Satèl·lit de comunicacions - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Comunicacions per satèl·lit)\nEls satèl·lits artificials de comunicacions són un mitjà molt apte per emetre senyals de ràdio en zones àmplies o poc desenvolupades, ja que poden utilitzar-se com enormes antenes suspeses del cel. Atès que no hi ha problema de visió directa es solen utilitzar freqüències elevades en el rang dels GHz que són més immunes a les interferències, a més, l'elevada direccionalitat de les ones a aquestes freqüències permet "donar a llum" zones concretes de la Terra. El primer satèl·lit de comunicacions, el Telstar 1, es va posar en òrbita el 1962. La primera transmissió de televisió via satèl·lit es va dur a terme el 1964.\n1 Satèl·lits geoestacionaris (GEO)\n2 Satèl·lits d'òrbita baixa (LEO)\nSatèl·lits geoestacionaris (GEO)[modifica]\nArticle principal: Satèl·lit geostacionari\nEl període orbital dels satèl·lits depèn de la seva distància a la Terra. Com més a prop estigui, més curt és el període. Els primers satèl·lits de comunicacions tenien un període orbital que no coincidia amb el de rotació de la Terra sobre el seu eix, de manera que tenien un moviment aparent al cel, això feia difícil l'orientació de les antenes, i quan el satèl·lit desapareixia al horitzó la comunicació s'interrompia.\nEl 10 de juliol de 1962 es va llançar el Telstar, primer satèl·lit de telecomunicacions.\nHi ha una altura per la qual el període orbital del satèl·lit coincideix exactament amb el de rotació de la Terra. Aquesta alçada és de 35.786,04 quilòmetres. L'òrbita corresponent es coneix com el cinturó de Clarke, ja que va ser el famós escriptor de ciència ficció Arthur C. Clarke el primer a suggerir aquesta idea l'any 1945. Vistos des de la terra, els satèl·lits que giren en aquesta òrbita semblen estar immòbils en el cel, per la qual cosa se'ls anomena satèl·lits geoestacionaris . Això té dos avantatges importants per a les comunicacions: permet l'ús d'antenes fixes, ja que la seva orientació no canvia i assegura el contacte permanent amb el satèl·lit.\nEls satèl·lits comercials funcionen en tres bandes de freqüències, anomenades C, Ku i Ka. La gran majoria d'emissions de televisió per satèl·lit es realitzen a la banda Ku\nFreqüència ascendent (GHz)\nFreqüència descendent (GHz)\nNo és convenient posar molt pròxims a l'òrbita geostacionària dos satèl·lits que funcionin a la mateixa banda de freqüències, ja que poden interferir. A la banda C la distància mínima és de dos graus, a la Ku i la Ka d'un grau. Això limita en la pràctica el nombre total de satèl·lits que pot haver en tota l'òrbita geostacionària a 180 a la banda C i 360 en les bandes Ku i Ka. La distribució de bandes i espai en l'òrbita geostacionària es realitza mitjançant acords internacionals.\nL'elevada direccionalitat de les altes freqüències fa possible concentrar les emissions per satèl·lit a regions geogràfiques molt concretes, fins d'uns pocs centenars de quilòmetres. Això permet evitar la recepció en zones no desitjades i reduir la potència d'emissió necessària, o bé concentrar el feix i augmenti la potència rebuda pel receptor, reduint al mateix temps la mida de l'antena parabòlica necessària. Per exemple, el satèl·lit Astra té una empremta que s'aproxima bastant al continent europeu.\nEn l'actualitat, aquest tipus de comunicació pot imaginar com si tinguéssim un enorme repetidor de microones en el cel. Està constituït per un o més dispositius receptor-transmissor, cadascun dels quals s'escolta una part de l'espectre, amplificant el senyal d'entrada i retransmetent a una altra freqüència per evitar els efectes d'interferència.\nCadascuna de les bandes utilitzades en els satèl·lits es divideix en canals. Per a cada canal sol haver en el satèl·lit un repetidor, anomenat transponder o transponedor , que s'ocupa de capturar el senyal ascendent i retransmetre de nou cap a la terra en la freqüència que li correspon.\nEl punt verd i el marró estan sempre en línia en una òrbita geostacionària.\nCada canal pot tenir un ample de banda de 27 a 72 MHz i es pot utilitzar per enviar senyals analògics de vídeo i/o àudio, o senyals digitals que puguin correspondre a televisió (normal o en alta definició), ràdio digital (qualitat CD), converses telefòniques digitalitzades, dades, etc. L'eficiència que s'obté sol ser de 1 bit/s per Hz, així, per exemple, un canal de 50 MHz permetria transmetre un total de 50 Mbit/s d'informació .\nUn satèl·lit típic divideix el seu ample de banda de 500 MHz a uns dotze receptors-transmissors d'un ample de banda de 36 MHz cadascun. Cada parell pot emprar per a codificar un flux d'informació de 500 Mbit/s, 800 canals de veu digitalitzada de 64 kbit/s, o bé, altres combinacions diferents.\nPer a la transmissió de dades via satèl·lit s'han creat estacions d'emissió-recepció de baix cost trucades VSAT (Very Small Aperture Terminal). Una estació VSAT típica té una antena d'un metre de diàmetre i un watt de potència. Normalment les estacions VSAT no tenen potència suficient per comunicar-se entre si a través del satèl·lit (VSAT - satèl·lit - VSAT), de manera que se sol utilitzar una estació a terra anomenada hub que actua com repetidor. D'aquesta manera, la comunicació passa amb dos salts terra-aire (VSAT-satèl·lit - hub - satèl·lit - VSAT). Un sol hub pot donar servei a múltiples comunicacions VSAT.\nEn els primers satèl·lits, la divisió en canals era estàtica, separant l'ample de banda en bandes de freqüències fixes. En l'actualitat el canal es separa en el temps, primer en una estació, després una altra, i així successivament. El sistema s'anomena multiplexión per divisió en el temps . També tenien un sol feix espacial que cobria totes les estacions terrestres. Amb els desenvolupaments experimentats en microelectrònica, un satèl·lit modern té múltiples antenes i parells receptor-transmissor. Cada feix de informació provinent del satèl·lit pot enfocar sobre una àrea molt petita de manera que es poden fer simultàniament diverses transmissions cap o des del satèl·lit. A aquestes transmissions se'ls diu 'traça d'ones dirigides'.