Ecce pictura VI. Quae fabula est? | El Fil de les Clàssiques\n← Un enigma amb monedes romanes “Nausica” en el 150è aniversari de Joan Maragall →\n34 thoughts on “Ecce pictura VI. Quae fabula est?”\nyousra 9 octubre 2010 at 15:42\n!crec encara que no n’estic del tot segura ……si me equivoco corregiu-me !!\nMargalida Capellà Soler Post author 9 octubre 2010 at 19:15\nYou, has encertat el mite! Fantàstic! Has de tenir més cura, però, de l’expressió i de l’ortografia (els noms propis s’escriuen en majúscules…).\nAra n’has de fer una bona recreació literària.\nChaima Anza 12 octubre 2010 at 21:44\nAquest quadre és un del amors de Júpiter,(Calisto la dona de la belleza de la natura). Es veu molt clar, es quan Júpiter, Cal.listo y el seu fill en el cel. Tots tres junts després de saber Cal-listo que el noi que la anava a matar era el seu fill. I gràcies a Júpiter,el nen no anava a fer aquella bèstiesa. El final, tota la familia és reuneix en el cel!!!!!!!!!!!!!!!!\nMargalida Capellà Soler Post author 12 octubre 2010 at 22:14\nChaima, de qui és? On es troba?\nAra és també el torn de fer ja la recreació personal d’aquest mite.\nHanae El Mouden 13 octubre 2010 at 12:33\nLa fabula és: Els amors de Júpiter.\nChaima Anza 13 octubre 2010 at 13:22\nEl quadre de Júpiter i Calisto: és dde François Boucher que le va fer en l’any(1744).\nRubén Florencio 13 octubre 2010 at 13:23\nAqui et deixo la fitxa tecnica del quadre:\nTècnica: Oli sobre tel·la\nMuseu:Puschkin-Museum der bildenden Künste\nOriol López 13 octubre 2010 at 13:23\nÉs el mite d’els Amor de Júpiter:Cal·listo. El quadre és de François Boucher del 1744 i està al museu de Künste.\nChaima Anza 13 octubre 2010 at 13:26\nEl quadre de Júpiter i Calisto: és del artishtà François Boucher a l’any(1744). Está a la galeria Nacional de Londres.\nyousra 13 octubre 2010 at 13:27\nA més dels seus quadres, Boucher va dissenyar vestits per a teatres, tapissos i va participar en la decoració dels palaus de Versalles, Fontainebleu i Chois.\nAquest quadre esta penjat en Londres.\nChaima Anza 13 octubre 2010 at 13:33\nEl quadre de Júpiter i Calisto: és del artistá François Boucher a l’any(1744). Está a la galeria Nacional de Londres.\nstefanny 13 octubre 2010 at 13:37\nAquest cuadre de “Júpiter” y Cal·listo es de François Boucher.Júìter està seduïn a Cal·listo en forma de una dona que es diu Diana.\nVictooor :) 14 octubre 2010 at 13:29\nAquesta fàbula és Els amors de Jupiter, feta per François Boucher feta en 1744.\nOriol López 17 octubre 2010 at 12:35\nAquí et deixo la meva recreació del mite. He fet el que he pogut però costa molt modernitzar-lo així que ja em diràs com el puc millorar:\nLa vida de la Cali no era una vida gaire feliç. Seguia addicta a les drogues des que les va provar a l’institut i seguia amagant la seva homosexualitat. Però tenia un motiu per a seguir vivint: estava enamorada d’una noia, també drogadicta, del seu barri i la desitjava més que res en el món.\nEra un divendres com qualsevol altre a la vida de la Cali i es trobava mirant la telvisió, on anunciaven que al barri s’hi havien donat casos de violacions els últims dies i que les dones vigilessin si sortien al carrer. Com qui sent ploure, la Cali va apagar el televisor i va marxar a la barraca on anava a drogar-se a soles o poques vegades acompanyada. Quan ja estava ben drogada, va sentir que algú entrava a la barraca i se li tirava a sobre. Ella, delirant, pensava que era la noia que li agradava i li va seguir el joc, però en un moment de claretat va veure que era el violador el que es trobava a sobre seu. Ja era massa tard. Des d’aquell dia la vida de la Cali va ser encara pitjor per la mala experiènica i es va oblidar tant d’ella mateixa que els serveis socials li van treure el fill, fruit de la violació.\nQuinze anys després, va voler veure el seu fill, però ell no en va voler saber res de la seva mare. La Cali es va suïcidar esperant per sempre al cel.\nMargalida Capellà Soler Post author 17 octubre 2010 at 16:09\nOriol, la història és molt forta, però està molt bé. Has fet una molt bona actualització del mite de Calixto. L’enhorabona!\nSílvia Espinach García 17 octubre 2010 at 20:25\nNo ho vaig poder evitar. Cap noia se m’havia resistit mai i ella, ella em tornava boig i no es deixava ni mirar. A vegades, els homes, amb la nostra simplicitat, no podem controlar els nostres instints caçadors. Per això ho vaig fer. En aquell moment jo era un tio sublim i cap noia em podia dir que no.\nTot va començar a mitjans de curs. Portava mesos sortint amb la Clàudia, una noia d’un altre institut. Però era tant sols una tapadora davant els meus pares. Pràcticament no ens veiem i ella era feliç creient que “allò nostre” era real. Malgrat aquest petit detall, tot l’equip d’animadores ja havia passat pel seient de darrere del meu Jeep, fins i tot la xicota d’en Pau. Però me’n faltava una. Una per completar la meva col·lecció anual. Es deia Alexandra. Jo ho havia intentat tot però, ella, es feia la difícil.\nEn una excursió després de diverses indirectes em va dir que ho deixés d’intentar perquè jo era el xicot de la seva millor amiga. Davant aquesta resposta em vaig quedar paralitzat, com podia saber que la Clàudia existia? Al veure la meva reacció, em va explicar que segons les normes de l’institut, la Laia, la seva millor amiga i jo érem una “parella de estatus” perquè, ella era la capitana d’animadores i jo, el de l’equip de bàsquet. En aquell moment em va pujar la mosca al nas. Aquella noia havia de ser meva costés el què costés. Així que per acostar’m-hi, vaig fer creure a l’Àlex i a la Laia que sortia oficialment amb aquesta darrera.\nUna tarda en la que la Laia s’havia perdut entre els meus llençols, li vaig agafar el mòbil i li vaig enviar un missatge a l’Àlex citant-la per aquella mateixa nit en una discoteca on hi anaven sovint. I va caure en el meu parany. Puntual, la meva presa esperava a la porta de la discoteca lluint un escot d’infart i una mini-faldilla que mostrava les seves cames infinites. Vaig respirar fondo i m’hi vaig acostar.\nLi vaig explicar que tot era un pla de la Laia perquè sabia que no ens portàvem gaire bé. Vam estar ballant tota la nit i la vaig convidar a unes quantes copes. Després, la vaig portar a casa amb el Jeep, però, li vaig dir que el millor era passar pel mirador a prendre una mica l’aire perquè ningú se n’adonés que havíem begut. La tàctica va funcionar. Al arribar al mirador, vam sortir del Jeep i m’hi vaig acostar per darrera. La vaig abraçar i li vaig devorar els llavis. Tot i que provava de resistir-se, no va poder fer res davant la meva força atlètica.\nSetmanes després, vaig saber que estava prenyada. Es va escampar el rumor per l’escola que la Laia ho havia descobert als vestuaris de les animadores i que l’havia fet fora de l’equip a l’acte. La pobre, desconsolada pel buit que tothom li feia i per tots els rumors que s’havien escampat, va decidir marxar a un altre institut. Casualment, l’únic institut que la va admetre va ser el de la Clàudia. Les dues es van fer amigues fins que el dia que la meva “novia de mentida” va rebre un mail en cadena on s’explicava la nostra història. La noia va descarregar la seva ira contra l’Àlex i va iniciar una nova tanda de rumors contra ella. Després de dos mesos de fer-li la vida impossible, el curs va acabar.\nL’Àlex va iniciar un període d’hivernació. Tal com fan els óssos. Després de tot un estiu tancada a casa va donar la criatura en adopció i va marxar a viure amb el seu oncle a Heaven, un poble d’Escòcia.\nMargalida Capellà Soler Post author 18 octubre 2010 at 11:57\nSílvia, l’enhorabona. Una recreació també molt forta; ara potser me n’adono encara més de la salvatjada d’aquest mite. Esfereidor!\nFatima 19 octubre 2010 at 15:33\nAquest quadre de “Júpiter” i Cal•listo es de François Boucher.\nEn aquesta pintura feta per Boucher es pot veure en la escena de que Júpiter està seduint\nyousra 19 octubre 2010 at 15:37\nQuines recreacions , m’agraden molt totes dues encara que una sigui més brutal .\nJo també penjaré la meva recreació encara que no tinc clar el seu final .\nMargalida Capellà Soler Post author 19 octubre 2010 at 16:15\nFàtima, ara j és l’hora de fer-ne la recreació!\nChaima Anza 20 octubre 2010 at 23:02\nEspero que t’agradi la meva recreació (encara que és una miqueta llarga). Si hi ha faltes siusplau, m’ha les pots corregir!\nAvui és dia 9 de 1936, amb trobo sense forces per poder dir a la Maria la meva xicota que ja no l’estimo. Feia temps que estàvem junts però tots dos notaven que alguna cosa ens passava. No gosava ferir-li els seus sentiments. I tampoc no sabia com dir-li que em notava diferent quan vaig veure el seu cosí Amil i vaig notar una sensació mot estranya. El meu cor es va posar a batejar molt ràpid i després vaig començar a suar. Vaig passar molta vergonya al seu costat quan em va saludar amb un petó a la cara. No era pas habitual en el nostre país, però ell com era de França ho feien molt sovint quan es saludaven. Des que li vaig dir de què quedéssim com amics, no la vaig veure. Aquell dia va ser horrorós.\nUn dia quan passejava pel barri, vaig decidir d’anar al bar. Però vaig veure una cosa molt estranya em pensava que estava veient al·lucinacions com havia pres tres copetes de vi. I llavors veig l’Amil entrant a una pensió amb un noi. El principi pensava que vivia allà, però em van agafar dubtes i el vaig perseguir. Quan vaig entrar a la pensió, els vaig seguir fins que els vaig veure entrant a una habitació. El minut de veure que Amil tancava la porta vaig posar l’orella a la porta. En el mateix moment una mà m’agafa per la camisa i amb fa entrar a l’habitació. Era una persona amb màscara a la cara, que no li podia veure perfectament la cara. Jo volia parlar però aquella persona (era un home) amb va donar un petó. Un darrere un altre i jo em volia resistir fins que no vaig poder més, i em vaig deixar fer. A l’endemà en obrir els ulls em vaig trobar en un llit. No sabia ben bé què m’havia passat, perquè em vaig trobar nu. Aleshores em va venir una imatge pel cap, d’una persona amb màscara. Creia que era homosexual però no ho volia aparentar em donava vergonya i també perquè estava prohibit en el meu país (Espanya). Tindria d’exiliar-me a (França, Holanda…).\nQuan vaig sortir de la pensió, li vaig preguntar de qui era la habitació 102 i em va dir de que era d’un noi (que parlava una llengua diferent a la nostra). Vaig dubtar per un segon que era Lamin, però després me’n vaig treure la idea del cap. Com que no volia ficar a ningú en problemes ni a mi mateix. Vaig decidir anar a casa i recollir la meva roba. Però quan vaig arribar, trobo la porta oberta i tota la casa desendreçada.\nPerò el mateix moment ve la Maria corrents de què el seu cosí l’havien portat a comissaria. I la vaig acompanyar sense fixar-me el que hi havia posat a la carta. Quan vam anar a comissaria no ens van deixar veure el Lamin i deien que era un problema molt greu. Per sort el pare de la nostra amiga Mireia era comissari i el vam trucar però estava de viatge. Quan per fi el pare de la Mireia va parlar amb el comissari, ens van deixar veure en Lamin. Estava ferit i colpejat, amb moltes ferides. Em vaig portar un ensurt en veure’l. En aquell moment només el volia abraçar i donar-li un petó molt gran però no ho vaig fer( per les raons que t’ he dit abans). Volia parlar amb ell i dir-li que per què l ’havien agafat però deia per una tonteria. Tot el que ens deia Lamin semblava que ho havia estudiat no pensat. Jo no volia posar nerviosa la Maria i tampoc volia no creure’m en Lamin. El pare de la Maria ens va dir que anéssim a descansar que ell es quedaria amb en Lamin fins que arreglessin el mal entès.\nEns vam anar i vaig acompanyar la Maria a casa. Però de tant trista que estava com jo per dintre sense fer-li sospitar res. Però el Lamin creia que sospitava alguna cosa de mi cap a ell. Vam pujar i ens vam esperar 5 hores, però ningú no trucava a casa. La Maria no es podia quedar quieta ni un minut i jo cada vegada em posava nerviós pensant si en Lamin em necessitava el seu costat. A l’hora que els dos vam decidir d’anar a a comissaria un altre cop, va aparèixer el pare de la Maria plorant. En aquell moment m’esperava que entrés amb en Lamin el seu costat, però va dir de què en Lamin se n’havia anat a França en el primer avió que va trobar. Jo vaig sospitar molt fins i tot em vaig posar a plorar amb la Maria. Vaig sortir corrents de la casa de la Maria no m’esperava d’en Lamin allò. Però malauradament en aquell moment passava un cotxe em va atropellar i era el cotxe d’en Lamin. En aquell moment no tenia forces de poder parlar estava ple de sang en el carrer, metre en Lamin em cridava i la gent veia el que passava. Però en aquell moment vaig poder escoltar unes paraules: t’estimo Xavier no he pogut anar a França sense comiadar-me de tu.\nVolia parlar però no vaig poder, no em deixava parlar en Lamin. Però jo vaig fer l’esforç i li vaig dir: l’home de la màscara eres tu?\nEm va dir amb el cap que no, i en aquell moment vaig tancar els ulls.\nGeorgina Tur 21 octubre 2010 at 13:56\nAquí et deixo la meva història, però és massa simple comparat amb les altres…\nHola, em dic Georgina Tur i serè la vostra guia turística del museu Nacional de Galeria d’Art de Londres.\nAquí, davant nostre, veiem un quadre pintat a l’oli que s’hi dibuixen unes noies agafades apassionadament que predomina la homosexualitat entre dones. Aquestes estan situades en un bosc verdós amb una vegetació abundant i que estan assegudes damunt d’un riuet. Volant es veuen quatre angelets que plasmen l’amor i la passió d’aquestes criatures. Podem saber que l’icona dels angelets és de Cupido, el déu que tira fletxes de l’amor.\nAquest quadre ens està transmeten el mite de Júpiter.\nAlgú sap quin és?\nDoncs diu: Era una noia molt guapa que es deia Cal·listo que estava estirada damunt la seva vegetació, de cop i volta apareix Júpiter i la intenta seduir. La pobra noia no es deixa i se’n va.\nDesprés Júpiter intenta pensar alguna cosa per quedar-se a la noia, i ho va voler fer fent-se passar per noia. Així que es va transformar.\nVaren anar al riu Diana (Júpiter) i ella i ens van banyar-se despullades. Així es com la va seduir.\nEl que acabo d’explicar és el que s’ha pintat al quadre.\nL’autor es diu François Boucher, és un famós pintor francés, nascut el 29 de Setembre l’any 1703.\nAquesta obra la va pintar l’any 1744, i és un quadre exclusiu i només vist en aquest museu.\nEn Boucher ha fet altres obres que també són molt interesants com: “el triumfo de Venus, el almuerzo, en el tocador…”, que estan situades en altres museus del món.\nI fins aquí, la meva explicació. Algú té alguna pregunta?\nRubén Florencio 23 octubre 2010 at 16:17\nAqui et deixo la recreació del mite de Calixto.\nEra un altre dia qualsevol en la vida d’en Roger, un xicot com un altre qualsevol de 18 anys, cursava 2n de batxillerat , segons el seus professors un dels millors estudiants.Estava enamorat completament per una noia.Quasi bé no la coneixia però el que sabia li era suficient per sentir el que sentia.\nCada matí s’aixecava , l’unica cosa que el feia feliç era ella , tan bunica com sempre.Desde petit tenia una imatge de la dona de la seva vida, i ella era aquella imatge, per a ell era perfecte.\nEn Roger era un noi molt pessimista sempre pensava en les coses dolentes i donava voltes i voltes a simples tonteries.\nEs moria de ganes per besar-la, de poder apropar-se una mica més.Desgraciadament ,però, aquell mateix dia va enterar-se de que es va enrollar amb una de la seva classe, va quedar bocabadat, no sabia que pensar , no sabia com actuar, sentia una impotencia terrible.\nVa aixecar-se al dia següent pensant que tot allò era un somni , però nomès entrar en facebook va veure que allò no va ser cap somni, va veure el seu estat, deia que nomès les dones podrian arribar-li a donar el que ella necessitava.\nEn Roger malauradament no va saber que fer.Va pasar a l’alcohol , les drogues i les festes… Pensava que la seva vida ya no en tenia sentit, el seu únic desig era ser dona, soportar qualsevol cosa ,qualsevol dolor, per tal de poder apropar-se més a ella i poder sentir-la, però sabia que aquest no era el camí.\nJa no en podia…Estava demacrat, la seva vida habia cambiat completament, els seus pares el van fer fora de casa , els hi robaba, els hi insultava…Va cambiar completament.\nUn dia en Roger es va trobar la que va ser per a ell ,la culpable d’acabar com estaba.Era de nit y ell estaba begut…Finalment va acabar aconseguint el que volia , va prenyar la dona de la seva vida, la va violar.\nMargalida Capellà i Soler 24 octubre 2010 at 19:40\nRubén, torna a llegir la teva recreació. Corregeix les faltes d’ortografia i l’envies de nou per posar-te nota al Moodle de llatí.\nEstefania 28 octubre 2010 at 13:28\nAquesta es una fabula dels amor de jupiter.\nencara que quan la vaig llegir per primera vegada no la vaig entendre molt bé. Pero ara ja l’ entes:)\nMagi 11 novembre 2010 at 14:27\n-Marc; perquè surt aigua freda?.Vols dir que va bé l’escalfador?\n-A veure, no ens posem nerviosos, vaig a mirar.\n-Que?!!,sí se’ns ha espatllat l’escalfador, haurem de trucar al lampista.\n-Dons ja l’estàs trucant, perquè jo així no puc viure eh!\n-D’acord ja m’hi poso.\nAl cap d’unes hores d’haver trucat al lampista, que va trobar a la guia…\n-Hola, sento haver tardant tant, és que vinc d’una casa que tenia una fuita d’aigua i..\n-No passa res, creus que ens podrás arreglar l’escalfador, ens hem quedat sense aigua..\n-Dons així ho intentaré .\n-Alícia el lampista ha arribat, jo vaig a treballar, et quedes tu, per si el lampista vol alguna cosa d’acord?\n-Després et trucaré per saber com ha anat…\n-sí sí, d’acord ja em quedo jo. Un petó.\nAl cap d’uns minuts de que el Marc marxés, l’Alícia va anar a la cuina a veure si el lampista necessitava alguna cosa i es va posar a xerrar amb ell.\n-Creu que podrà arreglar-lo?\n-Crec que sí, l’únic que trigaré unes hores.\n-D’acord ara vinc si necessita alguna cosa avisi’m.\n-Sí d’acord no es preocupi\nMentres el lampista feia la seva feina.L’Alícia trucava a la seva feina, per explicar-li, que no podria anar-hi pel problema que havia tingut.Després d’acabar de parlar, va anar a la cuina amb el lampista.\n-Podria fer-li una pregunta.\n-Sí, és clar, que necessita?\n-No, és per curiositat, d’on ha tret el quadre que té penjat al menjador?\n-Ja ja ja… El va penjar el meu marit, que li agrada molt la clássica i el va voler penjar al menjador.\n-No no. Només que és curiós perquè el significat que reflecteix el quadre normalment no és molt normal que es posi en un menjador d’una casa.\n-És que el meu marit és així, d’ extrovertit… però jo no sé quin significat reflecteix ??\n-Segons el que sé, és un quadre que parla sobre Júpiter que s’enamora de una caçadora Cal.listo, una dona molt seductora i bonica, per seduir-la va haver de transformar-se en una dona, Diana , Juno, dona de Júpiter, va adonar-se del engany i va convertir Cal.listo en un ós. Cal.listo espantada va marxar corrents.\nAl cap d’un temps un caçador Arcas i fill de Cal.listo, va estar apunt de mata a la seva mare i Júpiter va intervenir, Júpiter va convertir el fill de Cal.listo amb (Óssa Menor) i va posar-lo al cel perquè estigues amb la seva mare (Óssa Major) i quan arriba la nit Cal.listo enlluerna el cel per la seva ira.\n-Dons amb sembla que li diré al meu marit que el canvi de lloc i el posi al despatx, perquè m’agrada molt més al despatx.\n-jo crec que això ja está.\n-Quan et dec ?\n-55 euros, siusplau.\n-No t’animes a penjar-ne més?\n-Doncs algun més si que penjarem …\n-Adéu, a lo millor la proxima vegada que vinguis en trobaràs algun més.\n– ja ja ja .. D’acord !\nchaima.03 12 novembre 2010 at 14:37\nUnes vecances d’amor i d’ aventures\nEl telefon sona i la Marta el va agafar el menjador. Va corre per poder agafar el telefon abans de despenjar. L’agafa era el seu avi Franj. La Marta es va posar molt contenta en haver escoltat el seu avi per telefon., perquè feia molt de temps que no el veia com ell sempre viatjava molt lluny. Li va proposar en fer un viatge per tot el món en vacances d’estiu.. Ella no s’esperava aquesta proposta sempre havia somiat fer un viatge amb el seu avi.\nVan venir les vacances d’estiu, la Marta molt emocionada per anar de viatge havia fet les maletes una sema abans, El seu avi la va venir a buscar i es va acomiadar dels seus pares i els seus germans. En acomiadar-se de la família agafen les maletes i entrant el taxi que els esperava per anar el aeroport. Entren el taxi a camí de l’aeroport la Mata preguntà el seu avi què per quin lloc començarien viatgen. El seu a i li va dir que era sorpresa però ella tenia les seves sospites de començar a viatger per la selva perquè a ella li agradaven molts els animals salvatges i les aventures., i el seu avi Franj també.\nEn arribar el lloc la Marta es va posar a cridar com una boja era la Selva on l’havia portat el seu avi de vacances. Va començar a sal tar i a donar petons el seu avi. Quan va veure aquell paisatge i aquells animals es va enamorar. Van agafar les seves coses i es va anar a buscar lloc per poder acampar amb els amics dels seus avis. Però de sobte va veure un noi. Com no sabia donat abans conte de que en l’avió hi havia un altre adolescent guapo de 19 anys de la mateixa edat que la Marta. En veure’l es va posar vermella i de sobte en veure’l va veure una àguila de color marro gran amb un ells que li brillaven en el sol.\nAquella nit va conèixer el noi que es deia Carles era fill del millor amic del seu avi. Ell en veure la es va sorprendre de la gran bellesa que reflectia. La mala sort era que la Marta ja hi tenia un xicot que es deia Albert i portaven junts 4 anys. Des de la adolescència i no podia deixar el seu estimat Albert per un noi que el acabava de conèixer en aquestes vacances. Cada dia sentien una impuls més en aquella relació. Aquella nit havien vist un animal molt estrany en el bosc i el seu avi i els seus amics van marxar a veure i la Marta estava dormida i la van deixar dormida. El tornar no van trobar a la Marta per cap lloc i el seu avi es va posar com boig per trobar a la seva neta. Per tot es va quedar en un ensurt, s’havia llevat per veure on estaven. El seu avi es va posar content de veure la sana i salva i el Carles també. A l’endemà es van llevar d’hora per amar aquell animal salvatge on estava. Van caminar durant 3 hores en un mateix sentit, el seu avi i el s seus amics sabien que sabien perdut. El soroll s’escoltava cada vegada més fort, sense veure el que tenien un grup de llops el darrere. En aquell moment no portaven cap arme ni res per poder-se defensar. Però de sobte un dels llops va voler atacar a la Marta i en Carles la va agafar i la va empenya els seus braços i sense voler es van donar un petó. En aquell moment no volien pensar en cap cosa però els llops estaven fa molers i van començar a atacar a tothom. Però de sobte van marxar i la Carla va donar eles gracies en Carles per haver la agafat i el seu avi també. A les hores la Mata va veure la seva estimada àguila que brillava en el cel, la van seguir fins portar-los el lloc del seu campament. Va ser una aventura molt difícil, però la Marta nomès pensava en el petó que li havia donat en Carles. Va arribar el dia d’anar se’n de la Selva,. Però abans de pujar a l’avió en Carles va agafar a la Marta per el braç i la va portar lluny de l’avió on havien de pujar..\nEn Carles es va posar vermell i la Marta també, però en aquell moment nomès van tenir el sentiment i l¡impuls de dir-se que s’estimaven i van començar a donar-se petons. Però a les hores van escoltar una explosió i quan van anar a veure hi trobaren l’avió cremat. La Marta i en Carles en aquell moment es temien lo pitjor. En veure l’avió cremar-se la Carla es va posa a plorar i en Carles també. Aquell dia va ser un dels pitjors de la seva vida, no trobaven recursos, res de res. Van passar setmanes i setmanes sense saber res de res de ningú, però de cop la Marta veu el seu avi i l’avi d’en Carles cridant el nom d’ell. La Marta en veure’ls va anar a donar-li’s petons. En Carles es va quedar al·lucinat veure’ls nomes tenia una pregunta. On havien estat aquell temps?¿ I que havia passat amb l’avió.\nEls dos avis van explicar que en el moment de l’explosió de l’avió estaven a fora buscant-los i que els altres estaven a dintre de l’avió. Els quatre perduts en la selva sense res ( de material. Sense menjar…).\nVan passar mesos però amb la preocupació dels familiars va anar una avió a buscar-los i els van trobar deshidratats. Però estaven junts els dos Marta i en Carles. Va desplegar l’avió i els pares dels dos joves van baixar corrents a veure’ls com estaven. I el xicot de la Marta també hi estava l’ Albert i la Marta quan el va veure va anar corrents abraçar-lo.\nvictorbar.14 15 novembre 2010 at 23:19\nRecreació literària de Jupiter:\nHola, molt bon dia, els informa el reporter Víctor Barranco des del National Gallery de Londres, interrumpin la programació per informar-los del robatori del quadre: “Els amors de Júpiter”.\nAquest quadre va estar pintat en 1744 en tecnica de Oli sobre tela, el qual l’autor fou François Boucher.\nEn quadre “Els amors de Júpiter”, podem veure com hi apareixen unes noies agafades apassionadament que entre elles dues predomina la homosexualitat entre dones. Aquestes estan situades en un bosc verdós amb una vegetació abundant, i molt bona, una vegetació amb uns color molt vius, encara que també hi apareixen alguns altres colors molt apagats. Les dues dones, estan assegudes damunt d’un riuet de color blau com el cel. Si ens hi fixem bé, podem veure com per el fons hi apareixen volant quatre angelets que plasmen l’amor i la passió d’aquestes criatures. Com ja tothom sap, en aquest quadre podem veure que com les dues dones s’estimen i entre elles dues predomina la homosexualitat entre dones, els qatre angelets, podem pensar que hi són perquè com tothom pot saber, l’icona dels angelets és Cupidom, el déu de l’amor, que és el que tira fletxes.\nEls treballadors del museu National Gallery ens han estat explicant més o menys de que tractava aquest quadre i per que era tan valiós, i ens han dit que aquest quadre era tan valiós, perquè pertenyia al mite de Júpiter. La seva història era que hi havia una noia molt guapa que es deia Cal·listo, que un dia estava estirada damunt de la seva vegetació, que és la que podem veure en el propi quadre, i de cop i volta va apareixer Júpiter. Júpiter va intentar seduir a Cal·listo, però ella no es va deixar, i va va marxar de la vegetació on ella estava asseguda.\nJúpiter, deia que la volia, i que Cal·listo acabaria sent seva, així que es va posar a pensar i a pensar, i va tenir una idea, la qual va ser que es faria passar per una noia per estar amb ella, i així va ser, Júpiter es va transformar en una noia, la qual es va voler dir Diana.\nCal·listo i Diana, que venia a ser Júpiter transformada, van anar al riu, allà les dues juntes es van banyar despullades i en aquell instant, Diana va conquistar l’amor de Cal·listo.\nAquesta va ser la història del mite de Júpiter, i és tan important per això, perquè era del mite Júpiter i perquè va tenir aquesta bonica història.\nel famós autor d’aquest quadre, com ja he dit abans és François Boucher, és un famós pintor francés, nascut el 29 de Setembre l’any 1703. En el 1744 va ser quan va pintar aquesta exclusiva obra per el National Gallery. Pot ser reconeixen aquest autor d’altres quadres com per exemple: ” el almuerzo en el tocador”.\nAquesta es tota la informació que els treballadors del museu ens han donat, i tota la informació que tenim, en el moment que tinguem més informació, la comunicarem lo més ràpid que poguem.\nAixò és tot, els informa Víctor Barranco des del National Gallery per a noticies del canal 8.\nPatricia 17 novembre 2010 at 13:47\nSalve Lida! Aqui et deixo el meu mite 🙂\nRecreació: Els amors de Júpiter\nAvui estudiarem, un dels quadres més famosos de Londres. És tracta de Els amors de Júpiter. En el quadre hi podeu veure com, hi ha dues dones, juntes. Estirades en una vegetació força bonica i per lo que es veu agradable. Però ara us explicare la història d’aquesta fotografia que es bastant interessant, i podre veure lo que les persones arriven a fer per amor;\nLa dona que veieu que té agafada a l’altra per la barbeta, és Júpiter disfressat de dona, Diana. Tot aixó ho feia pero poder estar al costat del seu amor Cal.listo, filla de Licàon. Juntes pasaven uns moments únics, maravellosos i màgics. Cada cop estaven més enamorats, i el seu amor creixia i creixia a mesura que pasaven els dies. Però per mala sort i desgràcia Cal.listo, ja passat un temps, es va donar compte de que en realitat no era Diana, si no Júpiter disfressat de dona. Però las sorpresas no acabaven allà, Cal.listo va descrubrir que estava embarassada de Júpiter. Per aquesta raò la van fer fora de la font sagrada, on solia anar a banyarse. Quan la noticía de Cal.listo va arribar a orrelles de Diana aquesta es va posar molt furiosa. Però ni res ni ningú van impedir de que Cal.listo i Júpiter tornessin a estan junts. L’autor d’aquest quadre era un pintor francés, el seu nom si bé no m’he oblidat es François Boucher.\nSi no heu entès alguna cosa m´ho dieu, per que la semana que ve farem un petit examen de Els amor de Júpiter.\nHady Camara 17 novembre 2010 at 13:56\nAquet quadre correspon al mite de “els amors de júpiter “,quan Cal.listo intenta seduir a una dona obtenint la forma d’un altre anomenada Diana. És de François Boucher al 1744, es pot trobar a la galeria Nacional de Londres\nRecreació del mite de “ELS AMORS DE JÚPITER: CAL.LISTO\nBona tarda!,son les 5.\n-Ens acaben d’informar de la desaparició d’un quadre a la galeria Nacional de Londres,Parlem del famós quadre fet per François Boucher.\nAquest explica el mite dels amors de Jupiter.\nEl deu Júpiter desitjava a Cal.listo duna manera poc corrent per aixo va adoptar la forma d’una dona,Diana.\nEs van fer amigues i cada dia que passava s’estimaven mes i passaven grans moments però quan un dia Cal.listo es va adonar de qui era en realitat Diana però ja era massa tard,estava enbarasada,quan la veritable diana s’assabenta de tot es va enfurismar i la va convertir en ossa.\nEl seu fill va néixer os,i un dia fugin d’animals quan els estaven a punt de matar Júpiter els va enviar al cel i mare i fill van formar una de les nostres constel•lacions.\nLA OSSA MAJOR I LA MENOR\nPer mes informació entreu a la nostra web,seguirem informant-vos.\n” FINIS CROMATOR”\nPd: Ho sento molt Margalida tenia intencions de fer-ho fa molt de temps però … se em va acumular tota la feina .\nMargalida Capellà Soler Post author 17 novembre 2010 at 17:12\nBé, Hady, val més tard que mai. Aquesta vegada no t’ho tindré en compte. Demà et tocarà el comentari d’avaluació Moodle individualitzat.\nRandy Martorell 18 novembre 2010 at 14:26\nMargalida aqui esta la recreació dels amors de Júpiter.\nHola soc en Randy professor de mitologia grega fa 5 añys,avui hos explicare els amors de Júpiter espero que prengueu molts apunts perque tot el que dire surtira al examen,bé començo:\nJúpiter va tenir com a esposa a Hera, filla de Cronos i Rea, de qui van néixer Hefest, ARES i Hebe. Però Júpiter li va ser infidel a la seva dona amb nombroses deesses i mortals. De les seves unions, en uns casos, provenen sers benèfics, en altres déus olímpics i algunes unions són l’origen d’herois famosos.\nDels seus amors amb Temis, filla d’Urà i Gea, neixen les Moires, les Tres Gràcies van ser el resultat de les seves relacions amb Eurínome, filla d’Oceà i de Tetis, amb Mnemosine, filla d’Urà i Gea, va tenir les nou Muses, d’ el seu tracte amb Demèter, filla de Cronos i Rea, va néixer Persèfone.\nPer tenir amors amb belles mortals, amb les que va engendrar importants herois recórrer a diversos disfresses: transformat en pluja d’or es va unir a Dànae, princesa d’Argos de la qual va néixer Perseu que va matar la Medusa, metamorfosat en cigne es va unir a Leda, reina d’Esparta, va tenir a Pólux, un dels Dioscurs, ja Helena, causant de la guerra de Troia, convertit en bou va raptar a la princesa de Tir, Europa, la va portar a Creta, on va néixer Minos i apareix el Minotaure; sota la forma d’Amfitrió, marit d’Alcmena, es va unir a aquesta i van concebre l’heroi Hèracles, transformat en núvol s’uneix a Io i engendra Èpaf, rei d’Egipte, amb la forma d’Artemis va tenir amors amb Calisto, una nimfa del seguici de la deessa, van engendrar a arcade i Júpiter va acabar transformant a tots dos a l’Óssa Major i Menor respectivament; transmutat en sàtir conquistar a Antíope i els fills d’ambdós, Zeto i Amfíon, van lligar Dirce a les banyes d’un toro i la van esquarterar perquè havia perseguit i turmentat a la seva mare.\nJúpiter també va tenir aventures homosexuals i metamorfosat en àguila va raptar a Ganimedes, jove príncep troià, el va portar a l’Olimp i el va nomenar coper dels déus amb la seva filla Hebe.\nyousra 19 novembre 2010 at 12:13\nAquí et deixo la meva recreació!\nTots els del barri el coneixien Zeus , sempre parlaven molt bé d’ell i la sort que havien tingut els seus pares de tenir un fill com ell.\nUn dia va arribar un nou vingut es deia Eugeni , era un noi alt ,amb ulls clars i ros .L’Eugeni anava al mateix institut que anava Zeus. En sortir del Institut Zeus el convida a quedar amb tota la colla.\nJa eren les 5:30 de la tarda van quedar tots ,l’Eugeni es va passar la tarda incordi ant a les noies ,dient bestieses ,era repel•lent i egoista això que nomes portaven un tarda amb ell. Un dia Zeus convida a l’Eugeni a casa seva dient-li ho pesarien molt bé millor,a l’Eugeni li va semblar una bona idea .\nEstaven en la habitació ell i Zeus , de sobte truquen a la porta, és un amic de Zeus ,puja a la habitació es presenten i comencen a parlar el noi començà a treure begudes alcohòliques ,l’Eugeni es queda bocabadat en veure Zeus beure i fumar però li era totalment indiferent ,van començar a fumar els tres fins que l’Eugeni es va quedar mig inconscient a sobre el llit.\nApoca poc comença a notar que algú el toca ,no son dues mans sinó més ,li comencen a treure la roba fins que finalment el violen ,ell impotent per què ni tan sols pot moure intenta cridar però no te prou forces.\nAl dia següent es troba en un banc a prop de casa seva s’aixeca i intenta recordar el que l’havia passat i comencen aparèixer aquelles borroses imatges i record d’aquela nit tan horrorosa .\nEn arribar a casa es fica directament a la dutxa és sent brut ,és feia fàstic ell mateix ,no so pot creure ,portava 2 mesos tancat a la seva habitació els seus pares volen saber que li passa per és impossible no parla,no menja , no pot dormir per que cada vegada que tanca els ulls li venen aquells record….ho vol explicar però no sap com, ja no ho pot aguantar més i es suïcida.\nZícora 10 maig 2013 at 10:46\nAquest quadre, del pintor François Boucher, s’anomena Júpiter i Cal·listo. Segons la mitologia clàssica, fou filla de Licàon, rei dels arcadis. Cal·listo era una caçadora pertanyent al seguici d’Àrtemis, dea de la caça. No obstant, Zeus es va enamorar d’ella i per seduirla va adoptar la forma de la mateixa dea. Cal·listo va acabar embarassada. Per evitar que l’aventura arribés a oïdes de la seva gelosa esposa Hera, Zeus la va transformar en ossa. Tot i així, Hera ho va acabar descobrint i va demanar a Àrtemis que disparés a la ossa, cosa que va acabar fent. En altres versions, Ovidi explica que Àrtemis va llançar les seves temibles fletxes una vegada que Hera la va transformar en ossa.


