocitat. Té un punt d'intriga i inquietant que l'allunyen de la típica pel·lícula nadalenca però pels que no vulguin tanta dolçor aquests dies, és perfecta.\nEmotiva pel·lícula, d'aquelles que es miren amb un somriure als llavis i que entrellaça diverses històries que succeeixen durant la Nit de Reis. Un rei Melcior que abandona la rua, uns pares primerencs, una família que rep una gran notícia... històries humanes, dirigides per Dani de la Orden i on es passa de la llàgrima, al somriure en pocs minuts.\nPel·lícula menys coneguda que altres de similars però que serveix per passar una bona estona, esbojarrada, divertida i un punt trapella. Tim Allen i jamie Lee Curtis protagonitzen la història d'un home que cansat del comerç exagerat per Nadal, decideix no celebrar les festes i anar de vacances amb la seva esposa. El retorn de la seva filla ho canviarà tot i l'obligarà a viure el Nadal amb la intensitat que mai ho ha fet.\nUna altra història ambientada en aquestes dates i que l'únic que aporta és això, gaudir d'una història blanca, plana i amable que passa per Nadal. Comença amb un punt de mala llet però aviat deriva cap a la comèdia d'embolics familiars entre una parella que volia anar de vacances a algun lloc exòtic del planeta i acaba a casa, en família i fent les típiques coses d'aquests dies.... Algunes d'elles, potser no tan típiques.\nPer l'estil de l'anterior tenim aquesta història protagonitzada per Kurt Russell i on dos germans volen enregistrar el Pare Noel la nit de Nadal. Provoquen, però, un accident quan pugen d'amagat al seu trineu i el Nadal perilla. A partir d'aquí uns simpàtics i esbojarrats nans que acompanyen el Pare Noel hauran d'iniciar una carrera contra rellotge per salvar les festes nadalenques.\nRobert Zemeckis dirigeix aquest conte protagonitzat per un vell malcarat (Jim Carrey) que no vol celebrar el Nadal. Només vol treballar i li molesta la gent. Aviat canviarà d'opinió quan els fantasmes del Nadal del passat, del present i del futur el visitin per fer-li veure la màgia nadalenca.\nUna història de 2004 i amb una premissa similar. Un executiu deprimit per l'arribada del Nadal, que torna a passar sol, decideix contractar una família per formar part d'ella durant aquestes festes. El resultat de la combinació no és gens fàcil i es converteix en una mena de malson per tots plegats que, possiblement no acabi bé.\nSi us encanta posar llums a casa, us agradarà aquesta pel·lícula on Danny (Danny DeVito) competeix cada any amb el seu veí Steve (Matthew Broderick) en decorar la casa. Són capaços de qualsevol cosa per guanyar i per ser els més originals i excessius. La competició arriba a límits còmics i inesperadament divertits.\n"🎬 LLISTA: Les 10 millors pel·lícules del 2019 que has de veure sí o sí" "🎄La tradició nadalenca que s'està recuperant a Catalunya per decorar diversos espais"


CAFÈ FILOSÒFIC DEL VENDRELL: de febrer 2007\nSi no tinc o no aconsegueixo un treball com cal, la vida no val la pena\n>> dijous, 15 de febrer de 2007\n¿Cómo decidimos lo que es de valor duradero en nosotros en una sociedad impaciente y centrada en lo inmediato? ¿Cómo perseguir metas a largo plazo en una economía entregada al corto plazo? ¿Cómo sostener la lealtad y el compromiso recíproco en instituciones que están en continua desintegración o reorganización? Éstas son las cuestiones relativas al carácter que plantea el nuevo capitalismo flexible?\nLa nostra capacitat d’afrontar les coses i la nostra resistència personal es posa a prova en les situacions més difícils de la vida. És llavors quan la llibertat d’escollir la nostra actitud adquireix rellevància. Per fer un bon ús d’aquesta llibertat, això no obstant, hem de ser capaços de veure qualsevol situació des de diferents posicions estratègiques. Hem de saber qui som i ser prou flexibles i valents com per fer un canvi quan calgui, encara que això signifiqui allunyar-se del que s’espera de nosaltres o del que es considera <>.\nAlex Pattakos: En busca del sentido. Los principios de V. Frankl aplicados al mundo del trabajo\nQuè entenem, què hauríem d’entendre per un treball com cal?\nQue féssim de la nostra vida una valoració positiva o negativa, depèn, sobretot, del tipus de treball que tinguem?\nI quan el treball no és el que desitjàvem, què podem fer?\nÉs gaire racional cercar la nostra realització personal només o gairebé exclusivament a través de la feina?\nUn treball dolent afrontat amb una actitud bona, és menys dolent?\nEntre un treball fastigós i ben remunerat i un altre de més atractiu i poc remunerat, quin acostumem a preferir?\nEn un món tan oscil.lant i imprevisible com l’actual, continua tenint sentit fer pivotar la nostra realització personal en el treball?