\nLes comunicacions via satèl·lit tenen algunes característiques singulars. En primer lloc hi ha el retard que introdueix la transmissió del senyal a tan grans distàncies. Amb 36.000 km d'altura orbital, el senyal ha de viatjar com a mínim 72.000 km, la qual cosa suposa un retard de 240 mil·lisegons, només en la transmissió, en la pràctica el retard és de 250 a 300 mil·lisegons segons la posició relativa de l'emissor, el receptor i el satèl·lit. En una comunicació VSAT-VSAT els temps es dupliquen a causa de la necessitat de passar pel hub. A títol comparatiu en una comunicació terrestre per fibra òptica, a 10.000 km de distància, el retard pot suposar 50 mil·lisegons (la velocitat de les ones electromagnètiques en l'aire o en el buit és d'uns 300.000 km/s, mentre que en el vidre o en el coure és d'uns 200.000). En alguns casos aquests retards poden suposar un seriós inconvenient o degradar de manera apreciable el rendiment si el protocol no està preparat per a aquest tipus de xarxes.\nPel que fa als fenòmens que dificulten les comunicacions via satèl·lit, s'han d'incloure també el moviment aparent en vuit dels satèl·lits de l'òrbita geostacionària a causa dels balancejos de la Terra en la seva rotació, els eclipsis de Sol en què la Terra impedeix que el satèl·lit pugui carregar les bateries i els trànsits solars, en què el Sol interfereix les comunicacions del satèl·lit al trobar aquest entre el Sol i la Terra.\nUna altra característica singular dels satèl·lits és que les seves emissions són broadcast de manera natural. Té el mateix cost enviar un senyal a una estació que enviar-la a totes les estacions que es troben dins de l'empremta del satèl·lit. Per a algunes aplicacions això pot resultar molt interessant, mentre que per altres, on la seguretat és important, és un inconvenient, ja que totes les transmissions han de ser xifrades. Quan diversos ordinadors es comuniquen a través d'un satèl·lit (com en el cas d'estacions VSAT) els problemes d'utilització del canal comú de comunicació que es presenten són similars als d'una xarxa local.\nEl cost d'una transmissió via satèl·lit és independent de la distància, sempre que les dues estacions es troben dins de la zona de cobertura del mateix satèl·lit. A més, no hi ha necessitat de fer infraestructures terrestres, i l'equipament necessari és relativament reduït, pel que són especialment adequats per enllaçar instal·lacions provisionals que tinguin una mobilitat relativa, o que es troben en zones on la infraestructura de comunicacions està poc desenvolupada.\nRecentment s'han posat en marxa serveis de transmissió de dades via satèl·lit basats en el sistema de transmissió de la televisió digital, la qual cosa permet fer ús de components estàndard de baix cost. A més de poder utilitzar de manera dúplex com qualsevol comunicació convencional via satèl·lit, és possible realitzar una comunicació simple en què les dades només es transmeten de la xarxa a l'usuari, i per al camí de tornada, aquest utilitza la xarxa telefònica (via mòdem o XDSI). D'aquesta manera la comunicació xarxa→ usuari es realitza a alta velocitat (típicament 400-500 kbit/s), de manera que s'obté una comunicació asimètrica. L'usuari evita així instal lar el costós equip transmissor de dades cap al satèl·lit. Aquest servei està operatiu a Europa des de 1997 a través dels satèl·lits Astra i Eutelsat, i és ofert per alguns proveïdors de serveis d'Internet. La instal lació receptora és de baix cost, hi ha targetes per a PC que permeten connectar directament el cable de l'antena, que pot ser la mateixa antena utilitzada per veure la televisió via satèl·lit.\nSatèl·lits d'òrbita baixa (LEO)[modifica]\nCom hem dit, els satèl·lits amb òrbites inferiors a 36.000 km tenen un període de rotació inferior al de la Terra, pel que la seva posició relativa en el cel canvia constantment. La mobilitat és tant més ràpida com menor és la seva òrbita. El 1990 Motorola endegà un projecte consistent en posar en òrbita un gran nombre de satèl·lits (66 en total). Aquests satèl·lits, coneguts com satèl·lits Iridium es col·locarien en grups d'onze en sis òrbites circumpolars (seguint els meridians) a 750 km d'altura, repartits de forma homogènia per tal de constituir una quadrícula que cobrís tota la terra. Cada satèl·lit tindria el període orbital de 90 minuts, de manera que en un punt donat de la terra, el satèl·lit més proper canviaria cada vuit minuts.\nCadascun dels satèl·lit emetria diversos fas diferents (fins a un màxim de 48) cobrint tota la terra amb 1.628 fas, cada un d'aquests fas constituiria una cel i el satèl·lit corresponent serviria per comunicar als usuaris que es trobaran sota la seva empremta. La comunicació usuari-satèl·lit es faria en freqüències de banda de 1,6 GHz, que permet l'ús de dispositius portàtils. La comunicació entre els satèl·lits a l'espai exterior es portaria a terme en una banda Ka.\nEn resum, aquest projecte és com una infraestructura GSM que cobreix tota la Terra i que està "penjada" del cel.\nPàgina principal fabricant equips de comunicacions embarcats en satèl·lits\nBreu història de satèl·lits de comunicació David J. Whalen\ndglover/sat/satcom2.html NASA satèl·lits de comunicació experimentals\nDescripció de Syncom 2\nConstel de Satèl·lits de Lloyd\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Satèl·lit_de_comunicacions&oldid=11617657»\tCategories: TelecomunicacionsSatèl·lits artificialsCategoria oculta: Articles bons en rus\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 5 abr 2013 a les 01:06.