Bitcoin: què és i per què no deixa indiferent ningú?\nBitcoin s'ha convertit en un terme cada vegada més popularitzat i que fa referència a dos conceptes: una xarxa d'ordinadors descentralitzada (Bitcoin, amb majúscula) i una moneda virtual o criptomoneda (bitcoin, amb minúscula). Aquesta última s'utilitza per intercanviar béns i serveis i es basa en el Bitcoin, que al seu torn depèn directament del sistema blockchain, per a la realització de transaccions digitals, a qualsevol país del món i sense mitjancers.\nPer tant, el bitcoin és una moneda intangible, independent i descentralitzada, ja que no està controlada per cap Estat, institució financera, banc o empresa. El seu terme es va originar el 2009, creat pel pseudònim Satoshi Nakamoto, un individu l'objectiu del qual era que la divisa fos utilitzada únicament per realitzar compres online.\nCom funciona? En primer lloc, per utilitzar Bitcoin és necessari descarregar-se un programari a l'ordinador o a l'smartphone que generi una adreça i creu una cartera des de la qual poder enviar i rebre diners d'altres usuaris. La tramesa de bitcoins és instantània i totes les operacions es poden monitorar en temps real. No és l'única moneda digital que existeix: ethers, quarks o litecoins són exemples d'altres criptomonedas.\nA l'hora de realitzar transaccions a través de la xarxa Bitcoin, s'utilitza el sistema blockchain. Es tracta d'un llibre de comptes virtual de grans dimensions que permet la realització de transaccions digitals a través de xarxes d'igual a iguals (P2P), que no depenen d'un ordinador central per comptabilitzar les operacions.\nMitjançant aquesta cadena de blocs es poden dur a terme transferències de diners. L'emissor disposa d'una clau privada a la seva cartera de bitcoins, que és la que utilitza per firmar les operacions i aquesta evita que la transacció sigui alterada per algú una vegada s'emeti. Totes les transaccions es realitzen entre usuaris del sistema i és la pròpia comunitat la que determina si aquest moviment financer és vàlid.\nEl procés de validació de la transferència per part dels usuaris de Bitcoin es diu mineria, i funciona com un sistema de consens que s'utilitza per confirmar les transaccions pendents a ser incloses al llibre de comptes de blockchain. Ningú no sap qui és qui dins de la xarxa, únicament s'observa una transferència d'un compte digital a l'altra, per la qual cosa el sistema està dissenyat per ser inalterable des del punt de vista de la ciberseguretat.\nEl bitcoin no deixa de popularitzar-se i són cada vegada més els mercats financers, les entitats bancàries o empreses fintech que aposten per oferir serveis basats en aquesta i altres criptomonedas. A més, el valor d'aquesta divisa no deixa d'augmentar: aquest mes ha sobrepassat els 11.000 dòlars de preu, el que suposa una revalorització de la moneda de més d'un 800% en el que va d'any.\nAmants i detractors del bitcoin\nSón algunes les corporacions i institucions que consideren que el bitcoin té un llarg recorregut. Mercats molt rellevants de l'àmbit financer dels Estats Units han posat fil a l'agulla per incorporar contractes de futur sobre bitcoin, com el Chicago Mercantile Exchange (MCE), el CBOE Futures Exchange i el Cantor Exchange. El fet que aquests grups apostin pel bitcoin representa una oportunitat per als inversors que no se senten confiats participant en transaccions d'aquest tipus, ja que en tractar-se de mercats fortament regulats poden generar una sensació de legitimitat i seguretat sobre això.\nTanmateix, el bitcoin també té detractors i existeix un gran alarmisme per part d'altres col·lectius sobre aquesta criptomoneda. La Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) s'ha mostrat reticent respecte a aquesta divisa virtual, considerant-la volàtil i de caràcter especulatiu, riscos que el regulador ha considerat rellevants per als inversors.\nAquesta és una opinió que comparteix el Premi Nobel de Economía 2014, Jean Tirole, qui va assegurar en una columna a Financial Times que el bitcoin "és una bombolla i un actiu intrínsec el preu del qual caurà si la confiança en ell desapareix". L'economista francès també va assenyalar que aquesta criptomoneda s'utilitza massa com a via per a l'evasió fiscal o el blanqueig de diner, una problemàtica que el Regne Unit vol combatre amb l'aprovació de noves esmenes que reportin activitats fraudulentes en relació amb el bitcoin.\nMoneda virtual Què hi ha darrere de la nova paternitat de Bitcoin? Víctor Costa\nTecnològia Blockchain: guia bàsica per entendre el seu funcionament Daniel López Pérez\nThat's exactly what the article says. MrCrypto ... what's your problem?\nL’article s’quivoca bastant. La tecnologia darrera el Bitcoin es diu Blockchain. Millor que entenguis el tema abans de desciure-ho.