\nQuè, quines coses, ens proporciona la feina, a més de la remuneració? I aquestes coses, no és possible d’aconseguir-les fora de l’àmbit laboral?\nÉs veritat que l’actual capitalisme flexible, centrat en el No res a llarg termini, acaba malmetent el caràcter de la gent?\nÉs difícil intentar transmetre als fills valors com la lleialtat, el compromís, la constància, la paciència, que no són precisament el que impera en el mercat laboral?\nSi en la societat occidental som allò que fem, i allò que fem ho fem a través del treball, com és possible construir-nos una identitat moral en un marc laboral tan insegur i tan imprevisible?\nLes noves formes d’un capitalisme cada cop més salvatge, però que en diuen flexible, generen tones i tones d’ansietat i d’altres trasbalsos?\nCom s’han de sentir treballadors altament qualificats i ben remunerats que, de cop i volta, i de forma totalment imprevisible són llançats a l’atur per culpa, posem per cas, d’un reajustament de personal?\nSi ens van tractant cada cop més com a coses, ens estant incitant també que nosaltres tractem els altres com a coses?\nÉs veritat que si cada cop resulta i resultarà més problemàtic, si més no per a bona part de la gent, realitzar-se a través del treball, llavors l’oci, el temps llire, passa a tenir un protagonisme molt i mol especial?\nQuè en fem, però, del temps lliure? Ens han educat per saber-ne gaudir de forma realment profitosa per al nostre bon equilibri i desenvolupament personal?\nCom és que la majoria de conflictes de parella, i estats depressius, acostumen a esclatar en períodes de no treball, en temps d’oci?\nÉs realment lliure l’oci? És possible escapar-se de l’oci enllaunat? Si sortim del mercat laboral, caiem inevitablement en el mercat de l’oci?\nEl grau de comoditat de les nostres llars és directament proporcional al grau d’incomoditat de les nostres ments?\nPot ser també que l’actual precarietat laboral ens doni irònicament l’oportunitat d’esprémer al màxim les nostres capacitats i potencialitats que, sense aquesta situació, haguessin restat inerts? Tenim així més possibilitats de fer i refer, de canviar els horitzons de la nostra vida?\nNo seria possible una tercera via entre la monotonia soporífera d’abans i el dinamisme esbojarrat d’ara? No seria possible trobar una dinàmica equilibrada?\nPublicat per . a 20:20 , Enllaços a aquest missatge , 0 comentaris\nSi no tinc o no aconsegueixo un treball com cal, l...


La zona cremada per l'incendi de la Ribera d'Ebre, un any després a vista de dron - Imagina Ràdio\nNotíciesTerres de l'EbreVídeo\nLa zona cremada per l’incendi de la Ribera d’Ebre, un any després a vista de dron\nImatge aèria captada amb dron on es pot veure una zona boscosa afectada per l'incendi de la Ribera d'Ebre a Bovera, on s'han fet treballs forestals, un any després del foc, el 17 de juny de 2020. ACN\nUn any després de l’incendi de la Ribera d’Ebre que va cremar més de 5.000 hectàrees d’aquesta comarca però també les Garrigues i el Segrià, l’ACN ha sobrevolat amb dron alguns dels termes municipals més afectats. L’enregistrament reprodueix el mateix recorregut fet, també en dron, l’any passat, pocs dies després que els Bombers comencessin a controlar l’incendi més devastador de la campanya d’estiu 2019. L’efecte de les flames encara es fa notar a les zones boscoses, amb gran quantitat d’arbres cremats que sense fulles deixen entreveure el verd de la vegetació de sotabosc que creix a la terra cremada gràcies a la primavera plujosa d’aquest any. L’efecte de l’acció de l’home també es pot constatar als cultius que es veuen recuperats.\nEl recorregut de l’enregistrament aeri comença al municipi de Bovera, a les Garrigues, on les flames van cremar unes 80 hectàrees. Des de l’aire es poden veure els boscos de la Vall de Bovera cremats i també cultius d’oliveres que s’estan començant a recuperar i d’altres que ja estan a ple rendiment. El rastre del foc també va deixar destruïdes algunes construccions agrícoles com magatzems per guardar materials. El verd es comença a deixar veure gràcies al sotabosc que creix per la primavera plujosa i els treballs de neteja i reforestació que s’han portat a terme durant el darrer any.\nD’altra banda, un dels llocs enregistrats l’any passat que més ha canviat en tots aquests mesos es troba al pont que creua el riu de la Cana a l’enllaç entre la C-233 i la T-703 per anar cap a la Palma d’Ebre, on el foc va cremar més de 220 hectàrees. Les imatges de cendra i vegetació cremada han deixat pas a un espai verd ple de canyissars i plantes de ribera a l’entorn d’aquest petit riu que enguany sí que porta aigua pel seu curs. Només els arbres més grossos que hi havia en aquesta zona ara completament cremats recorden la destrucció del pas de les flames.