Publicitat Wifi4eu -\nWIFI4EU WIFI Ajuntaments Catalunya › Fòrums › Comunitat WIFI4EU Catalunya › Publicitat Wifi4eu\n03/08/2020 a les 10:51 #1697 Respon\nA fortia hem acabat fa poc el desplegament del wifi4eu, el nostre dubte és amb L’obligatorietat o no de publicitar els espais amb cobertura Wifi4eu amb panells a la via publica, al conveni signat no ho hem sabut trobar.\nPerò en canvi el document d’aquest enllaç marca L’obligatorietat https://ec.europa.eu/inea/sites/inea/files/wifi4eu/wifi4eu-graphic_charter_es.pdf\n07/08/2020 a les 10:38 #1708 Respon\nBon dia Francesc, primer de tot felicitats pel projecte WIFI4EU. No fa falta que feu publicitat de WIFI4EU a part de tenir el seu logo en el portal captiu de la vostra xarxa wifi. El fet de fer publicitat de la xarxa, tant “online” com físicament, mitjançant cartells als llocs amb connectivitat és totalment voluntari. En el document que em comentes inicialment es va preveure l’obligatorietat d’aquests cartells, però no és una acció necessària actualment per la validació del projecte.\nResposta a: Publicitat Wifi4eu


Rosa Boladeras: “No sóc actriu i res més” – OFFTHERECORD – Entrevistes Cultura\nRosa Boladeras: “No sóc actriu i res més”\nBy adrianaboixados 9 de desembre de 2015 desembre 17th, 2019 cultura\nRosa Boladeras, actriu catalana nascuda a Terrassa, té un gràcia natural que l’acompanya, davant i darrere la càmera. Simpàtica i divertida sense cap intenció de ser-ho, ella és i li surt així. Transparent, sociable i amb una rialla que omple tota la pantalla.\nT’ha canviat la percepció des de que vas començar a ser actriu a ara?\nPotser sí. La veritat és que amb els anys m’ha canviat la percepció de tot, de la vida i de tot. Ara relativitzo molt més, fins i tot el fet de ser actriu. Em sento molt més creativa que actriu en concret. Penso que em podria dedicar a moltes més coses, no només a ser actriu.\nPerquè creus que ha canviat?\nPerquè al principi poses totes les energies pensant que només pots fer una cosa, o senzillament sents que allò és realment el que vols. Amb el temps te n’adones que el món està ple de coses meravelloses, i que pots triar i decidir molt més. La meva percepció ha canviat en el sentit de dir “no sóc actriu i res més”, no m’agrada estar a mercè d’aquesta professió, potser el que ha canviat és la meva actitud davant d’ella, però també davant la vida i de mi mateixa.\nViure altres histories, que sovint arriben però no ens en adonem perquè tenim el cap ocupat en una altra cosa. M’agrada molt escriure. Estic apunt de començar tot una formació de constel·lacions, a l’Institut Gestalt. També m’agradaria viure en una casa al camp, tenir un hortet i treballar només quan m’inspirés. Inventar-me tallers de literatura creativa per a nens i per a adults… I viatjar pel món.\nHas fet tot tipus de papers, des de la tímida i innocent minyona a ‘Temps de silenci’ a l’esbojarrada Joana a ‘L’un per l’altre’. Ets bastant polivalent. Amb quin personatge t’has sentit més identificada?\nAi, no ho sé, (riu). Penso que tots estan en un. Ara per exemple, a ‘Habitaciones cerradas’, m’identifico amb el personatge perquè em considero una persona lluitadora, moderna. Tots tenim tants ‘jo’… Tots els personatges tenen una part de l’ésser humà, tots podem ser-ho tot. D’una banda m’encanta fer el boig, estar com una cabra i deixar-me ser així. Sóc una mica despistada, m’encanta fer el pallasso, sí, m’agrada fer-me’l. Però alhora sóc una persona molt responsable, mare de tres fills, i toco molt de peus a terra. Reflexiono molt sobre la vida, m’agrada molt filosofar, llegir…\nCom és Rosa Boladeras?\nM’agrada molt trencar, sentir-me lliure, moure’m per la meva intuïció. Odio els compromisos formals, no m’agrada sentir-me condicionada o posseïda per ningú ni per cap cosa. M’agrada tenir mestres –directors i actors amb experiència- i admirar-los. També aprendre dels companys de vida, dels meus pares i els amics. M’agraden les relacions lliures, que tothom es senti molt bé amb ell mateix.\nTot i què tots els personatges són diferents, sempre hi ha un punt de ‘pardalet feliç’. Ets així realment?\n(Riu). M’agrada molt aquesta expressió. Potser és perquè sóc optimista, entusiasta, vital. Suposo que és aquesta cosa feliciana, que em caracteritza, m’oblido molt fàcilment de les coses que han passat amb els anys. Saps allò que diuen “La forma de la felicitat és no tenir memòria i molta salut”?. A mi per sort em passa molt, perdono fàcilment, mai estic enfadada amb ningú.\nTens un caràcter fàcil, doncs?\nSí. Normalment no m’enfado, i si m’enfado ho haig de resoldre d’una manera o altra. Necessito sanar els meus vincles. En general sóc bastant flexible, estic bé a tot arreu. M’agrada adaptar-me, a vegades estic amb gent que no té res a veure amb mi, però m’és igual, sempre hi ha alguna cosa interessant en tothom.\nQuè és el que t’impulsa a agafar un paper i no un altre?\nNo ho sé. A vegades és una cosa molt de pell, molt d’intuïció. Hi ha coses que les tens claríssimes i d’altres que no tant. Jo crec que és qüestió d’escoltar-se a un mateix, de no agafar una feina per por de no trobar res més. Plantejar-se: És això el que vull fer? Potser no és el moment.\nSí, ara mateix precisament. Vaig dir que sí a un projecte, amb uns companys fantàstics, un director excel·lent, un guió súper interessant, tot súper bé, però vaig sentir que no. Saps allò que dius: “no vull estar aquí ara, vull estar allà”?. Vaig sentir que tenia la necessitat vital de no estar fent allò. Procuro escoltar-me molt, i és molt difícil perquè aquest món està totalment muntat perquè no ens escoltem, perquè siguem autòmats, però ho intento.\nL’aspecte més negatiu de ser actriu?\nEl fet de no poder ser a casa a les nits, sobretot quan els nens són petits, a l’hora de fer els deures, a l’hora de sopar… és un pal perdre’t aquests moments. Però tot depèn de l’època, també n’hi ha que no treballes o que treballes només als matins. Moltes vegades he dit que no a obres de teatre, sobretot ara amb època de ‘La Riera’, per poder estar amb els meus fills. He volgut aprofitar aquesta treva televisiva, en què treballo només al matí, i la veritat és que per mi ha estat meravellós.\nEl 2013 vas idear i dirigir una ruta poètica a Terrassa, ‘L’elixir’, que actualment compta ja amb tres edicions. Com et va sorgir la idea?\nVaig venir a viure a Terrassa, bé, de fet sóc d’aquí però havia viscut molts anys a Barcelona i a Madrid, i després per qüestió de casualitats vaig tornar aquí a Terrassa. La cosa és que m’encanta la poesia, els poetes… i aquí a Terrassa m’hi faltava molt tot aquest tema. Quan estava a Barcelona em fascinava anar a l’Horiginal, al costat del Macba, i vaig decidir de muntar-ho. Terrassa té un potencial brutal.\nLa frase “L’elixir és un bàlsam a la misèria humana i una manera de reivindicar la virtut, la bellesa, la intel·ligència, l’intel·lecte…”. Que significa per a tu?\nPenso que la poesia —que en aquest cas seria l’elixir— et cura les ferides. T’ajuda a entendre’t, és com un bàlsam. Com una cura. Com quan algú et diu una cosa que et va directament al mal, a la llaga, a la ferida, al cor, on sigui, que et toca, que t’ajuda a viure. Hi ha molts filòsofs, que al final arriben a la conclusió que el sentit de la vida és la bellesa. La finalitat és trobar la bellesa, allà on sigui, i per mi la poesia té molt a veure amb això perquè et transporta. És quelcom molt personal, cadascú va a un lloc que només hi va ell. Com aquest vers de Mireia Calafell, que m’encanta, que diu: “Tot sobra en aquest vers, si no et retorna a casa”. La poesia té el poder de transportar-te.\nMai t’ha passat de fer un paper i preferir-ne un altre?\nL’important no és el què sinó el com. És el teu estil, la teva originalitat, el que farà que sigui teu. Buscar-li una cara que en un principi no semblava que hagués de tenir. Recordo a Mario Gas que em deia: “No hi ha papers grans ni papers petits, hi ha actors grans i actors petits”, (riu). M’agraden els papers petits, em fan sentir molt lliure. Et permeten crear molt. La gràcia és explicar entre tots una història i és aquest treball en equip el que li dóna sentit a la meva professió.


Mapa del món 3d de fusta en TONALITAT GRIS decoratiu per paret\ncopy of Mapa mundi per paret de fusta 3d en VARIS TONS (VERD)\nRosa dels vents amb muntanyes de fusta\nRosa dels vents amb muntanyes de fusta Color: 1.- DM natural 2.- DM pintat negre Material DM de 5 mm Mides: M: 50 x 41 cm L: 75 x 62 cm\nMapa del món de fusta de roure fosc . Ideal per a decoració de parets MIDES: Mida M: 120 cm x 70 cm Mida L: 150 cm x 90 cm Mida XL: 200 cm x 120 cm Mida XXL: 280 cm x 170 cm TIPUS DE MAPA: Bàsic (sense gravat de fronteres ni noms de països) Estàndard (amb gravat de fronteres i noms de països (en anglès)) Plus (Estàndard + capitals de països) IDIOMES...\nMapa del món en quadres de fusta de DM de 5mm de gruix. Ideal per a decoració de parets Inclou caixa de fusta Mida M: 80 cm x 47,8 cm Mida L: 117 cm x 70 cm Mida XL: 150 cm x 89 cm\nMapa del món en DM (MDF) Natural. Ideal per a decoració de parets MIDES: Mida M: 120 cm x 70 cm Mida L: 150 cm x 90 cm Mida XL: 200 cm x 120 cm Mida XXL: 280 cm x 170 cm TIPUS DE MAPA: Bàsic (sense gravat de fronteres ni noms de països) Estàndard (amb gravat de fronteres i noms de països (en anglès)) Plus (Estàndard + capitals de països) IDIOMES...\nMapa del món circular de fusta\nMapa del món circular de fusta per decorar. Fet en fusta DM pintada negra i una capa de contraxapat. Les lletres són en DM blanc Mides: M: 30 cm de diàmetre L: 50 cm de diàmetre\nQuadre mapamundi de fusta clar\nMapa d'Europa 3d en fusta\nMapa d'Europa 3D en fusta contraxapada ecològica i sostenible en 4 tons de color. Fet en 1-2 capes de fusta (5-10 mm de gruix) Mides: Mida M: 50 cm x 47 cm Mida L: 75 cm x 70 cm Mida personalitzada: Pots demanar la mida que més s'adapti a les teves necessitats El mapa ve amb els noms de països i capitals i la rosa dels vents IDIOMES països/capitals...