SinVerguenza » pa ck espai de recerca amb noves i velles tecnologies\npa ck espai de recerca amb noves i velles tecnologies\nAquest projecte neix l’any 2002, acollit en residència a la sala Metrònom de Barcelona (2002-2003), i obté la beca KRTU a la jove creativitat. L’equip coordinador del projecte pa ck col·labora des del 2002 en diversos projectes relacionats amb les arts escèniques, les accions performàtiques i el teatre espontani.\nAquest projecte fou una de les línies de treball de l’Associació Cultural “La Sospechosa” i actualment de l’Associació Cultural “Sin Vergüenza”.\nEl projecte pa ck planteja generar un espai de joc entre la perfórmance, el procés creatiu i la investigació. Un espai de confluència entre reflexions teòriques i practiques creatives, sobre conceptes i experiències relacionades amb el cos i les tecnologies, des de diferents perspectives, edats i interessos. Tot això es produeix en un marc de treball transdisciplinar.\nEntenem la investigació transdisciplinar com la creació d’espais en grup on les diferents subjectivitats i disciplines que hi participen es fonen en una figura múltiple que va annexionant-se nous espais i significats a mesura que els descobreix. La producció ja no pertany a cap individualitat ni a cap disciplina.\nAixí doncs, convidem a diferents col·lectius de diverses disciplines (tecnologia, art, ciència i educació) per desenvolupar diversos aspectes de la recerca, i també a diferents grups de persones, de diferents edats, per jugar i transformar l’espai de joc.\nEl projecte pren diverses formes:\nLaboratori de recerca pa ck lab\nInstal.lacions- espai de joc interactiu pa ck instal.lacions\nPerformance pa ck acció\nSessions per nens pa ck a l’escola\nCreació de material de video, audio, texts a col.lectiu pa ck os\nTot això va conformant un arxiu viu sobre el cos i la tecnologia, obert a les aportacions i consultes d’altres persones i col.lectius pa ck al dia\nCurriculum del projecte pa ck\n- Residència a la Sala Metrònom de Barcelona, de l’agost de 2002 al juny de 2003, subvencionat per la beca KRTU de la jove creativitat.\n- Residència a l’espai Joaquim Costa, laboratori privat multimedia de l’agost de 2003 al març de 2004.\n-Projecte Pa ck Derribos residència a la Sala Plató de l’antic teatre del CCCB del 9 al 19 de desembre de 2003, subvencionat pel departament d’arts visuals de la Generalitat de Catalunya.\n-Residència a la Nau Coclea de Camallera els mesos de gener i febrer de 2004. treball amb el CEIP de Camallera (alt empordà)\n-Conferència taula rodona en el cicle d’art i multimèdia (dansa i tecnologia) al Caixaforum el 11 de febrer de 2004.\n-Presentació oberta del projecte Derribos a la sala plató de l’antic teatre del CCCB del 4 al 7 de març de 2004.\n-Participació taula rodona en el cicle Sonorama del Festival Sonar (CCCB) juny de 2004.\n-Participació com a col.lectiu convidat en el seminari “Moviment i digits en el Centre de Creació de l’animal a l’esquena, octubre 2004.\n-Presentació del Jardí performance per a nens dins del IV Festival de les arts escèniques del Poblenou, octubre 2004.\n-Instal.lació temporal a la galeria d’art Mxespai de Barcelona, desembre 2004-febrer 2005\n-Instal.lació al Centre Cultural Can Palauet de Mataró, desembre – febrer 2004-2005.\n-Instal.lació a la Biblioteca del Carmel, juliol 2005\n-Residència a la Nau Coclea de Camallera, desembre 2005 a febrer 2006.\n-Instal.lació i presentació del joc pa ck a l’Espai Jove de l’Eixample de Barcelona (desembre 2006).\n-Sessions de treball amb tots els alumnes de primària de l’escola de Camallera (Gener i febrer 2006) i de l’escola Parc del Guinardó de Barcelona (d’octubre 2006 a juny 2007).\n-Sessions de treball amb alumnes de l’escola d’educació especial Vil.lajoana. tres grups de treball al març 2008\n-Sessions de treball amb els alumnes del CEIP Tàber de Barcelona (curs 2007-2008).\n-Sessions de treball setmanals als IES La Ferreria i IES La Ribera de Montcada i Reixac durant tot el curs escolar 2007-2008.\n-Sessions de treball amb tots els alumnes de quart d ESO del CEIP- IES Nostra senyora del Angels de la Sagrera de Barcelona (gener del 2008).\n-Instal.lació i presentació del joc pa ck al Raco.net del Centre Cívic del Guinardó el 10 d’abril de 2008.\n-Sessions setmanals al CEIP els Xiprers de Barcelona durant el curs escolar 2008-09.\n-Sessions setmanals de treball amb adolescents a l’espai jove riera centre de Cornella curs 2008-09.\n-Actualització del software pa ck amb l’enginyer en telecomunicacions Manel Ros, octubre 2008 a maig 2009.\nAquest projecte fou creat en el 2002 per:\nHi han col.laborat:


La pantalla de cristall líquid o LCD (acrònim anglès de Liquid Crystal Display) és l'aplicació més comuna de la tecnologia del cristall líquid. Des de rellotges digitals fins a avançades pantalles de televisió, aquest tipus de tecnologia ha intervingut molt activament els darrers anys, obtenint així productes de gran qualitat i definició.\n1. filtre polaritzador (sovint només de plàstic estriat) direcció de la polarització perpendicular amb 5\n2. elèctrode abans\n4. elèctrode posterior\n5. filtre polaritzador\nEl cristall líquid consisteix en una agrupació de petits segments (anomenats píxels) que poden ser manipulats per presentar informació. Aquesta idea bàsica és comú a totes les pantalles.\nEn general, els LCD usen menys potència que els tubs de raigs catòdics. Molts LCD són reflectius, la qual cosa significa que usen només llum ambient per il·luminar la pantalla. Inclús pantalles que requereixen una font de llum externa consumeixen molta menys potencia que els tubs de raigs catòdics.\nespañol: Pantalla de cristal líquido


11 Desembre 2020 ~\nDesprés que els Reis d’Orient van confirmar la seva arribada al poble a través d’aquest vídeo, la Regidoria de Cultura ha donat a conèixer les activitats de Nadal a Teià. Per això n’ha distribuït díptics a comerços i equipaments públics, i ha creat un espai específic al web municipal que podeu visitar en aquest enllaç.\nLa programació s’ha adaptat a les restriccions sanitàries actuals i està subjecte a l’evolució de la pandèmia. A grans trets, s’hi combinen les activitats tradicionals pròpies d’aquestes dates amb una aposta inequívoca per les arts escèniques de la mà de la Societat la Flor de la Palma en què destaca l’aposta pels talents joves.\nEl cicle de Nadal també ofereix l’oportunitat de recuperar una de les actuacions previstes per a la Festa Major i que finalment es va haver de suspendre a causa de la Covid-19. Es tracta del concert de pop i folk que el 30 de desembre oferirà el duet Ginestà al teatre de La Palma. Les entrades costen 3 euros i l’aforament és limitat amb cadires numerades, per la qual cosa podeu adquirir-les de forma anticipada en aquest enllaç.\nEl local històric de La Palma esdevé un dels epicentres de les activitats de Nadal. Per començar, avui divendres i demà dissabte 20h, i diumenge, dia 13, a les 18h, hi acull una marató de microteatre amb un espectacle de quatre històries curtes interpretades per gent de la casa i dirigides per Maria Abelló, Jordi Almirall, Jordi Boixadós i Marc Panal.\nPanal torna a la càrrega el 19 i 20 de desembre amb Diwali, una comèdia d’embolics amb llibret de Xavi Morató sobre el món de les startups i amb Sergi Torné, Clàudia Cano i Laia Duch a l’escenari.\nLa Regidoria de Cultura també ha programat dos espectacles destinats al públic familiar, en aquest cas a La Palma: el 28 de desembre s’hi farà una paròdia operística sobre els tres tenors, a càrrec de la Companyia Illuminati de clowns i cantants, i el 3 de gener s’hi representarà l’espectacle de titelles Adéu, Peter Pan, a cura de la Companyia Festuc Teatre. Les entrades costen 3 euros i podeu adquirir-les clicant aquí.\nDemà dissabte, 12 de desembre, a les 19h, el grup de pessebristes de Teià descobrirà al públic el pessebre artístic d’enguany, que es podrà visitar fins al 17 de gener a La Unió: de dilluns a divendres de 18 a 20.30h i els caps de setmana i festius de 12 a 14h i de 18 a 20.30h. Els aficionats a la imatge hi trobaran mil detalls que els cridaran l’atenció per participar en el concurs de fotografia.\nLa mitjanit del 31 de desembre, Teià acomiadarà l’any 2020 i donarà la benvinguda al 2021 amb un esclat de petards i focs artificials des de dos indrets diferents perquè es vegin des del màxim de llocs possibles, sense moure’s de casa.\nEls patges de Ses Majestats es distribuiran per diversos punts del municipi per recollir les cartes per als Reis Mags: el 2 de gener seran a la plaça de la Cooperativa, el dia 3 a la plaça del Mil·lenari i el dia 4 al parc de Vallbellida.\nDurant els mateixos dies, a La Unió, els ajudants dels Reis instal·laran la seva fàbrica de les joguines per tenir-les totes a punt el 5 de gener. Per raons de seguretat, només es podrà veure des de l’exterior, a través dels finestrals.\ndíptic Nadal 2020.pdf