\nL’incendi més important de l’estiu passat també va afectar Vinebre amb més de 642 hectàrees, Maials (Segrià) amb prop de 574, Llardecans, també al Segrià, amb més de 281, la Torre de l’Espanyol, a la Ribera d’Ebre, amb més de 130 i la Granadella, a les Garrigues, amb 43 hectàrees. La superfície més afectada va ser arbrat, en concret prop de 2.500 hectàrees, el que suposa gairebé el 50% de tota l’àrea arrasada per l’incendi. Després hi va haver el matollar, amb 1.514 hectàrees i que a dia d’avui és el que presenta un major aspecte de recuperació. De conreus se’n van cremar més de 950 hectàrees i de pastures unes 60.\nArticle anteriorAllau de sol·licituds per implantar parcs solars en terrenys agrícoles de les Terres de l’Ebre\nArticle següentUn 68,9% dels alcaldes creuen que les finances municipals empitjoraran després del coronavirus, segons un estudi\nLa DO Terra Alta es prepara per iniciar la campanya de verema en poques setmanes. Serà una de les més "complicades i diferents" que...\nDonen negatiu les PCR del Campus Winners d’Amposta\nRedacció Imagina Ràdio - 2 agost 2020 0\nLes PCR fetes al Campus Winners han resultat negatives, així ho ha comunicat aquest matí l'epidemiologia de les Terres de l'Ebre, als participants al...


Global icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Pablo Derqui i Ibsen en tres passos\n© Maria Dias Pablo Derqui\nPablo Derqui i Ibsen en tres passos\nL'actor torna a l'autor escandinau per fer de Gregor a 'L'ànec salvatge' que dirigeix Julio Manrique al Lliure. Ens explica com s'ha acostat al seu personatge\nPer Andreu Gomila Data de publicació: divendres 24 febrer 2017\nNo sé com, acabem la conversa amb Pablo Derqui parlant d'Albert Camus, de qui farà 'Calígula' properament. I és que el seu personatge a 'L'ànec salvatge', Gregor, ens planteja moltes de les preguntes que l'escriptor francès ens fa a 'L'home revoltat' o quan li preguntaven per la guerra d'Algèria i ell esmentava la seva mare. “En Gregor és un idealista, un Pablo Iglesias amb moltes, moltes, cometes, que lluita per uns ideals sòlids per sobre de la realitat. A més, és fill d'una mena de Maquiavel i vol treure-li la bena dels ulls al seu amic”, ens explica Derqui. L'amic és Hialmar, que interpreta Ivan Benet en la versió de la peça d'Ibsen que dirigeix Julio Manrique al Lliure. Hialmar viu amb una dona que va ser l'amant del pare de Gregor i no ho sap...\n1. De Stockmann a Gregor\nAquest és el tercer Ibsen de Derqui. Ha fet 'Hedda Gabler' i 'Un enemic del poble', el protagonista de la qual, el doctor Thomas Stockmann, té molt a veure amb Gregor. “És una passa més, un home que a favor de la veritat, s'ho carrega tot”, diu l'actor, que es pregunta si val la pena servir la veritat per sobre de tot o si més val ser “casuístics”. Manrique ha decantat el muntatge cap aquí, cap a la dicotomia entre puresa i relativitat, ens comenta Derqui. “Parlem molt, però som víctimes d'una societat on només hi ha propaganda i consum, on la política i les idees són un vel”, dispara.\n2. Un animal que era lliure\nTot això és 'L'ànec salvatge', el famós subtext ibsenià, que ha fet que les obres d'aquest autor noruec del segle XIX fundessin el teatre burgès, el teatre contemporani. També és la història de dues famílies, l'Ekdal (la de Gregor) i la Werle (la de Hialmar), lligades per sempre per raons de servitud, de conflicte vital, de por i d'orgull. I és una obra de caire simbolista, amb un ànec que és la metàfora de moltes coses. L'au hi és i viu al petit zoo casolà que el pare del Gregor té a casa després que el patriarca dels Werle li regalés. Viu comfortablement instal·lat després de salvar la pell com un record del món dels humans que el cuiden. Un ànec salvatge que ha oblidat la llibertat, el que era, que “viu una felicitat enganyosa”\n3. Un actor que s'enamora dels personatges\nDerqui diu que aquesta obra li recorda els contes de Tim Burton, per aquesta cosa onírica que envolta la peça, de somni lúcid. Això no obstant, no hem d'oblidar que Ibsen continua adreçant-se a nosaltres amb una vigència esfereïdora. “Ibsen projecta el segle XX i la societat del segle XX encara perdura, amb preguntes sobre el rol de l'individu, el paper de la dona, els rols socials, la família...”, assegura l'actor, lúcid, com sempre. Ell, de qui sempre el recordarem com el Biff Loman de 'Mort d'un viatjant', fent de Gabriele i ballant amb Clara Segura, volàtils, immarcescibles, a 'Una giornata particolare', que s'ha convertit en una estrella de la televisió espanyola gràcies a unes sèries que troba “poc agraïdes”. Afirma que no ha fet mai cap al teatre que no li agradés. “Sempre m'he enamorat dels meus personatges”, diu. I els espectadors ho sabem.