Charles Michel, un defensor del diàleg al capdavant de la UE (Editorial ARA Balears)\nCharles Michel, un defensor del diàleg al capdavant de la UE\n3 min. 30/11/2019 01:10\nL’ex primer ministre belga Charles Michel (Namur, 1975) és des d’aquest dissabte el nou president del Consell Europeu en substitució del polonès Donald Tusk. Aquest càrrec correspon a una mena de president de la Unió Europea oficiós, tot i que a la pràctica el seu poder es limita a l’àmbit diplomàtic i de coordinació dels 28 governs (27 després del Brexit). I és que la UE, després del fracàs que va suposar el rebuig de la Constitució Europea del 2004, continua funcionant com un club d’estats en què les decisions majoritàriament es prenen a les cancelleries i funciona la solidaritat entre capitals. Tot i així, l’elecció de Michel representa una oportunitat en molts aspectes.\nEn primer lloc perquè és un europeista convençut, pertany a la família liberal (és pròxim a Macron) i està avesat als complicats equilibris de la política belga, on va encapçalar un govern amb participació valona i flamenca. No ve d’un estat europeu unitarista i monolingüe, sinó tot el contrari. Bèlgica és un país respectuós amb la diversitat lingüística, que acull les institucions comunitàries, i amb una llarga tradició democràtica. Aquest fet es demostra, per exemple, amb el funcionament de la justícia, independent dels poders polítics, tal com s’ha demostrat en el cas dels exiliats catalans.\nMichel va ser el primer dirigent europeu que va criticar obertament la violència policial de l’1-O, i va provocar un profund malestar a Madrid. Lluny de posicionar-se a favor dels independentistes, va llançar un missatge a favor del diàleg: “La violència no pot ser mai la resposta. Condemnem totes les formes de violència i reafirmem la nostra crida a favor del diàleg polític”, va piular. Més endavant es va mostrar favorable a una “mediació internacional i europea” si el diàleg fracassava.\nSegurament a partir d’ara els seus posicionaments seran molt més matisats perquè haurà de parlar en nom dels 28, però no deixa de ser una bona notícia que algú amb aquest tarannà i aquesta cultura política sigui el president del Consell. Charles Michel té l’oportunitat, a partir d’ara, d’elevar-se per sobre dels interessos dels estats i de parlar en nom de 500 milions de ciutadans europeus.\nDes de Catalunya també s’ha de saber aprofitar la presència de Michel, i la seva postura favorable al diàleg per resoldre el conflicte amb l’Estat, per jugar bé les cartes en el tauler europeu. L’experiència demostra que tenir predisposició a negociar és una carta guanyadora en l’àmbit europeu. I, en definitiva, tot allò que faci avançar la UE cap a una unitat política real sempre serà positiu.


No és casualitat - elPrincipat.com\nLa victòria de la selecció nacional U19 femenina davant Geòrgia 1-0, amb gol de la gran Maria Moles, hauria de donar que parlar i molt, per bé, del futbol femení i de com s’estan fent les coses a la FAF. Segur que hi haurà gent discordant que trobarà mancances, però la victòria en aquesta segona fase, com també l’obtinguda a la primera amb gol de Zoé Montero no ha de deixar de perdre de vista el treball portat a terme per l’ENFAF. Tot i que cada vegada més jugadores marxen a jugar a l’estranger, la política portada a terme per l’ENFAF on les jugadores formen part dels equips de categoria més alta que les correspon, fa que quan juguen contra rivals de la seva edat, no hi hagi tant de nervis. Una idea que moltes vegades, pot semblar agosarada i reduir les possibilitats de bons resultats, com pot ser a l’ENFAF de regional preferent, però no ens enganyem que en aquest equip, per exemple, tingui una mitjana d’edat que no passa dels vint anys, fa que les grans beneficiades siguin les mateixes jugadores i en segon terme, les diferents seleccions nacionals.\nAixí, d’aquesta manera, no és casualitat que l’U19 femenina estigui fent les bones actuacions que fa darrerament. És, sense cap mena de dubte, el recull d’un treball dur i constant de part de persones anònimes com Jose Martín “Guti”, Jonathan Gálvez, Luísmi, Catia da Silva i Julio Farreros, però també de totes aquelles persones que no estan ja a l’estructura femenina i que han aportat el seu granet de sorra com el Juanca o la Montse.\nNo és casualitat, els resultats de l’U19. Sí, ha estat el primer partit de la segona fase de l’europeu. Però tornar a aconseguir una victòria ha de servir perquè se segueixi amb la clara aposta del futbol femení i perquè les jugadores continuïn creient.\nPrevious post Maria Moles dona el triomf a Andorra U19 davant Georgia 1-0\nNext post Guillem Davasse guanya a Reus\nPrevious post:Maria Moles dona el triomf a Andorra U19 davant Georgia 1-0\nNext post:Guillem Davasse guanya a Reus


Titanic The Reconstruction, en el Museu Maritim de Barcelona\nL’MMB presenta l’exposició Titanic the reconstruction, que té com a eix central el model més gran construït al món de l’anomenat “buc dels somnis”, a escala 1/30.\n12 metres de longitud, 4,5 metres d’amplada i 3,9 metres de puntal són les dimensions del gran model del Titànic que s’ha construït entre Castelló d’Empúries i Granada.\nUna construcció que s’ha allargat durant 3 anys, gairebé tant com la construcció del buc original.\nEl principal atractiu d’aquesta reconstrucció és el fet que la banda d’estribord està oberta i permet veure els interiors del Titànic amb un nivell inèdit de detalls.\nEls visitants poden fer un recorregut complet per la nau des de les cabines de passatgers de diferents classes fins a la sala de màquines.\nTot i l’espectacularitat de la reconstrucció, les històries humanes de la tragèdia del Titànic són les protagonistes de la seva llegenda.\nA l’exposició, els visitants poden conèixer històries com la d’Isidor i Ida Straus, propietaris dels magatzems Macy’s de Nova York, que van decidir esperar junts la mort en dues hamaques a la coberta del Titànic.\nGràcies a un documental amb imatges originals i inèdites fins al moment, els mateixos supervivents ens acosten als esdeveniments ocorreguts ara fa ja 105 anys a les aigües de l’Atlàntic.\nTitanic the reconstruction, a més, permet als visitants contemplar peces originals com instruments musicals, vestits de gala, eines o una caixa com les que viatjaven a la bodega de la nau.\nTambé s’hi pot descobrir la rèplica de la Cabina Marconi que es trobava al Titànic i que va ser inaugurada per la princesa Elettra Marconi, filla de l’inventor.\nFinalment, destaca l’anomenat cotxe del Titànic, un model Brush D24/1909, que havia de viatjar a bord del transatlàntic per a la seva presentació a Europa però que finalment va arribar a bord de l’Olympic, 21 dies més tard.\nOtras noticias: Preciosas imágenes de los delfines llegando a las playas de Almuñecar\nPreciosas imágenes de los delfines llegando a las playas de Almuñecar\nImpresionante imagines de como el incendio entra en la autovia de Verín


Apartment Allée des arroques Anglet França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 108 allotjaments a Anglet.\n1 Allee Des Arraoques, Anglet, Anglet, França, 64600 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Anglet, Apartment Allée des arroques és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Anglet. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, spa, equitació. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Allée des arroques.\nEn arribar, cal abonar un dipòsit de 400 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Els llençols i les tovalloles no estan inclosos en el preu de l'habitació. Podeu llogar-los a l'allotjament per un suplement de 31.8 EUR per persona o portar els vostres.