Només una de cada deu moratòries sobre préstecs a l'Estat han estat classificades com a "dubtoses" La República\nNomés una de cada deu moratòries sobre préstecs a l’Estat han estat classificades com a “dubtoses”\nACN Madrid.-El sector bancari va concedir 1,38 milions de moratòries sobre préstecs entre març i desembre de 2020 arran de la crisi de la covid-19. D’entre les moratòries que ja […]\nACN Madrid.-El sector bancari va concedir 1,38 milions de moratòries sobre préstecs entre març i desembre de 2020 arran de la crisi de la covid-19. D’entre les moratòries que ja han vençut, només una de cada deu han estat classificades com a “dubtoses”, segons dades publicades aquest dimecres pel Banc d’Espanya. Per altra banda, al voltant d’un 70% es troben en una situació creditícia normal, mentre que el 20% restant estan en vigilància especial. Segons l’estudi publicat per l’organisme regulador, la probabilitat que una moratòria entri en situació de risc just en el moment d’aprovar-la és del 33%, tot i que aquesta pot disminuir en funció de la ràtio d’endeutament bancari sobre la renda o l’historial creditici de les famílies.\nEn aquest sentit, el Banc d’Espanya subratlla que la incertesa al voltant de l’activitat econòmica encara és alta i recomana monitorar “de forma curosa” les moratòries de crèdit a l’Estat “durant els pròxims mesos”. Si bé l’organisme destaca de forma positiva la “flexibilitat” d’aquesta mesura de suport econòmic, també remarca que s’ha d’utilitzar “de forma prudent” per preservar uns incentius de retorn adequats.


Cemex Espanya anuncia un “profund procés de reestructuració” i l’inici d’un expedient de regulació d’ocupació (ERO) – tucomarca.com\nHomeLa Foia de Bunyol-XivaBunyolCemex Espanya anuncia un “profund procés de reestructuració” i l’inici d’un expedient de regulació d’ocupació (ERO)\nDes de la filial operativa espanyola del grup Cemex a Europa, Cemex Espanya Operacions, SLU, han informat de l’inici d’un “procés de reestructuració que afectarà tant al seu model d’organització com a la seva implantació industrial a Espanya”.\n“La situació del sector i les perspectives de la indústria davant la nova regulació europea sobre els drets d’emissió de CO2, a partir de l’any 2020, fan totalment necessari l’adopció d’una sèrie de mesures per a assegurar el manteniment de l’activitat de Cemex a Espanya i la seva presència en els diferents mercats en què opera “, segons les mateixes fonts.\nDins d’aquest procés es preveu “tant una important reducció de la seva estructura com el cessament d’activitat en dues de les set fàbriques de ciment amb què compta al nostre país”.\nAhir s’ha comunicat als representants sindicals dels centres afectats de la intenció de la companyia d’iniciar un procés d’acomiadament col·lectiu.\nLes fàbriques directament afectades són les situades a Gádor (Almeria) i Lloseta (Balears) a més d’altres centres de treball, determinades oficines comercials i les pròpies oficines corporatives centrals.\n“Les negociacions corresponents amb els treballadors s’iniciaran durant el mes de novembre, per la qual cosa fins a aquest moment no es facilitarà més informació”, segons ha informat fonts del grup.


Agramunt. Editorial Urgell, 1977\nLlibre de poemes? Prou. Per què no? De sempre havia escrit algun poema, o “temptativa de “. Quan era més jove, quan començava a escriure, tot i que endevinava que el meu camí era la prosa, hi havia temes o circumstàncies que em demanaven l’expressió en versos: aquesta és una situació per la que tota persona de lletres ha passat. I continuo escrivint poemes, o “temptatives de”.\nQuan vam anar a viure a Puiggròs, per circumstàncies dignes d’una novel.la juvenil, vaig rescatar d’un marge ensulsiat, un cadellet de gos. La mare havia aprofitat una cavitat del marge per encabir-hi els fills, i la terra se’n vingué avall. Es veu que els refugiats eren una tropa, gossa i cadellets, vagabunda. Aquell cadellet desenterrat a temps, me’l vaig endur a casa. Fou el primer dels dos gossos que vaig tenir a Puiggròs. Quan el vaig recollir de cadell era ben negre. Li vaig posar de nom Abdelhamir Ben Mussa i, per abreujar, Mussa. Va viure amb nosaltres uns tres anys. Després va desaparèixer. No el vam trobar al pati, on era sempre, ni al poble ni al terme. És clar que era un gos imprevisible, força anàrquic, però fidelíssim: tenia quelcom de gos d’atura i de gos d’aigua. El cert era que en topar-se amb una cèquia s’hi fumia de cap. La seva desaparició em va contrariar i entristir; llavors, potser com una defensa infantil, vaig fixar-me l’absurda idea que vivia encara, que era en alguna banda, però que no podia estar mort. Li vaig dedicar un primer poema i a continuació van rajar els altres disset. En realitat és un llibre desolat, on s’hi endevina el diàleg racional/irracional entre el solitari desenganyat del món i la bèstia afable i alhora purament instintiva.\nUn llibre de poemes no pot explicar-se. En aquest cas, tampoc llegir-se, perquè, editat per Guillem Viladot en edició no venal, mai no va posar-se a la venda. Viladot va començar una editorial no del tot casolana a Agramunt, Editorial Urgell, i el llibre, amb ISBN i dipòsit legal, porta com a anagrama de la casa el cèlebre pardal que després donaria nom a la fundació i als tres museus…\n(Josep Vallverdú a Pelegrí dels Mots. Lleida, I.E.I., 2007. Pag.109).\nArticle de Jordi Pàmias publicat a la revista URC número 8 (hivern del 1993):\nTots sabem que Josep Vallverdú és una figura destacada de les lletres catalanes, en el camp de la narrativa juvenil. I que ha excel.lit també en l’assaig i en la crítica literària, sense oblidar algunes incursions en el món del teatre.\nLa varietat temàtica i formal, de la seva obra s’enriqueix amb una faceta nova: la poesia, a partir de la publicació de Poemes del gos, a càrrec de l’Editorial Urgell (Agramunt, 1977). Cal remarcar que l’autor no ha donat a la impremta cap altre llibre de poesia.\nPoemes al gos és un llibre editat amb molta cura. L’autor és presentat, amb una càlida immediatesa, en la “Biografia” inicial, que incideix, sobretot, en els orígens de la seva vocació literària. Ens adonem, molt bé, de les dificultats que hagué de vèncer un home de les terres de Ponent, per a obrir-se en el món de les lletres.\nEn aquesta mena de prefaci, Josep Vallverdú ens diu que ja, de petit, li agradava d’entrar “en contacte amb la terra, amb els animals i les plantes…”. L’atreien “la sentor dels matins i les marinades de capaltard, la boira hivernal, l’espetec del canyar, la llenya serrada i el gemec estrident del fre dels carros…”. Podem dir, doncs, que una veritable manifestació d’amor a la Naturalesa encapçala el llibre i, alhora, li dóna el seu sentit profund.\nUna referència bibliogràfica és el complement lògic d’aquestes notes. Unes xilografies de Lluís Trepat –plenes de simplicitat i de força- il.lustren perfectament els poemes.


Vic, capital catalana del Dia Mundial de l'Activitat Física | Osona.com\nVic, capital catalana del Dia Mundial de l'Activitat Física\nper Redacció, 4 d'abril de 2019 a les 10:36 |\nEl secretari general de l’Esport i de l’Activitat Física, Gerard Figueras; el secretari de Salut Pública, Dr. Joan Guix, i el regidor d’Esports de Vic, Josep Maria Roca, van presentar fa uns dies al Palau Robert de Barcelona les novetats i els actes previstos per la celebració del Dia Mundial de l’Activitat Física (DMAF) 2019, que es commemorarà arreu de Catalunya aquest cap de setmana.\nL’acte central del DMAF, que Catalunya celebra per desè any consecutiu, tindrà lloc a Vic aquests divendres, amb diverses activitats. Podeu veure aquí el programa:\n📝 #Vic acollirà aquest divendres l’acte central del Dia Mundial de l’Activitat Física a Catalunya. La iniciativa, que enguany celebra la seva 10a edició a Catalunya, inclourà diverses activitats amb la finalitat de promoure una vida activa i saludable 👉 https://t.co/yw305qW5o3 pic.twitter.com/fCb58IKSPP\n— Ajuntament de Vic (@aj_vic) 1 d’abril de 2019\nLa presentació va comptar també amb les intervencions del director del Consell Català de l’Esport, Antoni Reig; els esportistes Emma Roca (corredora de muntanya), Miquel Pucurull (atleta popular de 80 anys) i Maria Jose Moya (exjugadora de bàsquet en cadira de rodes); els doctors Eva Ferrer, especialista en Medicina i Esport, i Roberto Elosua, especialista en Medicina Preventiva i Salut Pública, i Angie Rosales, fundadora i directora de Pallapupas, que donen suport a la campanya.\nDurant l’acte, el Govern va explicar la importància d’organitzar i participar en esdeveniments que facin difusió dels missatges del DMAF, especialment, com recordava Joan Guix, “la importància d’acumular 30 minuts d’activitat física diària si s’és adult, i 60 minuts si s’és un infant o adolescent”. Aquest any la campanya posa el focus en la gent gran, tenint en compte els múltiples beneficis que aporta la pràctica d’activitat física regular a les persones d’edat avançada, un col·lectiu que sovint té dificultats per mantenir uns hàbits actius.\nGerard Figueras va assegurar que “hem de fer activitat física per viure més anys i millor" i que “no tots hem d’aspirar a ser campions. Cal que invertim en activitat física com un hàbit diari pensant en el nostre futur”. El secretari general de l’Esport i de l’Activitat Física va afegir que el DMAF és cada any un “gran altaveu” d’aquesta voluntat del Govern de tenir “ciutadans actius cada dia, des de la infantesa fins a l'edat adulta" per gaudir dels beneficis d’una vida activa i saludable.\nEnguany, l’acte central a Catalunya tindrà lloc el divendres 5 d’abril a Vic al costat de múltiples activitats programades arreu del territori català entre l’1 i el 30 d’abril. A la capital d’Osona, l’Ajuntament ha programat activitats durant tot el dia “dirigides a petits i grans”, va explicar Josep Maria Roca. Durant el matí, el centre neuràlgic serà la plaça Major, on arrencarà la celebració a les vuit del matí amb sessions dirigides d’spinning i zumba. A dos quarts de deu, tindran lloc de manera paral·lela una caminada intergeneracional –amb alumnat de 5è de primària i persones grans- i activitats per a més de 1.800 escolars de primària i secundària del municipi, mentre que una hora després es farà una activitat de dansa inclusiva seguida d’una masterclass de zumba.\nA la tarda, les propostes es traslladaran a les pistes poliesportives de diversos barris de Vic, on a partir de dos quarts de sis els vigatans prendran part en entrenaments d’handbol (Pista del Parc d’Occitània), atletisme (Pista del Nadal), patinatge (Pista del Parc de Xavier Roca i Viñas-Skate Parc), futbol sala (Pista de santa Anna), bàsquet (Pista d’Horta Vermella) i futbol (Pista del Parc Montsenyor Esteve Orriols i Marquès). Una exhibició de workout, al Parc de Xavier Roca i Viñas, i un torneig de tennis taula a Vicjove completaran una variada i intensa jornada d’activitat física, un repte que el consistori de Vic prepara “agraït i esperançat d’estar a l’altura de les nou ciutats precedents”, ha dit Roca.\nEl Dia Mundial de l’Activitat Física se celebra des del 2002 a tot el món, i Catalunya hi participa des del 2010 gràcies a l’impuls del Pla d’Activitat Física, Esport i Salut (PAFES) –desenvolupat pel Departament de Salut i la Secretaria General de l’Esport i de l’Activitat Física (SGEAF) en els darrers anys- a través de diverses iniciatives de promoció arreu del territori.\nEsports, Gerard Figueras, activitat física, Dia Mundial de l'Activitat Física, salut, sedentarisme