Per Catalunya Religió. Dg, 11/01/2015\n(Laura Mor –CR) Si fa deu anys haguessin dit als missioners diocesans de Barcelona que la pacífica zona de l'Extrem Nord del Camerun seria en poc temps un escenari de guerra, amb camins farcits de mines, atacs indiscriminats, pobles fantasmes i campaments de refugiats no s'ho haurien cregut. Ni ells ni la desena de comunitats cristianes que des d'aquí hi donen suport. La missió catòlica que l'Església de Barcelona va forjar al cor de l'Àfrica sud-sahariana –avui gestionada per comunitats locals i laics estrangers– viu enmig d'un conflicte interfronterer molt desconegut, amb actors internacionals tan potents com Nigèria i l'Estat Islàmic.\nUn dels tres sacerdots catalans que va viure a la missió els darrers anys, Miquel Àngel Pérez, considera fonamental mantenir les escoles obertes: “Els professors ara són molt valents i hi ha molts alumnes. Si des d'aquí no ajudéssim les escoles tancarien”. En concret, diu que des de l'ONG Blangoua-Makary –l'actual enllaç amb la missió– havien previst inicialment finançar sols un 40% del cost total d'aquests centres educatius. Però el tancament de fronteres ha empobrit la regió i, com a conseqüència, les comunitats cameruneses necessiten fins a un 80% d'ajuda externa per assumir totes les despeses.\nEn la mateixa línia, el laic italià Fabio Mussi, delegat diocesà de desenvolupament, sanitat i educació a la regió, ha demanat no abandonar els projectes de llarga durada, malgrat la necessitat d'afrontar l'emergència des d'un punt de vista de sanitat i d'alimentació. A l'octubre insistia: “Nosaltres, com a Església, hem de restar propers a la gent, especialment als més vulnerables”.\nDesigualtats que alimenten Boko Haram\nDes dels seus inici l'any 1976, la missió ja va identificar com l'accés a l'educació havia transformat la regió. La seva escola obria portes indistintament als alumnes cristians, una minoria, i al gruix de musulmans. La convivència sempre va ser bona, recorda Pérez. Però la progressiva arribada de l'islamisme extremista va capgirar la situació.\nSegons explica Miquel Àngel, “les noies que van a escola són nenes que reclamen els seus drets, i per a un sistema tradicional això és una amenaça”. I explica que 'Boko Haram' significa 'llibre prohibit'. Aquest moviment entén l'educació com una eina perillosa. “És una reacció primària. Volen un món masclista, i si la dona s'allibera, tot canvia”. En aquest clima de pressió, la violència està a l'ordre del dia i mantenir les escoles obertes s'ha convertit en tota una proesa.\nAmb tot, "Boko Haram ha capitalitzat un malestar, és una revolta del nord contra el sud", assegura Miquel Àngel. Per una banda, hi ha un nord "oblidat i empobrit"; per l'altra, el sud nigerià enriquit per ser la primera potència africana en exportar petroli. Aquesta és una de les explicacions que presenta un conflicte, que avui té molts escenaris arreu del món.\nA l'estiu, el sacerdot espirità Juan Antonio Ayanz explicava la incertesa amb què viuen els missioners a la zona. Fins i tot el bisbe camerunès Yaouda Barthèlemy va recomanar als capellans de la zona d'amagar-se al vespre fora de les seves cases.\nI al setembre les poblacions de Blangoua, Darak, Makari, Hile Halifa, Fotocol, Goulfey, Kousseri i Waza comptaven amb més de trenta-cinc mil refugiats nigerians i desplaçats camerunesos. Les darreres notícies són poc encoratjadores i el país segueix reclamant ajut internacional per frenar l'acció violenta del moviment terrorista de Boko Haram.