Unes jornades subratllen el paper del medi per mobilitzar persones i enfortir comunitats | Sostenible\nUnes jornades subratllen el paper del medi per mobilitzar persones i enfortir comunitats\nEl barri de Sant Roc de Badalona acull unes jornades sobre desenvolupament comunitari i medi ambient\nLa gestió d'un hort comunitari, les expressions artístiques en espais públics, les activitats d'educació ambiental o la cura del bon estat dels carrers i els espais comuns, són només uns exemples de projectes ambientals que han contribuït a cohesionar grups, reduir la conflictivitat en espais urbans degradats i crear un sentiment de comunitat entre els seus habitants.\nI és que el medi ambient és una bona eina per mobilitzar persones al voltant de projectes comuns i crear comunitats locals. Aquesta va ser una de les idees força de les Jornades sobre desenvolupament comunitari i medi ambient, que es van celebrar al barri de Sant Roc de Badalona, de dijous 21 a dissabte 23 de febrer.\nDesenvolupament comunitari i medi ambient\nEn diverses ciutats i pobles de Catalunya s'han dut a terme plans i programes de desenvolupament comunitari amb l'objectiu de millorar i transformar la realitat social de barris, a partir del treball de la pròpia comunitat. Així, la comunitat local esdevé objecte i a la vegada subjecte actiu d'aquests processos.\nDes de final dels anys 90 aquests plans han anat incorporant aspectes ambientals en la seva formulació. El medi ambient, l'entorn urbà, com quelcom comú i públic, ha demostrat ser un àmbit en el qual es poden desenvolupar actuacions amb un gran potencial pedagògic i a la vegada cohesionador.\nLes jornades van ser ideades i organitzades pel col•lectiu Brot Urbà, que treballa per fomentar el desenvolupament comunitari ambiental, informant, assessorant i connectant grups i experiències. Segons aquest col•lectiu, la justícia social només es pot aconseguir si hi ha un medi ambient ric i protegit, i unes comunitats fortes i sostenibles que puguin impulsar un canvi en l'estil de vida de la societat.\nLes jornades van girar al voltant de l'educació, la salut, la creativitat i la integració social, en relació amb les comunitats i el medi ambient. Durant les jornades, els assistents van anar comprovant els efectes que tenen els projectes ambientals en la convivència, l'educació, la salut i la qualitat de vida en aquestes comunitats.\nEs va convidar als participants a complementar les sessions teòriques de les jornades amb un treball en grup on podien aplicar els nous coneixements i compartir experiències, creant un petit projecte de desenvolupament comunitari ambiental a l'entorn de Sant Roc. El dissabte per la tarda, abans de la cloenda de les jornades, es van presentar els treballs dels diversos grups.\nSant Roc, un barri en transformació\nEl barri de Sant Roc de Badalona es va fundar l'any 1963 i des de llavors ha patit diversos problemes relacionats amb els serveis urbans, com la manca d'equipaments mínims com la llum o la pavimentació, i de serveis com escoles o centres de salut. S'hi van afegir problemes de criminalitat, pobresa i marginalitat. Recentment, s'ha iniciat un procés de transformació urbana al barri, amb l'enderroc d'alguns edificis amb aluminosi, i l'endegament d'un pla de desenvolupament comunitari l'any 1998.\nEl barri va estar representat a les jornades amb el Grup de Medi Ambient de la Fundació Ateneu Sant Roc, que va presentar les seves experiències amb iniciatives de conscienciació ciutadana. També va explicar la seva experiència l'associació Dones i barris en xarxa de Badalona, un grup de dones que han impulsat actuacions de sensibilització per la neteja i la convivència a Sant Roc. A més dels participants locals, també van participar ponents d'altres ciutats de Catalunya i l'Estat espanyol, i fins i tot de l'àmbit internacional. Les jornades van ser una bona oportunitat per comprovar que els reptes que ha d'afrontar el desenvolupament comunitari són molt semblants arreu.\nL'art, una manera de crear cohesió social\nL'art va estar present en les jornades, de la mà d'artistes com el madrileny Fernando Garcia Dory, que va oferir una xerrada sobre art col•laboratiu ambiental relacionat amb iniciatives agroecològiques. Aquesta experiència mostrava que l'art pot esdevenir una eina de transformació social quan implica a les comunitats locals i provoca la seva creativitat.\nArtistes del grup Idensitat van presentar diverses experiències en les quals havien aconseguit mobilitzar grups de persones a través de l'art. Per exemple, a Calaf, havien realitzat una performance fotogràfica basada en imatges dels seus ciutadans. Per fer els retrats, el fotògraf novaiorquès Nicolás Dumit va conviure amb els ciutadans de Calaf durant dos mesos. Aquests van poder veure plasmada l'obra en una projecció a la plaça del poble i en un àlbum de fotografies.\nHorts comunitaris al Regne Unit\nBona part dels projectes comunitaris ambientals presentats a les jornades tenien a veure amb la natura i els espais verds. És el cas de l'horticultura social i terapèutica, que va presentar Inma Peña, una terapeuta horticultural que va oferir una xerrada sobre la millora de la qualitat de vida a través de la cura de plantes i horts.\nJeremy Iles, director de la Federation of City Farms & Community Gardens del Regne Unit, va explicar diverses experiències en les quals comunitats locals s'encarregaven de tenir cura d'un hort comunitari, tot recuperant els horts urbans que havien ocupat molts nuclis urbans durant la II Guerra Mundial. Segons Iles, al Regne Unit s'estaven recuperant molts d'aquests horts com una reacció a una societat individualitzada i consumista. Els horts comunitaris es presenten com una formula per crear espais de lleure i comunicació entre les persones, oferir educació ambiental i promoure l'autogestió de comunitats. En alguns casos, es creen autèntiques granges urbanes, que tenen un gran interès pedagògic.\nMalgrat que es van presentar experiències molt diverses, es va constatar que totes tenien en comú la importància cabdal de les comunitats locals, i el fet que totes mostraven com el medi ambient era un bon mitjà per avançar vers la integració social i cultural, l'educació i la qualitat de vida. Més enllà dels beneficis ambientals dels projectes, en tots els casos es va destacar el valor de la cohesió social que resultava del treball comunitari. El treball en xarxa de les diverses iniciatives, el suport de l'administració i, sobretot, l'empenta i il•lusió de les persones que coincideixen en un projecte, havien de ser els ingredients fonamentals per garantir l'èxit d'aquestes experiències.


La Generalitat insta els ens locals a treballar en acords sobre pobresa energtica\nPublicat 07/08/2019 14:30CET\nEndesa va plantejar a les administracions cobrir al 50% el deute a Catalunya\nLa Conselleria d'Empresa i Coneixement de la Generalitat ha instat administracions, diputacions i ajuntaments a analitzar la proposta d'Endesa de cofinanar la meitat del deute energtic per a persones en situació de vulnerabilitat social, han informat a Europa Press fonts del departament.\nHa celebrat que la companyia energtica "hagi decidit afrontar la lluita contra la pobresa energtica", després que el gener del 2017 les distribudores elctriques comptessin amb la proposta de conveni amb les administracions públiques perqu les empreses subministradores s'adhereixin a la lluita contra la pobresa energtica.\n"Agram la bona predisposició d'Endesa per signar convenis i instem l'empresa i la resta d'administracions a signar-los", fruit d'acords i consensos que permetin concretar accions i compromisos, ha afegit.\nMalgrat que la Conselleria d'Empresa va ser la que va signar els convenis amb les distribudores i els va posar damunt la taula el 2017, la Conselleria de Treball, Assumptes Socials i Famílies és la que té la partida i coordina les accions en matria de pobresa energtica.\nDisposa d'una partida pressupostria de 10 milions d'euros per fer front als deutes que han contret les famílies en situació de vulnerabilitat amb les empreses subministradores.\nHO COORDINA ASSUMPTES SOCIALS\nEl mateix departament assumeix la tasca de coordinació amb els serveis municipals de benestar social per acreditar la situació de vulnerabilitat de les llars.\nL'Ajuntament de Barcelona ha exigit a la Generalitat que lideri la signatura de convenis per combatre la pobresa energtica, com va demanar al febrer, més de dos anys després d'acordar entre administracions el desenvolupament de la Llei 24/2015 i de definir el tipus de conveni amb les subministradores, ha dit a Europa Press.\nEn declaracions a Europa Press, la companyia s'ha reafirmat en la seva posició de dialogar amb els diferents agents per aplicar la Llei catalana 24/2015 de mesures urgents contra l'emergncia d'habitatge i pobresa energtica i per donar una solució a les persones vulnerables "abans del proper hivern", i liquidar totalment el seu deute.\n25.000 PERSONES VULNERABLES\nLa companyia té detectades prop de 25.000 persones vulnerables a Catalunya a través dels serveis socials, i que sumen un deute de més de 21 milions d'euros a 30 de juny del 2019, assenyalava la companyia en un comunicat dijous passat.\n"D'aquestes, només el 30% s'ha beneficiat de les ajudes i descomptes del nou Bo Social que es va aprovar a finals de l'any 2017", i afegia que totes aquestes persones vulnerables continuen acumulant deute --tant si s'han acollit el Bo Social com si no--.\nDavant d'aix, plantejava, "sobre la base del respecte a la legalitat establerta", un compromís amb les administracions públiques per liquidar el deute pendent generat fins ara i evitar la interrupció de subministraments.