Exposició “1 d’octubre de 2017”, a la Fundació Maurí | La Garriga Digital\nExposició “1 d’octubre de 2017”, a la Fundació Maurí\nUs convidem a la inauguració de l'exposició d'olis i linogravats de Ramon Bufí titulada “1 d'octubre de 2017”\n'1 d'octubre de 2017', oli mural de 4 metres de llarg. Ramon Bufí\nUn oli mural de 4 metres de llarg –dividit en dues teles– és l’evocació més contundent, espectacular i precisa d’aquella diada a través de la denúncia de la violència exercida contra la població i de la violació de drets humans fonamentals. L’exposició es completa amb una sèrie de linogravats sobre la mateixa temàtica.\nLa mostra de Ramon Bufí és un al·legat a favor de la llibertat creativa i, per tant, d’expressió, llibertat que inclou el dret a decidir com ens organitzem en societat a través d’un sufragi que hauria d’estar reconegut en qualsevol sistema que es vulgui plenament democràtic.\nDe l’11 d’octubre al 10 de novembre de 2019\nInauguració el divendres 11 d’octubre a les 20 h\nObert cada dimarts de 16 a 19 h\nFundació Maurí (Carrer Cardedeu 17, la Garriga)\nRamon Bufí, pintor, dibuixant, gravador (Granollers, 1936)\n1962 Ingressa a l’Escola d’Arts i Oficis de la Llotja (Bcn) – Estudis del natural al Cercle Artístic de Sant Lluc.\n1963 Ingressa a l’agrupació d’art de Granollers.\n1980 Ingressa al diccionari Ràfols (Diccionari biogràfic d’artistes de Catalunya i Balears).\n1983 Junt amb el poeta i crític d’art Joan Sala Vila va fundar i il·lustrar la revista d’art “Vernissatge”.\nArtista multidisciplinari, Ramon Bufí treballa amb diferents suports i disciplines: dibuix, oli, aquarel·la, tinta xina, gravats, pastel, linografies…\nEl 1974 va realitzar la seva primera exposició a la Sala Sant Jordi de Granollers. A partir d’aquest moment exposa en d’altres espais i galeries: Acadèmia de Belles Arts de Sabadell, Museu d’Art Contemporani, VII Biennal Internacional d’Art sobre l’esport, exposició commemorativa del Centenari de La Vanguardia, Centre Internacional d’Art Contemporani de París, Museu de Granollers, Museu Industrial del Ter de Manlleu, Casino de Granollers, Galeria Sol de Granollers o Galeria Artemisia de les Franqueses del Vallès.\nRamon Bufí ha deixat constància de les seves vivències en els volums biogràfics “Dissabtes pictòrics” (2006), “Amics meus” (2011) o “Paisatges d’infantesa” (2015).\n“1 d’octubre de 2017” representa la seva visió singular sobre aquella diada. Un oli mural de 4 metres de llarg –dividit en dues teles– n’és l’evocació més contundent, espectacular i precisa a través de la denúncia de la violència exercida contra la població i de la violació de drets humans fonamentals. L’exposició es completa amb una sèrie de linogravats sobre la mateixa temàtica.\nL’acte tindrà lloc aquest divendres 11 d’octubre a les 20 h, a la seu de la Fundació Maurí de la Garriga.\nLa Fundació Maurí de la Garriga fou creada per voluntat testamentària de l’historiador i notari garriguenc Josep Maurí i Serra (1912-1967), fill il·lustre de la Garriga. Des de 1969 la Fundació, de caràcter privat gestionada per un Patronat que en té cura, ha realitzat una tasca ingent i constant de promoció de la cultura, defensa del patrimoni i de conservació del propi museu. La Fundació disposa d’un important llegat artístic i arqueològic, una biblioteca de més de 5.000 llibres i conserva el Cadirat gòtic de la Catedral de Girona.\nArticle anteriorIncendi i mort al camp de persones refugiades de Moria (Lesbos)\nArticle següentEl Silenci que regnarà a la Garriga aquest novembre\nEl Museu Biblioteca Fundació Maurí, situat al carrer de Cardedeu de la Garriga, recull el llegat testamentari de l'il·lustre notari i historiador local Josep Maurí i Serra, fill predilecte de la població. Ubicada en la que fou la seva casa natal, la Fundació mostra, a més d'una important selecció de materials arqueològics, importants col·leccions de pintura i escultura, un arxiu fotogràfic de 70.000 imatges de la Garriga, 2.000 fotografies en clixé de vidre, així com l'arxiu històric de la Garriga i una biblioteca especialitzada en història, amb 6.000 volums. A l'últim pis de la Fundació, s'hi pot trobar l'antic cadirat gòtic de la Catedral de Girona. (Viquipèdia).\nMargarida Genera i Monells publica un llibre sobre els orígens del nostre poble\nAl·legoria de Corpus


Augmenten un 22% les inscripcions als cursos durant 2008 - Notícies - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nAugmenten un 22% les inscripcions als cursos durant 2008\n250 alumnes més que l'any 2007 s'inscriuen als cursos de català\nDurant 2008 s'ha produït un fort increment de la demanda de cursos de català en tots els nivells, superant totes les previsions, amb un augment global de les inscripcions d'un 22,5% respecte a 2007, any en què va créixer un 23,5%. La demanda de cursos bàsics ha augmentat un 58% des que al setembre de 2005 es va implantar el primer pla d'acolliment lingüístic a Cornellà.\nPel que fa al nombre de cursos, se n'han fet 70, cosa que representa un augment de quasi el 17% respecte a 2007, any en què es va créixer un 43%.\nA banda del significatiu increment d'inscripcions en els cursos de nivell bàsic d'acolliment lingüístic, el nombre d'inscripcions també ha augmentat notablement a la resta de nivells. Així, les inscripcions all nivell de suficiència (nivell C) han crescut un 38% (tot i que només s'ofereix a distància) i en el nivell intermedi (nivell B) un 10%, respecte a 2007.\nEl CNL fa 4 ofertes anuals de cursos presencials d'inicials i bàsics fins a intermedi: 2 de trimestrals (octubre-desembre i gener-març) i 2 d'intensius (maig-juny i juny-juliol). A aquesta s'hi afegeixen dues ofertes quadrimestrals de cursos a distància dels nivells intermedi i de suficiència i el Centre d'Autoaprenentatge.\nL'any 2008, en el conjunt dels 42 cursos inicials i bàsics s'han fet 842 inscripcions, 300 més que el 2007, xifra que suposa un increment del 30%, qusi 10 punts més per damunt del creixement registrat l'any anterior. 22 d'aquests cursos i 577 inscripcions s'inclouen formalment en el programa d'acolliment lingüístic.\nPel que fa a la procedència, l'alumnat estranger augmenta 9 punts entre 2006 i 2008 i ja representa un 49% en aquest darrer any, mentre el nascut a Catalunya baixa quasi 7 punts i el procedent de la resta de l'Estat 3.\nEl programa Voluntariat per la llengua neix a Cornellà l'octubre de 2002 com una iniciativa del CNL i de diverses entitats de la ciutat. Des de 2003 s'estén per Catalunya i posteriorment pel País Valencià, les Illes Balears i Andorra, i ha estat reconegut per la Comissió Europea com una de les 50 millors pràctiques de reforç per a l'aprenentatge d'una llengua que s'estan portant a terme a la Unió Europea.\nAmb el programa Voluntariat per la llengua es fomenten entorns de conveersa entre persones que estan aprenent català (anant a classe o no) i persones que ja el coneixen per tal d'afavorir la fluïdesa oral i estimular l'ús del català en entorns informals fora de l'aula. L'any 2008, des del CNL de Cornellà s'han constituït 109 parelles de voluntaris lingüístics a la ciutat, un 49% més que el 2007.\nDes que es va iniciar el programa a Cornellà i fins al desembre de l'any passat, s'han format 367 parelles lingüístiques a la ciutat.


Twitter esborrarà material audiovisual de persones mortes a petició dels familiars | TINET - Tarragona Internet\nTwitter esborrarà material audiovisual de persones mortes a petició dels familiars\nTwitter ha anunciat que eliminarà imatges i vídeos de persones que hagin mort, sempre i quan familiars o altres individus autoritzats ho demanin expressament, segons informa l'Agència EFE. L'empresa precisa, però, que no s'esborraran en tots els casos, sinó que es tindran en compte factors com l'interès públic i la seva rellevància informativa.\n"Familiars directes o altres individus autoritzats poden demanar l'eliminació d'imatges o vídeos de persones mortes, des que pateixen danys crítics, fins els moments anteriors o posteriors al decés" indica un comunicat difós pel responsable de comunicació de Twitter, Nu Wexler.\nEn aquest comunicat, Twiter manté que no sempre s'acceptaran les peticions per a esborrar aquest contingut, perquè per a fer-ho es tindran en compte circumstàncies com l'interès públic de la persona i la seva rellevància informativa.\nEl passat 20 d'agost, Twitter va suspendre els comptes dels ususaris que estaven difonent contingut gràfic relacionat amb l'assassinat del periodista nordamericà Jim Foley. La xarxa de microblogging ja contemplava feia temps que els familiars de les persones mortes poguessin reclamar que s'esborressin els seus comptes.


Agenda empresa i treball — Ajuntament de Rubí\nSou a: Inici / La teva ciutat / Empresa i treball / Agenda\nAgenda empresa i treball\nUtilització simple i eficient del certificat digital, signatura electrònica i facturació electrònica a l'empresa\nQuan 23/05/2019 a les 10:00\nOn Sala Fòrum, Masia Can Serra - Carrer de Can Serra, 3\nTelèfon de contacte 935887000 Ext 1437\nAssistents Persones emprenedores, professionals, autònoms/es i empresaris/àries.\nEl nou consumidor és 3.0, com complir les seves expectatives\nQuan 15/05/2019 a les 09:30\nAssistents Empreses i persones emprenedores\nFormació de 8 hores dividida en 2 sessions els dies 15 i 22 de maig de 2019\nSaber com són i què n’esperen de tu les noves generacions (millennials, centennials, etc.) -i les no tan noves però amb hàbits renovats de consum-.\nConèixer molt bé les seves inquietuds i exigències cap al mercat: aprendre a emprar l’empatia per definir un discurs encertat i amb el qual se sentin identificats.\nLes noves generacions i el màrqueting. Com vendre i connectar amb ells\nQuan 08/05/2019 a les 10:00\nOn Masia Can Serra\nAssistents Empreses i persones emprenedores.\nAprendre a crear continguts i comunicar-se amb el públic més jove, per vendre els nostres productes i serveis, i fidelitzar-los com a clients.\nVeure com són d’importants les noves generacions per al consum, com mostren comportaments diferents davant les marques, i com persones emprenedores i empreses poden connectar amb els diferents públics objectius.\nJornada: L'economia col·laborativa per a emprenedors. Models de negoci basats en plataformes digitals\nQuan 25/03/2019 a les 09:30\nEquipament Oficina de Serveis a l'Empresa (OSE)\nOn Sala Fòrum, Masia Can Serra\nTelèfon de contacte 93 588 70 00 ext.1437\nL’Oficina de Serveis a l’Empresa organitza una jornada sobre economia col·laborativa per conèixer les oportunitats i els reptes que es plantegen quan s’inicia un projecte basat en una plataforma digital.\nQuan 22/03/2019 a les 09:30\nOn Aula d'informàtica, Edifici Rubí Forma\nL’Oficina de Serveis a l’Empresa organitza un taller sobre Youtube i el vídeo màrqueting per aprendre a utilitzar aquesta eina en un negoci i promocionar productes.\nAquesta formació té una durada de 12 hores i està dividida en 3 sessions que es realitzaran els dies 22 i 29 de març i 5 d’abril de 2019.\nTaller: Coneix els requisits legals i fiscals de la venda online\nQuan 21/03/2019 a les 10:00\nOn Auditori, Edifici Rubí Forma\nL’Oficina de Serveis a l’Empresa organitza un taller per conèixer quins són els aspectes legals i fiscals que s'han de tenir en compte a l’hora de començar la venda i/o la prestació de serveis online.\nAquesta formació té una durada de 6 hores i està dividida en 2 sessions que es realitzaran els dies 21 i 28 de març de 2019.\nJornada: Impacte de la reforma sociolaboral\nQuan 21/03/2019 a les 09:30\nEl Consell de Ministres ha aprovat recentment importants normes en matèria sociolaboral que tenen conseqüències molt rellevants per a les empreses. Durant la sessió, en Josep M. Bosch, assessor laboral de la Cecot, analitzarà detingudament, i des d’un punt de vista pràctic, les diferents mesures aprovades.\nJornada: Màrqueting directe. Promoció d'un negoci amb pocs recursos\nQuan 20/03/2019 a les 09:30\nL’Oficina de Serveis a l’Empresa organitza una jornada sobre màrqueting amb l’objectiu d’aprendre a dissenyar l’estratègia de màrqueting directe més adequada per promocionar un negoci.\nJornada: Novetats fiscals 2019\nQuan 14/02/2019 a les 09:30\nPer tal de posar-nos al dia i veure quina incidència tenen aquestes novetats, així com les possibles implicacions dels nous pressupostos, Cecot ofereix dues sessions, una a Terrassa i l'altra a Rubí, per tractar les Novetats Fiscals 2019, de la mà d’Enric Rius, assessor fiscal de la Cecot.\nACTIVITAT AJORNADA: Rubindústria 2018\nQuan 29/11/2018 a les 09:15\nOn Sala Fòrum, Masia de Can Serra\nTelèfon de contacte Tel. 93 588 70 00 (ext. 1437)\nOportunitats de l'economia analítica per innovar a la indústria\nEl Rubindústria, la cita per excel·lència adreçada a professionals del sector industrial, ha estat ajornada. Properament es donarà a conèixer la nova data.\nEn el seu tercer any, la jornada tindrà com a eix principal l’economia basada en dades. Durant la sessió, veurem com s’organitza una empresa en l'actual economia basada en dades, s’exposaran diversos casos d’èxit entorn de l’economia analítica i traçarem idees de negoci viables.