\nL'Extrem Nord del Camerun: “Una cosa molt nostra”\n“Amb tants fronts oberts en el món hi ha el perill d'oblidar-se d'alguns conflictes. Però totes les construccions d'allà estan fetes gràcies a Catalunya, és una cosa molt nostra”, ha dit Miquel Àngel Pérez recordant també la tasca que van liderar Jordi Mas i Cisco Pausas a la zona. I ho van fer amb el suport de grups de tercer món i comunitats de Vilanova i la Geltrú, Vilafranca, Sant Sadurní d'Anoia, Mollet del Vallès, la Garriga, Santa Eulàlia de Ronçana, Santa Coloma de Gramenet i dels barris de Sant Gervasi i el Poblenou de Barcelona, entre d'altres.\nEls propers mesos l'ONG Blangoua-Makari continuarà fent tasques de sensibilitació per poder finançar la resposta d'urgència que exigeix el moment, com els pous d'aigua potable, la construcció de latrines o l'adequació d'espais als refugiats i desplaçats que arriben a la missió.\nviolencia, missioners, missió, Miquel Àngel Pérez Sánchez, Makari, Jordi Mas, internacional, Estat Islàmic, cooperació, col·laboració, Cisco Pausas, Camerún, Boko Haram, Blangoua, Societat, Joves, Clergat, Laïcat, Educació\nEl bisbe Vadell reduirà l’activitat pastoral per un tumor al pàncreas La memòria reconciliada\nDol a Lestonnac per la mort sobtada de la monja María Luisa Morales El rector de Bellprat: “Cal acompanyar enmig de l’incendi”


El carrer de Freixa\nEs un dels principals carrers transversals del turó de Modolell, i arriba al punt més alt del turó en coincidir amb el carrer de Vico. Aquest vial és la continuació del carrer de Plató i arriba fins a Ganduxer, a l’altura de la Ronda de General Mitre. La urbanització del carrer i de la part occidental del turó de Modolell el va proposar, a la dècada de 1870, l’hisendat Joaquim Modolell del Puig i de Vallmajor, propietari dels terrenys, a l’Ajuntament de Sant Gervasi de Cassoles. La família Modolell, amb arrels medievals, tenia la casa pairal a peu del ferrocarril de Sarrià, a l’actual Via Augusta entre els carrers de Modolell i Ganduxer.\nLa família Modolell, amb arrels medievals,\ntenia la casa pairal a peu del ferrocarril de Sarrià\nJoaquim Modolell va encarregar al mestre d’obres Joan Freixa i Vilardaga el planejament de la urbanització de la seva finca, plànols que van portar a l’Ajuntament l’any 1875, i van ser aprovats el gener de l’any següent. Una de les característiques d’aquesta urbanització d’onze carrers és que les illes rectangulars tenien xamfrans a cada cantonada, com a l’Eixample de Cerdà, l’única vegada que s’ha fet a Sant Gervasi. Per tant, són fàcils d’identificar. Aquests carrers eren, en sentit vertical o de sud a nord, Modolell (el carrer principal i central), amb el del Puig (avui Vico) a l’esquerra, i Vallmajor a la dreta; per tant, els noms del promotor i ben identificatius de la propietat. I, els transversals, de sud a nord, Reina Regenta (avui Reina Victòria), Reset, Freixa (el mestre d’obres), Negrevernis (avui Copèrnic), Ravella i Pedralbes (avui Prats de Molló).\nS’hi van construir grans torres, com la de la família Bertran a Freixa-Modolell, o la del metge Enric Cera, a Freixa-Vico, avui restaurada. Cap al 1930 segui molt poc construït, ja que dominaven els grans jardins, excepte la part més propera a la plaça Adrià.\nLa fotografia, cedida per la família Castelló, es veu una torre propietat d’aquesta família a la cantonada de Vallmajor amb Freixa, cap al 1955, que encara existeix. Els horts i jardins del primer pla formaven part de la finca de Can Castelló.