Comencen les obres de la nova caserna de la Policia i el Jutjat de Pau - Ràdio Palafolls\nInici » Comencen les obres de la nova caserna de la Policia i el Jutjat de Pau\nComencen les obres de la nova caserna de la Policia i el Jutjat de Pau\nMarc Ferri , octubre 28, 2013\t / 636 0\nAquests dies han començat els treballs que hauran de transformar un dels pavellons de les antigues escoles, a la Pl. Del Fòrum Palatiolo, en la nova caserna de la Policia i seu del Jutjat de Pau.\nEl projecte, que fa temps que està aprovat, preveu reconvertir el mòdul que fins ara ocupava l’Esplai en el nou centre del cos de seguretat en el que s’incrementarà l’espai destinat a la tasca policial. En essència, el projecte preveu aprofitar la mateixa estructura de l’actual mòdul, però que incloint alguns nous apèndix i estances per acollir tots els serveis necessaris, com ara garjoles, armeria, atenció ciutadana o banys públics.\nEn el procés de licitació es van presentar 18 empreses, algunes d’elles de fora de Catalunya. L’aclalde de PLF, Valentí Agustí, diu que una de les condicions per a l’empresa constructora que s’ha adjudicat l’obra és que contracti personal de PLF per a fer els treballs que ara comencen.\nEl projecte està previst que costi uns 400 mil €, i està totalment subvencionada per diferents ajudes d’altres administracions. De tota manera, la crisi ha fet que les empreses que es presenten als concursos baixin el preu previst. En el cas de la nova caserna, l’abaixada ha estat d’un 30%. Aquests 100 mil € menys, però, s’inclouran en el projecte per fer els acabats, que no estaven previstos inicialment, segons explica el propi alcalde.\nUn cop acabada la caserna i els jutjats de Pau, les actuals instal•lacions policials es destinaran a nous despatxos municipals, ja sigui per tècnics i per a regidors.\nLa nova caserna estarà situada a la plaça del Fòrum Palatiolo i per tal de millorar l’accés de vehicles policials, es crearà nous vials de serveis rere el MiD i rere el centre parroquial.\nPrecisament aquesta ubicació, en una zona pacificada de trànsit del centre, ha estat criticada per Esquerra o CiU que creuen que hi ha altres ubicacions més idònies fora d’aquest espai.\nCalella reforma el carrer Església\nLes ADF denuncien l’augment de recol•lectors furtius de pinyes\nMarc Ferri, agost 5, 2019\nDos accidents i tres positius d’alcoholèmia durant la nit dels 80\nMarc Ferri, maig 23, 2012\nL’acusat d’apunyalar 14 vegades a la seva dona a Malgrat diu que no ho recorda


Nucli Antic VNG: Activitats al Nucli Antic del 14 al 16 de setembre\nActivitats al Nucli Antic del 14 al 16 de setembre\nHomenatge a Maria Lluïsa Orriols. Reconeixement a la historiadora i investigadora vilanovina. Divendres 14 de setembre de 19h a 21h al Museu Romàntic Can Papiol. En l'acte intervindran Mireia Rosich, Coloma Boada, Manel Roig i Josep M. Sans Travé. Acte lliure i gratuït. Més informació\nExposició: Xino Xano cap el Tard, a la Sala oberta. Visió creativa de Vilanova i la Geltrú enfocada des de perspectives personals, cadascuna d'una disciplina artística diversa, i amb la finalitat de mostrar l'acció creativa des d'una triple basant temporal, passat, present i futur. Els autors de les obres són en Ferran Ferrer Margalet, en Francesc Pasqual i Moster i la Maria Garcia Rubio. Aquesta exposició està en actiu fins el 16 de setembre.\nSi voleu passejar pel Nucli Antic coneixent els indrets més interessants i atractius de la zona, ara ho podreu fer ajudats d’una autoguia. Descarregueu-vos aquest itinerari cultural amb els principals punts del Nucli Antic en format d’autoguia, i en diferents idiomes. S'explica de manera detallada els diferents indrets i s'il·lustra un mapa-guia per seguir l'itinerari d'una manera amena.\nA.E Talaia. Sortida inaugural curs 2012-2013. Travessa Núria-Coll de Torreneules-Coma de Vaca_Queralbs. Organitza secció senders. Més informació\nVII Concurs fotogràfic sobre el patrimoni cultural de Vilanova i la Geltrú. Sota el lema “El patrimoni i els joves” el concurs està obert a joves de 14 a 35 anys aficionats a la fotografia. Tema: Museu de Vilanova. Entrega de fotografies del 3 al 23 de setembre. Exposicó de fotografies: divendres 28, dissabte 29 i diumenge 30 de setembre. Lliurament de premis: diumenge 30 de setembre a les 12h. Al Museu Víctor Balaguer. Més informació\nBallem? Cicle de balls al Foment Vilanoví. A càrrec de Boggies. Venda d’entrades: mitja hora abans del ball. Hi ha servei de bar. Preu 5 euros. Diumenge 16 de setembre de 18:30 a 21h.\nPublicat per Pla del Nucli Antic a 9:30


CAMPUS 3X3 Pasqua 2017\nESTRUCTURA DEL CAMPUS Torneig 3x3 a les diferents categories que es desenvoluparà durant els 3 dies. Prèviament es donaran unes pautes generals incidint a la tècnica i tàctica individual així com a l’ocupació d’espais. Concurs de TRIPLES Concurs de “MATES” (amb cistella adaptada) Partit “ALL STAR” Activitats complementàries Lliurament de TROFEUS pels guanyadors de les diferents categories La direcció, programació i desenvolupament del Campus i dels seus continguts estan avalats per personal amb una àmplia experiència dins el món del bàsquet professional i de formació així com de la docència. El Campus es desenvoluparà dilluns dia 17, dimarts dia 18 i dimecres dia 19, des de les 9,00 h del matí fins a les 14:00 h. INSTAL· LACIONS Per al desenvolupament del campus disposarem de les instal·lacions del Camp Municipal d’Esports Antoni Gelabert.\nELS CAMPISTES HAN DE DUR Sabates d'esport Xancletes Muda de roba Tovallola de dutxa Necesser amb gel de bany, xampú,... Berenar del matí i una cantimplora amb aigua\nPREU DEL CAMPUS: 25€\nHeu de fer l' ingrés de la quantitat corresponent a qualsevol oficina de La Caixa n° de compte IBAN ES81 2100.0108.67.0200156532 abans del 10 d'abril de 2017 Heu de fer constar a l' ingrés el nom del nin/a. El primer dia de campus podreu entregar el resguard de l’ingrés i una fotocopia de la targeta de la Seguretat Social o altre assegurança al pavelló de Santa Maria.\nAmb l'inscripció al CAMPUS 3X3 Pasqua 2017 autoritza al seu fill/a per tal que assisteixi al Campus en les condicions establertes. Fa extensiva aquesta autorització a les decisions mèdiques que poguessin esdevenir-se, sota la direcció facultativa pertinent. També s'autoritza la presa de fotografies i vídeos del seu fill/a, durant les activitats pròpies del Campus i la seva publicació.\nFeis click per accedir al formulari d'inscripció