AEiG La Petjada del Secà: Dia Universal del Nen\nAl 1954 l’Assemblea General de les Nacions Unides va recomanar que tots els països institucionalitzessin el Dia Universal del Nen, dia dedicat a la fraternitat i a la comprensió entre els nens i nenes del món.\nEl 20 de novembre marca la data en que l’Assemblea va aprovar la Declaració dels Drets del Nen al 1959 i la Convenció sobre els Drets del Nen al 1989. És per això que aquest dia és considerat el Dia Universal del Nen.\n1. Les nenes no tenen menys drets que els nens i els nens no tenen menys drets que les nenes.\n2. Els nens i les nenes tenen diferents religions, diferents colors de pell, diferents cultures i poden ser de diferents ètnies. Però tots tenen els mateixos drets.\n3. Tots els nens i totes les nenes del món tenen dret a un nom propi, a un país i a una llengua.\n4. Tots els nens i totes les nenes han de tenir una família que tingui cura d'ells.\n5. Tothom ha de respectar les llengües i les cultures dels altres.\n6. Tothom té el dret a tenir una casa i créixer en un lloc sa.\n7. Tothom té el dret a no passar gana i a gaudir d'una alimentació sana.\n8. Tothom té el dret d'anar a l'escola i el deure d'estudiar.\n9. Tots els nens i totes les nenes tenen el dret a dir el que pensen i tenen el deure de respectar el que els altres pensen.\n10. Totes les nenes i tots els nens tenen el dret a ser atesos quan estant malalts.\n11. Totes les nenes i tots els nens tenen el deure d'ajudar els altres.\n12. Totes les nenes i tots els nens han de compartir les tasques de casa amb les persones amb qui viuen.\n13. Tothom ha de respectar les plantes i els animals i ajudar a conservar el planeta.\n14. Cap nen o nena pot ser esclavitzat o esclavitzada. Fins als 16 anys ningú no pot treballar.\n15. Cap nen o nena pot ser abandonat o abandonada.\n16. Cap nen o nena pot ser maltractat o maltractada. Ningú no té el dret de pegar , ni d'insultar, ni de menysprear cap altra persona.\n17. Cap nen o nena pot ser discriminat per les seves discapacitats físiques o psíquiques. Cal ajudar i respectar totes les persones que tinguin una discapacitat.\n18. Tots els nens i totes les nenes tenen el dret de jugar i de ser feliços.\n19. Tots els nenes i totes les nenes tenen el dret a la intimitat. Per tant, ningú no pot fer de tafaner o de tafanera de les seves vides.\n20. Tots els nens i les nenes tenen el dret a viure en pau. Si hi ha una guerra, ningú no pot fer-los lluitar.\n21. Sempre cal resoldre les diferències a través del diàleg i del respecte.\n22. El govern del cada país ha de fer tot el que pugui per assegurar els drets dels seus ciutadans.\n23. Tots els nens i totes les nenes del món tenen el deure de conèixer els seus drets.\nPublicat per La Petjada del Secà a les 20:10\nOooohhhh!! que bonic!\nOjalà sigués així! Però entre totes i tots ho podem aconseguir!\n21 de novembre de 2008, a les 9:03\nTOTS ELS NENS CANTEN CANÇONS, PERQUÈ ELS HOMES\nvolen jocs, volen somriure.\ntots els nens del meu carrer,\nvolen creixer i viure bé.\nvolen crèixer i viure bé.\nTots els nens de la ciutat,\nvolen pares ben alegres,\nvolen pau i germandat.\nSi la pau sempre fa falta,\nho direm amb veu ben alta,\nCada nen del meu país,\nobre els ulls amb esperança,\ncada nen del meu pais,\nté el desig de ser feliç.\nTots els nens cantem cançons,\nperque els homes ens escoltin,\nperque els homes siguin bons.\nSi cantant el pit s´aixampla,\ntambé el cor es fa més ample,\n21 de novembre de 2008, a les 9:08\nqui ha d'actualitzar sobre la fira?????\n25 de novembre de 2008, a les 11:02\nLa Petjada del Secà amb la FIRA D'ARBECA\nUn any més amb el Correllengua


Dubte proves mediques (vista) bombers gene - Fòrum de BOMBERS - Bombers.es - La web dels BOMBERS\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\nTEMA:\tDubte proves mediques (vista) bombers gene\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 11 mesos 2 setmanes\t#62164\nTinc un dubte i voldria saber si me'l podeu resoldre..\nAlgú sap si hi ha algun inconvenient en operarte de la vista si tens miopia o algun problema de visió, per les proves?\nSabeu si en les mèdiques et poden tirar enrrere per una operació de vista així?\nO és més aconsellable utilitzar lentilles correctores i un cop entreis al cos operarte?\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 11 mesos 2 setmanes\t#62165\nHola, mirat les bases, si allà està descrita la teva exclusió mèdica, si arribes a les mèdiques amb aquella exclusió seràs exclòs del procés. Així que aquesta opció que planteges d'operar-te un cop siguis dins del cos, jo la descartaria.\nResponent a la teva pregunta, l'operació per treure miopia, no deixa cap rastre, així que el meu consell és que si ho has de fer, fes-ho abans d'anar a les mèdiques!\nEspero haber-te ajudat.\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 11 mesos 2 setmanes\t#62166\nHi ha força gent que s'opera la vista abans de les mèdiques, i no és motiu d'exclusió sempre i quan no estiguis per sota del valors del test d'snellen que es donen (que se suposa que operat ja no els tens).\nPer altra banda tinc el mateix dubte sobre la lentilla correctora (o Orto-k). Algu sap si es considera exclusió mèdica si les utilitzes, tot i superar el test d'snellen correctament?? A les bases queda una mica ambigu.\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 11 mesos 2 setmanes\t#62167\nHola alloro , la lentilla Orto-k no la duràs el dia de les proves... es posa per la nit ( pell que tinc entés ) així que valorant amb el mateix principi que utilitzes per l'operació... doncs no hauria de ser excloient, perquè passaras el tests i ja està.\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: alloro\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 11 mesos 2 setmanes\t#62168\nLa mediques de voluntaris ,que les bases son igual, les vaig passar amb les ortK i de maravilla!!!!\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 11 mesos 6 dies\t#62184\nLa miopia és motiu d'exclusio si superes els nivell del Test de Snellen que diu a les bases. Operar-se evitaria aquest motiu d'exclussió, i que t'hagis operat no suposa cap problema, mentres hi vegis bé.\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 6 mesos 2 setmanes\t#64068\nHola companys, ahir em vaig fer una revisió de la vista, i el test d'snellen el passo amb els barems de bcn, però justet. No em vull operar, però em vull curar en salut. Algú que hagi utilitzat les lentilles orto k em podría explicar la seva experiència? Quan comences a notar els resultats, on les ha comprat, si necessites anar a un oftalmoleg primer. Etc.. gràcies\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 6 mesos 2 setmanes\t#64080\nJo les vaig utilitzar i et tinc que dir que si tens molta miopia no et serviran, jo tinc 6 a cada ull i tot i que em va millorar la visió (passava el test) no hi veia del tot bé. Al tenir tanta miopia el procés d'aplastament de la còrnia dura dos setmanes aprox.\nHo vaig fer juntament amb un company qie tenia entre 1 dioptria i 2 i al cap de dos dies i veia parfectament al treure's les lentilles.\nConsell: si tens molta miopia millor operar-se ja que si ve passaràs el test, no hi veuràs del tot bé i amb lo que costen és tonteria. Si tens més de 6 potser no passes ni el test. Si tens poca, entre 1 i 3'5 aprox, jo ho faria ja que és una bona solució.\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 6 mesos 2 setmanes\t#64092\nSi vas passar el test tenint 6 dioptries a cada ull trobo que les lentilles aquestes són miraculoses\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 6 mesos 2 setmanes\t#64094\nJo tinc estigmatisme miopic. Nuse si es el mateix. I tinc 1 a un ull i 0,75 a l'altre. Jagine, on les vas comprar? preu?\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 6 mesos 2 setmanes\t#64097\nBones nois! Si, van bé però és paciència. Ja et dic dos setmanes sense veure-hi del tot bé i treballant... Si tens moltes dioptries conforme passa el dia la còrnia torna a la seva forma i vas perdent visió.\nPukas, jo vaig anar a la òptica teixidó de Tarragona, és un centre de Multiopticas. Jo crec que amb lo que tens en 1 dia o 2 ja hi veuries bé. El preu crec que ronda els 600 euros sinó recordo malament.\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 6 mesos 2 setmanes\t#64098\nEt comento la meva experiencia...Em vaig operar el 2010, tenint 7 de miopia a cada ull. Vaig quedar més o menys be, tot i que amb graduacions altes sempre tindrem un ull propens a miopitzar. Vaig poder viure sense ulleres ni lentilles durant uns 5 anys...però...SORPRESA! Torna la miopia! Pu_tes pantalles d'ordinador, mòvils, tablets... Total...que començo a utilitzar ulleres per conduir de nit, despres també per veure la tele de lluny...i poc a poc seguia pujant pujant i pujant. L'any passat, amb gairebe 2 i 3 dioptries ja..., decideixo probar les OrtoK. Em vaig informar força i vaig anar a l'Institut Català de la Retina, on l'especialista en ortoK es diu Joan Perez (Contactologia). Preu 900€ tot inclòs. T'han d'anar fent topografies corneals abans i durant el tractament. Com be han dit abans...pots trigar 2 setmanes en aconseguir modelar la cornea, o 1 dia. Les lents ortok s'han d'anar canviant cada any i son uns 400€ (preus donats l'any passat a l'ICR)\nEn el meu cas, per ser un post laser, no em van anar be, ja que la biomecànica del meu ull ha estat alterada...vamos, que me'l van cremar jejeje. Vaig abandonar el tractament i perdre pasta si...\nEt puc dir que no és agradable anar-te'n a dormir amb elles, però a tot t'acostumes. Has de ser molt curos i net.\nDit això...quan buscava info per foros sobre ortok, gent de policia nacional comentaven que determinades optiques et 'deixaven' uns dies les lents per a passar la prova, vamos...un lloguer d'ortok. Suposo que amb una molt bona higiene per part dels optics no hauria de passar res...però ves a saber...\nT'he fotut un bon rollaco però espero haver-te ajudat!\nConsell: amb la teva graduació jo provaria amb les ortoK primer, te un efecte reversible. El laser NO. També és veritat que els lasers d'avui dia estan més afinats que fa 10 anys. Per'o pensa que si et puja la graduació com a mi...\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 5 mesos 3 setmanes\t#64196\nespinete va escriure: La mediques de voluntaris ,que les bases son igual, les vaig passar amb les ortK i de maravilla!!!!\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 5 mesos 3 setmanes\t#64206\nwei hola , la vida es un mocador, estic igual que el companyPETER86, jo operet amn 5,5 de miopia, per lo demes exactament igual, de moment super content de les ORT0-K\nDubte proves mediques (vista) bombers gene\tfa 5 mesos 3 setmanes\t#64207\nEspinete, el dia que vas fer les mèdiques de voluntaris et van demanar si portarves lentilles? vas haver de dir que utilitzes les correctores? o simplement no et van preguntar res?\nTemps de càrrega de la pàgina: 0.170 segons