Porsche, Renault i Norton, protagonistes de l’Expoclàssic de Mollerussa - VilaWeb\nPorsche, Renault i Norton, protagonistes de l’Expoclàssic de Mollerussa\nLes motos clàssiques es trobaran per vint-i-cinquena vegada a Mollerussa\nM.Solsona i P.Segarra durant la presentació d'Expoclàssic\nLa XXIII Expoclàssic de Mollerussa, la fira dedicada als vehicles històrics i clàssics, que es fa el cap de setmana del 5 i 6 comptarà amb 35 expositors entre paradistes i clubs. I enguany hi haurà tres monogràfics (dos de cotxes i un de motos) de les firmes Porsche, Renault i Norton.\nAixí ho han explicat en la roda de premsa de presentació del certamen, l’alcalde de la capital del Pla d’Urgell i president de Fira de Mollerussa, Marc Solsona, i el director de l’ens firal, Poldo Segarra.\nEl certamen estarà obert al públic dissabte, dia 5, de les deu del matí a les vuit del vespre i diumenge dia 6 de les deu del matí a les dues del migdia, sent el preu de l’entrada de 3 euros. A banda, el diumenge tindrà lloc també la XXV Trobada de Motos Clàssiques, cita que espera aplegar una setantena de participants i que com és tradicional consistirà en un recorregut d’uns 75 quilòmetres per municipis veïns amb parada enguany a Juneda.\nPel que fa a l’acte oficial d’inauguració del Saló tindrà lloc el dissabte dia 5 a les dotze del migdia i anirà a càrrec del director general del Circuit de Barcelona-Catalunya, Joan Fontserè.\nSegon any al mes de maig\nSolsona ha aprofitat la seva intervenció per agrair a l’Ajuntament de Juneda la seva col·laboració en la parada que es farà diumenge dins el recorregut de la XXV Trobada de Motos Clàssiques, alhora que ha volgut fer un reconeixement especial a l’associació Motos Clàssiques Ponent de Mollerussa, club que “va fer possible aquesta Trobada”, la qual es va iniciar dos anys abans que es creés la fira.\nPel que fa a la procedència dels 35 expositors que hi participaran, tres quartes part venen dels Països Catalans mentre que la resta ho fan d’Espanya (la majoria) però també França i el Regne Unit,\nTres monogràfics, un a cada firal\nA més del Mercat d’accessoris, any rere any el certamen ofereix al visitant diferents monogràfics amb vehicles històrics i clàssics. Enguany es faran tres, dos de cotxes i un de motos, adreçats a les firmes Porsche, Renault i Norton i que es localitzaran als tres firals.


DEIXEM-HO CLAR | La meva visió del món\n← TAN SENZILL COM VOTAR\nPublicat el 25 de setembre de 2015 per Manel\nAvui, darrer dia de campanya de les eleccions més importants, de la nostra història recent, resulta que aquells que ens neguen la nostra singularitat, la nostra història , la nostra llengua, la nostra cultura… i no només això, sinó que malden i han estat maldant de manera continuada per fer-nos desaparèixer com a poble, resulta que avui, precisament avui se’ns adrecen en català.\nQueda ben patent, que no tenen sentit del ridícul, ni vergonya de cap mena, el que tenen i en quantitats industrials és una barra i una poca-solta evident. Aquests, els mateixos que porten quatre o cinc anys fent de profetes de la por, dient mentides a la babalà sense immutar-se ni posar-se vermells. Són exactament els mateixos, que a les nostres institucions, en les quals l’idioma propi és el català, ells els integrants d’aquestes formacions, només per provocar ens parlen de manera continuada en castellà i ara ens volen seduir dient quatre paraules en català?\nS’han begut l’enteniment, si és que algun cop n’han tingut, en política no tot val, no tot és legítim. Encara que sé perfectament que no ho veuen així, els objectius no justifiquen els mitjans, però és clar per veure-ho així, s’ha de ser honest i no basar les campanyes com fan, han fet i volen continuar fent, en la mentida, la tergiversació i les profecies de la por, sempre adreçades als més febles.\nAbans d’acabar aquest escrit, vull fer una reflexió dedicada als legalistes: La legalitat només està per sobre de totes les coses, en una dictadura, ja que en aquests règims, importa molt poc o gens ni mica, que les lleis siguin legítimes i justes, en una democràcia com cal o sigui amb cara i ulls, les lleis que no són legítimes es canvien i les que no són justes, fins i tot les que han quedat obsoletes. En una democràcia, la justícia sempre està, ha d’estar, per sobre de les lleis. D’altra manera, com manifestava algú dies enrere, el President Obama segurament estaria recollint de cotó.