La Generalitat organitza demà una jornada te... - Govern.cat\nquery_builder 14 març 2013 14:43\nLa Generalitat organitza demà una jornada temàtica amb motiu del Dia Mundial del Consumidor\n· Al llarg de la jornada, que se celebrarà a la Facultat de Comunicació Blanquerna, tindran lloc dues taules rodones sobre temes d’actualitat en matèria de consum. A les 9:30 hores, està prevista la taula rodona “Consumidor responsable i autosuficient. Sensibilitat empresarial”, i a les 12 hores, la taula rodona “Nova dimensió de l’Arbitratge de Consum. 20 anys de la Junta Arbitral de Consum”.\n· La cloenda de la jornada, a les 14 hores, serà a càrrec del secretari d’Empresa i Competitivitat del Departament d’Empresa i Ocupació, Pere Torres.\nAmb motiu del Dia Mundial del Consumidor, que se celebra el 15 de març, la Generalitat, a través de l’Agència Catalana del Consum organitza demà una jornada temàtica de debat sobre temes d’actualitat vinculats al consum i els drets dels consumidors.\nLa jornada començarà a les 9:15 hores amb la presentació a càrrec del director de l’Agència Catalana del Consum (ACC), del Departament d’Empresa i Ocupació, Alfons Conesa. Posteriorment, a les 9:30 hores, s’obrirà una taula rodona sobre “Consumidor responsable i autosuficient. Sensibilitat empresarial”, on s’analitzarà com aconseguir que les persones consumidores siguin cada vegada més autosuficients en les seves relacions de consum i tinguin un coneixement ampli dels seus drets i deures, i com aconseguir que les empreses siguin professionals i coneguin les seves obligacions en les relacions amb els consumidors i en l’atenció als clients.\nLa taula estarà moderada pel subdirector de Disciplina de Mercat de l’Agència Catalana del Consum, Albert Melià i comptarà amb la participació del professor de Sociologia i Anàlisi de les Organitzacions de la UB, Jaume Farràs; del secretari general de FEPIME, Salvador Guillermo; de la presidenta de la Federació d’UNAE, Noemí Mascaraque; i del cap de servei de Informació i Formació a l’ACC, Julià Guimerà.\nLa segona taula rodona prevista, a les 12 hores, sota el títol “Nova dimensió de l’Arbitratge de Consum. 20 anys de la Junta Arbitral de Consum de Catalunya” analitzarà el paper de creixent rellevància que està adquirint l’arbitratge com a mètode alternatiu de resolució de conflictes en matèria de consum, i que estan posant de manifest casos com el de les participacions preferents.\nLa taula estarà moderada per la cap del Servei de Mediació i Arbitratge, Isabel Garriga, i comptarà amb la participació d’àrbitres experts en temes financers i en telecomunicacions, representants de la judicatura, de l’advocacia, del món empresarial i de les organització de consumidors més representatives. Participaran entre d’altres, la presidenta de la Junta Arbitral de Consum de Catalunya (JACC), Mariló Gramunt; la directora comercial d’Endesa a Catalunya, Isabel Buesa; el titular del Jutjat de Primera Instància núm. 1 de Mataró, Pablo Izquierdo Blanco; i l’advocat i diputat de la Comissió de Normativa del Col·legi d’Advocats de Barcelona, Jesús Sànchez Garcia.\nEl director de l’Agència Catalana del Consum, Alfons Conesa, presentarà la jornada\nTaula rodona: “Consumidor responsable i autosuficient. Sensibilitat empresarial”\nTaula rodona: “Nova dimensió de l’Arbitratge de Consum. 20 anys de la Junta Arbitral de Consum”\nEl secretari d’Empresa i Competitivitat, Pere Torres, clourà la jornada\nAuditori de la Facultat de Comunicació Blanquerna. c/. Valldonzella, 12. Barcelona


Estació dels Guiamets - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEls Guiamets és una estació de ferrocarril propietat d'adif situada al municipi dels Guiamets, allunyada del nucli urbà, a la comarca del Priorat. L'estació es troba a la línia Reus-Casp i hi tenen parada trens regionals de la línia R15 de Rodalies de Catalunya i la línia Ca6, ambdues operades per Renfe Operadora. L'any 2016 va registrar l'entrada de menys de 1.000 passatgers.\nVies de l'edifici\nEls Guiamets, Priorat (Espanya)\n41° 05′ 52″ N, 0° 44′ 51″ E / 41.097777777778°N,0.7475°E / 41.097777777778; 0.7475\nAquesta estació, projectada inicialment per la Companyia dels Ferrocarrils Directes, va entrar en servei l'any 1891 quan va entrar en servei el tram construït per la Companyia dels Ferrocarrils de Tarragona a Barcelona i França (TBF) entre Marçà-Falset (1890) i Móra la Nova. L'any 2011 hi havia uns 3 trens que feien parada a l'estació, l'edifici de viatgers es troba tancat i no hi ha personal.\nDurant la dècada del 1970 fou convertida en baixador i suprimit tot el seu personal. Les seves instal·lacions són dirigides pel CTC de Reus.\nEl mes de maig de 2008 Adif va anunciar que es licitaria la modernització de l'estació per augmentar la seguretat, eficàcia i fiabilitat de les instal·lacions.\nEl conjunt d'edificis format per l'estació de viatgers, els serveis, magatzems de mercaderies i bàscula, són obres d'estil eclèctic incloses en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. L'edifici principal és de planta rectangular, amb planta baixa i un pis, bastit de maçoneria i maó arrebossat imitant obra vista, i cobert per una teulada a quatre vessants. En un costat té adossada la petita construcció d'accés a la cisterna. A la façana d'entrada s'hi obren una porta, flanquejada per dues finestres a la planta baixa i tres finestres al pis el qual està destinat a habitatge del cap d'estació. A la façana de les vies s'obren tres portes que donen accés al despatx del cap d'estació, vestíbul i sala d'espera, i tres finestres al pis. Dues finestres, una per pis, s'obren a cada paret lateral. La façana de vies i les parets laterals disposen de cartells de metall revestits de ceràmica amb la inscripció "GUIAMETS-SERRA DE ALMOS".\nCapçanes Barcelona-Estació de França\n↑ 4,0 4,1 «Estació de tren dels Guiamets». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 desembre 2012].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Estació dels Guiamets\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Estació_dels_Guiamets&oldid=22063635»\nDarrera modificació: 8 oct 2019 a les 09:44