Tomeu Mulet es perfila com el nou batle de Sineu, si obté el suport de Pere Joan Jaume |\nBy dingolasineu / Mai 26, 2019 / Política / Deixa un comentari\nEl PP ha guanyat les eleccions a Sineu. El partit de Tomeu Mulet s’ha imposat amb 817 vots, molt ajustat a Gent per Sineu -amb 761 vots-. Ciutadans ha fet 156 vots i el PSIB 211 vots-. Així idò, aplicant els resultats de la Lleï d’Höndt, el PP tendrà 5 regidors en la legislatura 2019-2023, Gent per Sineu en tendrà 4, Cs n’ha aconseguit 1, i finalment PSIB entra amb 1 regidor.\nCap de les quatre formacions que es presentaven a Sineu obté majoria absoluta, i per tant seran necessaris pactes que s’hauran de negociar durant aquestes properes setmanes. Es preveu que Tomeu Mulet sigui el nou batle, d’acord amb el possible equilibri de regidors del nou consistori.\nCiudadanos (el partit de l’ex de Sineu s’ho Mereix i del PP) només fa 1 regidor i 156 vots, tot i la força mediàtica de la formació.\nEl PSIB-PSOE entra amb un regidor, superant a Cs.\nGent per Sineu (GxS) havia obtingut 692 vots l’any 2015, el Partit Popular (PP) n’havia fet 512, Sineu s’ho Mereix -que enguany s’ha presentat com a Ciudadanos– en va fer 340, el PI -que enguany no s’ha presentat- en va fer 240, i el PSIB-PSOE 134.\nEn aquests moments continua l’escrutini dels resultats de les eleccions al Consell de Mallorca, al Parlament de les Illes Balears, i al Parlament de la Unió Europea.\nNotícies de DíNGOLA durant la jornada d’avui:\n[FOTONOTICIA] Coes de mitja hora i ambient tranquil per votar, aquest matí\nA Sineu baixa un poc la participació a locals i autonòmiques, i puja a les europees (dades de les 14h)\nCalma en les meses durant l’horabaixa (dades de les 18h)


Les pintures de Ferrer Bassa, el Giotto català, restaurades a través del micromecenatge - VilaWeb\nLes pintures de Ferrer Bassa, el Giotto català, restaurades a través del micromecenatge\nAvui Verkami inicia la campanya, la primera que fa amb l'Ajuntament de Barcelona\nL'any 1922, un dels quadres cabdals del pintor Marià Fortuny, 'La vicaria', es va adquirir per una subscripció pública i d'aquesta manera es va evitar que acabés a Madrid. Avui és una de les joies del MNAC. L'adquisició va ser possible gràcies a l'aportació de petites quantitats de molta gent i això també va convertir l'obra en una peça popular i estimada. Amb la mateixa filosofia, avui s'inicia a Verkami el projecte de finançament per micromecenatge de la restauració de les pintures de la capella de Sant Miquel del Monestir de Pedralbes, atribuïdes al taller de Ferrer Bassa, una de les joies del gòtic català.\nL'obra artística que el monestir conserva en la petita capella del claustre és de primera magnitud. Són unes pintures murals del 1346, les primeres pintures modernes que es fan després del romànic, i que estan vinculades amb la Itàlia dels grans pintors del Tres-cents, com Giotto, Taddeo Gaddi, Duccio de Buonisegna o els germans Lorenzetti.\nDurant molt de temps es va pensar que aquestes pintures murals eren obra de mestres italians, però avui ls estudis han demostrat que fou un pintor de la cort catalana, Ferrer Bassa, qui les va pintar. L'enviaren a Itàlia per aprendre de primera mà les tècniques de Giotto i tots els altres, els que feren la gran revolució artística. Perquè cal recordar que el segle XIV per a Catalunya suposa la gran expansió arreu del mediterrani, fou una monarquia que va arribar a constantinoble, i que en art suposa el ple del gòtic català, que en arquitectura donarà Santa Maria del Mar i la capella de Santa Àgata.\nL’any 2005 es va encetar un programa integral de gran abast per a recuperar el conjunt, en el que es preveien diverses fases. La primera, ja finalitzada, ha contemplat un seguit d’estudis que ara permeten conèixer a fons els murals i encarar la fase culminant, la seva restauració. Aquests resultats es poden veure en l’exposició 'Murals sota la lupa' que es presenta en tres de les sales d’exposicions del Monestir\nDetall de les pintures murals de la capella de Sant Miquel del monestir de Pedralbes


Tècnics de suport a la recerca a les Illes Balears 2017\nS'ofereixen deu ajuts per contractar personal tècnic de suport perquè s'incorpori a unitats de recerca ubicades a les Illes Balears.\nAls efectes d'aquests ajuts poden ser beneficiaris els centres d'R+D següents:\na) Centres públics d'R+D: les universitats públiques, els organismes públics de recerca reconeguts per la Llei 14/2011, els centres d'R+D amb personalitat jurídica pròpia i diferenciada vinculats a l'Administració general de l'Estat o que en depenen i els centres d'R+D vinculats a administracions públiques territorials o que en depenen, independentment de la personalitat jurídica.\nPoden ser sol·licitants i beneficiaris dels ajuts els centres d'R+D que estiguin vàlidament constituïts i que tenguin capacitat de contractació laboral, als quals es refereix l'apartat 2 de l'annex 1 de la convocatòria.\nEl termini màxim per resoldre els procediments i notificar-ne la resolució és de sis mesos comptadors des de la data de finalització del termini de presentació de sol·licituds.\nExtracte de la convocatòria publicada al BOIB\nConvocatòria publicada al BOIB\nLlistat definitiu contractació de tècnics de suport a la recerca\nLlistat definitiu d'entitats seleccionades a la convocatòria de data 2 de juny de 2017, per la qual s'ofereixen ajuts per a la contractació de tècnics de suport a la recerca 2017 (Butlletí Oficial de les Illes Balears núm. 75, de 20-06-2017)\nEls indicats al punt 3 de l'annex 1 d'aquesta convocatòria.\nLa que s'indica al punt 8 de l'annex 1 d'aquesta convocatòria.\nAnnex 3. Model de currículum de la unitat de recerca\nAnnex 4. Declaració de responsabilitat\nAnnex 5. Declaració de compliment d'obligacions\nAnnex 6. Declaració d'ajudes\nAnnex 7. Dades bancàries\nAnnex 11. Logos\nEl termini de presentació de sol·licituds és de vint dies naturals comptadors des de l'endemà de la publicació de l'extracte d'aquesta Resolució en el Butlletí Oficial de les Illes Balears. El termini finalitza el dia 7 de juliol de 2017.\nLes institucions beneficiàries han de formalitzar els contractes amb el personal tècnic i els han de trametre a la Direcció General d'Innovació i Recerca en el termini de dos mesos des de la data de notificació de la concessió de l'ajut. Juntament amb el contracte s'ha de trametre el currículum de la persona contractada, en el qual s'ha de fer referència, si escau, a l'experiència laboral dels darrers tres anys i s'ha d'adjuntar una còpia de la seva titulació.\nLa incorporació efectiva del personal tècnic contractat al seu lloc de feina s'ha de produir el dia 1 de desembre de 2017.\nLa persona i l'entitat beneficiàries, disposen d'un termini de deu dies per acceptar la subvenció mitjançant el model d'acceptació que figura en l'annex 8 o per a formular les al·legacions que considerin oportunes.\nCertificat de les despeses realitzades signat pel responsable de l'entitat. Aquest certificat ha de contenir un resum de les despeses realitzades durant el període per justificar.\nAnnex 8. Acceptació\nAnnex 9. Certificat despeses\nFins a 31 de desembre de 2021.\nLa justificació dels ajuts s'ha de realitzar d'acord amb el que s'indica al punt 13 de l'annex 1 de la convocatòria.\nLa que s'indica al punt 13 de l'annex 1 de la convocatòria\nAnnex 10. Compte justificatiu\nSegons el que s'indica a l'annex 1, punt 13.1 de la convocatòria.


L'Ajuntament de Castelldefels busca potenciar les visites escolars a l'Espai Prehistòria: fauna, canvi climàtic i arqueologia al Garraf - Llobregat Digital\nL'Ajuntament de Castelldefels busca potenciar les visites escolars a l'Espai Prehistòria: fauna, canvi climàtic i arqueologia al Garraf\nDimecres, 20 d'octubre de 2021 - 15:00h\nL'Espai ubicat a la sala Margarida Xirgu de la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado exposa les restes arqueològiques trobades al municipi.\nEn declaracions de Jordi Maresma, 1r tinent d'alcalde i regidor d'Educació i Cultura aquest recordava que, "vam començar l'anterior mandat definint l'Eix Històric i la xarxa d'equipaments de proximitat de la façana marítima, per posar en ús i en valor el ric patrimoni arquitectònic i natural de Castelldefels”.\nAixò ha permès en els darrers mesos, “obrir els tres centres d'interpretació de la ciutat: l'Espai Prehistòria a la Biblioteca, l'Espai Dunar a la platja i Piràtia, el nou centre d'interpretació històrica i de la pirateria al Castell."\nI finalitzava, "hem volgut donar una presentació específica per als nostres centres educatius, perquè tenen un paper central en donar a conèixer el nostre entorn, que és la primera passa per posar-lo en valor i estimar-lo. D’ aquesta estima, en naixerà la voluntat de tenir-ne cura".\nAmb la voluntat de dinamitzar aquest espai amb més visites per part dels centres escolars de la ciutat, aquest 15 d'octubre ha tingut lloc una visita amb una representació de les direccions de les escoles de Castelldefels i la Inspecció d'Educació del Baix Llobregat.\nAmbdues delegacions han estat acompanyades pel primer tinent d'alcaldia i regidor d'Educació i Cultura, Jordi Maresma, i han pogut assistir a una presentació de l'exposició a càrrec de Montse Sanz, una descobridores de les troballes i co-directoes del projecte de recerca de la Cova del Rinoceront juntament amb Joan Daura, arqueòlegs del Grup de Recerca del Quaternari.\nLa peça central de l'exposició és l'esquelet complet d'una cria d'elefant (Elephas antiquus) d'uns 5 o 6 anys d'edat i que va ser descobert l'any 2012.\nAquestes restes, de 100.000 anys, són una de les poques evidències de cries complertes d'elefants antics a Europa i es pot veure per primera vegada en aquesta exposició.\nL'espai també acull altres restes molt singulars trobades en el jaciment i que també s'ensenyen al públic per primer cop, com el crani i la mandíbula d'un rinoceront subadult d'una espècie actualment extingida (Stephanorhinus hundsheimensis) i el crani d'un cérvol mediterrani (Haploidoceros mediterraneus).\nEls cérvols mediterranis són també una espècie ja extinta en l'actualitat que va viure al sud d'Europa en els moments càlids, la cova del Rinoceront n'és el jaciment més important, ja que és el lloc on més individus d'aquesta espècie s'han trobat en tot el món.


Experiència mínima de tres anys fent tasques similars. Bon nivell d'excel per la gestió de les dades\nEs necessita incorporar una persona amb experiència en el departament de RRHH. Tasques a realitzar: - Gestió d'hores - Tramitació d'altes i baixes - Contractacions, pròrrogues, finalitzacions - Gestió de nòmines i entrada d'incidències al programa - Gestió d'assegurances socials Treballarà amb SAGE, SEPE, SISTEMA RED, SILTRA,... Horari jornada partida i completa, 8 hores diàries. De dilluns a divendres. Vehicle recomanable per arribar al lloc de treball. Incorporació a partir del mes de gener per facilitar l'adaptació al lloc de treball abans de que la baixa es faci efectiva ( prevista pel mes de juny).