Reconeixement a la tasca integradora de l’Escola Tres Pins | betevé Web\nProfessors i alumnes de l'escola municipal Tres pins, a Montjuïc, es comuniquen amb l'idioma dels signes català. Des de 1998 estudiants sords i nens sense problemes d'audició, conviuen a les aules. Es tracta d'un cas d'integració únic a la ciutat. Des de parvulari i fins al cicle inicial, tots els alumnes estudien la llengua de signes durant una hora a la setmana.\nCESCA GARCIA, secretària acadèmica de l'Escola Tres Pins\n"Quan estem fent classe sempre hi ha una mestra tutora i una logopeda. I llavors la llengua vehicular és el català i la llengua de signes. I aleshores tant els nens oïdors veuen la llengua de signes com els nens sords poden assabentar-se de tot el que està passant."\nLa Laura és una de les 28 alumnes sordes del centre. La seva mare també ho és i creu que l'arribada de la nena a l'escola li va canviar la vida.\nROSER GÁLVEZ, mare\n"Primer va començar a una escola oral i no anava bé. Llavors va canviar a aquí i va evolucionar molt ràpidament."\nMARIAN GONZÁLEZ, mare\n"Aquí tienen la oportunidad de sentirse uno más o una más y pensamos que tenemos niños felices porque pueden expresar sus sentimientos y pueden entender a sus compañeros."\nDesprés de gairebé dues dècades de feina, el Departament de Cultura de la Generalitat els ha reconegut finalment la tasca amb el I Premi de la Llengua de Signes Catalana.\ndimecres 3 de juny, 2015 , 21.20\nEl Departament de Cultura de la Generalitat ha guardonat l'Escola Tres Pins amb el I Premi de Foment de la Llengua de Signes Catalana. El motiu n'és la contribució que ha fet el centre per normalitzar la convivència d'alumnes sords amb estudiants sense problemes d'audició a les mateixes aules.\nFa gairebé 20 anys, des de 1998, que l'Escola Municipal Tres Pins de Montjuïc va començar a treballar oficialment amb el que denominen l'educació bilingüe. Es tracta d'un sistema educatiu en què els estudiants aprenen amb una professora i una logopeda a l'aula. Aquesta segona explica les lliçons mitjançant la llengua de signes i els nens i nenes s'hi familiaritzen fàcilment des de ben petits. De fet, des de parvulari i fins al cicle inicial, tots els alumnes aprenen aquest idioma especialitzat durant una hora a la setmana.\nAquest model educatiu és un cas únic a tot Barcelona. La seva tasca de normalització de l'educació especial i d'integració dels infants sords en l'escola convencional són alguns dels motius pels quals s'ha premiat l'escola amb el I Premi de Foment de la Llengua de Signes.\nL'origen del centre, al s. XIX\nPer trobar els orígens i precedents de l'Escola Tres Pins ens hem de remuntar a 1800. Llavors el Saló de Cent de l'Ajuntament va ser la seu de la primera escola per a sords. Posteriorment es va convertir en l'Escola Municipal de Sordmuts i més tard en el Centre Municipal Fonoaudiològic. El 1990 va ser quan es va crear l'escola actual i abans del reconeixement oficial el 1998 els docents ja van començar a treballar en aquest sistema inclusiu.\nWeb de l'escola Tres Pins


4potes: Andorra (parc natural de la vall de Sorteny) i Platja\nAndorra (parc natural de la vall de Sorteny) i Platja\n3 dies després de la marxa cap a la independència, va i amb en Genís i el Bitxo ens n'anem a Andorra amb la intenció de fer un parell de cims, el Tristaina i l'Estanyó, i relaxar-nos a Caldea abans de tornar. Quant ho vam programar no vam tenir en compte les possibles seqüeles dels 100 i pico kms de la marxa cap a la independència...\nVam començar per una cosa light, anar al refugi de Rialb, que em va servir per comprovar que caminar caminava però que no estava al 100%: vaig fer una aterrissada i vaig acabar amb una galta del cul ben morada i amb el dit del mig de la mà esquerra destrossat (se'm va inflar com un botifarró). En Genís no va caure però va acabar amb dolor a una cama i quasi sense poder caminar.\nO sigui que canvi de plans: primer relax a Caldea i després no dos sinó un cim, el més fàcil, l'Estanyó.\nM'havien recomant el parc natural de la vall de Sorteny perquè presenta una gran riquesa florística, amb més de 700 espècies i, en particular, el pic de l'Estanyó perquè és el segon pic més alt d'Andorra i no és precisament de gran dificultat (no cal grimpar, el camí està perfectament senyalitzat, l'entorn és fantàstic, etc). I, sí, no em va decebre. Però finalment en Genís va fer repòs i només el Bitxo i jo vam anar a fer el cim. Vam sortir del punt d'informació del parc natural a 1.782m, amb una hora ens vam plantar a l'estany de l'Estanyó a 2.340m, i amb una hora més al pic de l'Estanyó a 2.915m. Pràcticament no vam veure humans en tot el camí, i quant per fi en vam veure (una parella de gallecs) els vaig atacar perquè ens tiressin una foto, jejeje! Moltes vegades sort del Bitxo perquè jo, pujant amb el cap quasi tocant els peus, sovint perdia les senyals, però només havia de mirar on estava ell perquè té el do de no sortir mai del camí! Va ser una petita aventura això d'anar a un lloc que no coneixia jo sola, bé, amb el Bitxo.\nI, després, gràcies a l'Anna & family, un cap de setmana a la platja.\nPublicat per bitxo a 19:40


Copa d'Europa de futbol 1990-91 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Copa d'Europa de futbol 1990–91 fou l'edició número trenta-sis en la història de la competició. Es disputà entre el setembre de 1990 i el maig de 1991, amb la participació inicial de 31 equips de 30 federacions diferents.\n19 setembre 1990 - 29 maig 1991\nJean-Pierre Papin (6 )\nPeter Pacult (6 )\n← Copa d'Europa de futbol 1989-90\nCopa d'Europa de futbol 1991-92 →\nLa competició fou guanyada per l'Estrella Roja de Belgrad a la final davant del Olympique de Marseille des del punt de penal. Aquesta temporada va veure el retorn dels clubs anglesos a la competició després de la prohibició de cinc anys imposada per la UEFA arran del desastre de Heysel.\nFC Bayern Munic 2–3 0–4\nPFC CSKA Sofia 1–0 0–3\nSt Patrick's Athletic FC 4–0 1–1\nPortadown FC 5–0 8–1\nGrasshopper-Club 1–1 4–1\nRangers FC 0–4 0–6\nBeşiktaş JK 3–2 2–2\nSpartak Moscou 0–2 0–2\nReial Madrid 1–4 0–6\nFC Kuusysi 5–0 2–1\nClub Brugge KV 1–1 0–2\nPanathinaikos FC 3–0 2–1\nPFC CSKA Sofia 4–0 3–0\nFC Porto 0–0 0–4\nRangers FC 3–0 1–1\nSpartak Moscou 0–0 0–0\nFC Swarovski Tirol 9–1 2–2\nClub Brugge KV 0–0 1–0\nOlympique de Marseille 3–2 1–6\n1 – Dynamo Dresden passà a quarts de final des del punt de penal.\n2 – Spartak Moscou passà a quarts de final des del punt de penal.\nFC Porto 1–1 2–0\nReial Madrid 0–0 3–1\nOlympique de Marseille 1–1 0–32\n1 – Partit suspès per una invasió als 78 minuts quan l'Estrella Roja guanyava per 2–1, essent-li atorgat el resultat final de 3–0.\n2 – Amb el resultat 1–0 a favor del Marsella al minut 88 fallaren les llums. El Milan refusà continuant jugant quan retornarà la llum i el partit fou donat per guanyat al Marsella per 3–0.\nEstrella Roja 1–2 2–2\nOlympique de Marseille 1–3 1–2\nTullio Lanese (Itàlia)\nTemporada 1990-91 al web de la UEFA\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Copa_d%27Europa_de_futbol_1990-91&oldid=25985069»\nDarrera modificació: 12 gen 2021 a les 14:11\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 gen 2021 a les 14:11.


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Pitu Batlle, nou entrenador del Club Esportiu Banyoles\nPitu Batlle, nou entrenador del Club Esportiu Banyoles\nEl Club Esportiu Banyoles ha anunciat, a través de les xarxes socials, la contractació de l’escalenc Pitu Batlle com a nou entrenador del primer equip de cara a la propera temporada 2020-2021 a Tercera Divisió. Batlle, de 43 anys i que aquesta campanya ha ocupat la banqueta del Verges a 3a Catalana, agafa amb molta il·lusió el relleu d’Adam Fontes.\nEl nou inquilí de la banqueta blanc-i-blava va iniciar la seva carrera com a tècnic al FC Sant Pere Pescador de 3a Catalana l’any 2009 i va continuar a l’equip del seu poble, l’Escala, on en quatre temporades va ascendir de Tercera Catalana fins a Primera catalana. Posteriorment ha dirigit equips de base com el juvenil del Gironès Sàbat, el cadet del Llagostera i el juvenil del Palamós. Al degà del futbol català hi va tenir la seva única experiència a Tercera Divisió, quan va agafar el primer equip a mitja temporada. Com a jugador, Pitu Batlle va vestir els colors del l’Escala a 1a Regional i Regional Preferent; i els del FC Sant Pere Pescador, a 2a i 1a Regional. L’objectiu del nou tècnic del Banyoles serà consolidar els del Pla de l’Estany a Tercera Divisió i per a fer-ho vol un equip intens, ordenat i amb criteri amb la pilota als peus.\nLa prioritat serà confeccionar una plantilla competitiva dins les possibilitats del club i començar a entrenar de seguida que els ho permetin per arribar en la millor forma a l’inici de la temporada vinent.