L’acte ha estat presentat per Josep M. Cabanes, d’Andbank, que ha encoratjat l’estructura de fons per continuar treballant i lluitar pels màxims èxits possibles. A més, també ha estat present el president de la FAE, Pepi Pintat, que ha agraït “un any més el suport” de l’entitat, així com a l’staff tècnic de l’equip i els esportistes el seu esforç durant tot l’any. Igualment, ha desitjat poder tenir “una temporada més o menys normal”, en funció de les circumstàncies actuals amb la crisi sanitària.\nPel que fa a la planificació d’entrenaments i estades, fins a final d’agost tots els esportistes estaran a Andorra. “Aquest any no hi haurà viatge a Noruega per competir i per comparar-se amb altres equips”, ha manifestat Joan Erola, director de l’estructura d’esquí de fons de la FAE, “una sortida molt important”, hi ha afegit, sinó que s’ha buscat l’alternativa a casa. A partir del setembre, es repetirà el sistema d’altres anys, amb viatge a la neu de glaciar fins a octubre, “i el més aviat possible al novembre, marxar cap a Escandinàvia a fer les curses FIS i de Copa del Món”, segons Erola. Però, això sí, sempre en funció dels calendaris.\nEls joves aniran combinant també amb alguna glacera en setembre i octubre, “no amb la intensitat d’Esteve i Vila”, ha puntualitzat el director de fons, mentre que al novembre s’intentaran buscar llocs amb neu al centre d’Europa. “Ara bé, si pel 10-15 de novembre hi ha neu a la Rabassa, ens quedarem a casa”, ha assegurat Erola.\nAquest estiu, per les condicions pel COVID l’equip s’ha hagut d’adaptar a aquesta situació. “És una disciplina que ja durant l’estiu la preparació la fèiem molt a dintre del país, i a banda d’un parell de sortides que no podrem fer, podem treballar amb la mateixa qualitat aquí a casa com ja ho fèiem”, ha manifestat Erola durant la presentació. De cara a la competició “hem d’estar a l’aguait de veure com evolucionarà tot”. Sí hi ha, de moment, un calendari de curses establert per part de la FIS, però depèn de com vagi tot, por canviar.\nSegons ha explicat Erola, pel que fa als objectius concrets s’ha d’esperar l’evolució del calendari. En qualsevol cas, els Mundials els han confirmat, i en ells estarà Irineu Esteve, “però també podria ser un objectiu per a la Carola, depenent de com vagi la temporada”, ha explicat Erola, que en línies generals ha destacat que els objectius més importants són “els Mundials per a Irineu i els Mundials sub-23 per a Carola”. També agrada molt, com cada any, el Tour d’Ski, on Irineu ha fet bons resultats en temporades anteriors. Erola ha destacat els circuits de Copa del Món i Copa d’Europa, “que personalment per mi són els més importants perquè és on fem créixer els corredors. L’important és tenir un bon rendiment en aquests circuits, perquè si aquests van bé, anar als Mundials o als Jocs Olímpics anirà bé”.\nEn el cas dels joves, l’objectiu més important és també “classificar-se per als Mundials júniors, i si anem, poder fer-ho bé”, ha dit Erola, que ha insistit en la importància de mirar els canvis possibles al calendari: “Ara mateix hi ha un calendari presentat per la FIS, però també és cert que hi ha plans B en funció de com evolucioni la pandèmia, i hem d’estar a l’expectativa”. Els joves se centraran sobretot en fer curses FIS i curses de Copa d’Europa júnior: “Veurem el nivell amb què arribarem al novembre, i depèn de com estem, ubicarem en la competició més adient per a ells”.\nDurant l’estiu, Guillem Cairat forma part de l’staff tècnic juntament amb el màxim responsable de la secció, Joan Erola. Serà a partir dels mesos d’octubre i novembre quan s’incorporaran altres tècnics com Laura Orgué, que dirigirà les evolucions de Carola Vila de la mateixa manera que ho ha fet durant les últimes temporades, així com Joan Viliella, que farà de ‘service’ en les Copes d’Europa amb Vila, i també amb l’equip de joves, i Marc Puigsubira i Carlo Zoller, que seran ‘services’ del bloc d’Irineu Esteve a la Copa del Món.


Activitats a Eivissa: Programa de Festes de Forada 2019\nFestes de Forada: Descobreix el camp eivissenc\nEl petit poble de Forada a Sant Antoni celebra les seves festes patronals, acosta't a conèixer la faceta més rural d'Eivissa amb les Festes de Forada\nForada, el petit poble del municipi de Sant Antoni, celebra com cada tardor les seves festes Patronals, Marcades pel caràcter eminentment rural de l'enclavament.\nEl programa d'esdeveniments arrenca ja el 9 de novembre amb la XIV Festa de s'Oli, i conclou el dilluns 23 de desembre de 2019 amb un concurs d'elaboració de bescuit i salsa de nadal, anticipant ia les festes nadalenques.\nEntre ambdues dates, hi ha activitats esportives com excursions, cros escolar, cursa de bicicletes... També un jornada de matances el 17 de novembre, la IX Festa Mamis & Papis el 23 de novembre, la mostra folklòrica Arrels Vives el 30 de novembre, o la celebració de la cambra alliolis Festival el 7 de desembre, entre altres coses interessants.\nEl dia Gran és el diumenge 8 de desembre de 2019 i hi ha programats missa, ball pagès amb Sa Colla de Buscastell i degustació de bunyols i vi pagès. A la tarda hi ha xocolatada popular, teatre i festa a la carpa.\nPrograma de Festes de Forada 2019\nFestes de Forada\nForada, Sant Antoni, Eivissa\nAjudes de el Consell d'Eivissa per a autònoms i microempreses\nRestaurants que ja estan oberts a tota l'illa d'Eivissa\nAjudes a l'Lloguer de l'Ajuntament de Santa Eulària\nAjudes per al lloguer a persones afectades per la pandèmia a Eivissa\nVols aprendre català gratis? Ara és el moment!\nEivissa Festival Onspring / Offspring per allargar la temporada


Estrella Ramon - Edicions del Pirata\nEstrella Ramon (Tortosa, 1964). Psicòloga de professió, es dedica a la música i a l’escriptura. Ha publicat entre molts altres títols: Rata Robinata, pèls de tomata, I va la fada i s’enfada, El casament de la princesa Bigudina, Qui ets, Marina? (Premi Ferran Canyameres), Lila la dragona i la màscara màgica, La bruixeta fa bondat, Rebigots, Àngels i la bruixeta (Finalista del IV Premi Carmesina), La Witchie fa un encanteri (Premi Carmesina), M’escriuràs? (Finalista del Premi Vila de l’Eliana), Cartes a la màniga, Fantasmàtic (Finalista del Premi Mediterrani), Segretats d’incògnit, Faroleta Pocallum…


ROPITS: de novembre 2017\nEl Nadal pot esdevenir temps de màgia, d’il·lusions, sobretot en els infants.\nJa fa uns anys que l’escola engalana l’arbre de la plaça. Una manera d’obrir la comunitat educativa, de crear xarxa i fer poble.\nLa proposta d’enguany, pel cicle dels petits, s’ha elaborat a l’AMBIENT D’ART amb na Joana. Ha resultat una activitat engrescadora i precisa. S’han creat uns personatges màgics, uns FOLLETS, ben acolorits.\nDesprés ho hem duit a penjar a l’arbre. A la plaça ens esperava en Roberto, membre de la brigada, qui amb molta paciència, ha penjat tots els follets. Gràcies.\nEsperam puguin lluir aquestes festes i escampar una mica aquesta màgia nadalenca.\nPublicat per mestres d'infantil a 22:10\nA l’escola reciclam. Intentam reduir residus. Seleccionam les deixalles i les posam al contenidor corresponent. El plàstic al color GROC, i els fulls de paper al BLAU. Però un dia en xerram. Ens agrada que ens plantegin preguntes, i sobretot crear una mica de consciència, i transmetre valors envers el respecte a la natura.\nEl plantejament va ser una mica així:\n“Sabeu per què separam el paper?”\n“Com pensau què es fa el paper?”\n“Us sembla que amb aquests fulls de diari es pot tornar a fer paper?”\nTambé vam veure fragments del documental Fer un bon paper (emès al programa QUÈ, QUI, COM?)\nVan mostrar prou interès i els va sorprendre descobrir-ho.\n“I si provam de fer-ne?”\nJa vam tenir feina per uns quants dies. Esquinçar paper, deixar-lo en remull, triturar, fer la pasta, els fulls, deixar escórrer l’aigua, deixar-los eixugar, ... observar com canviava el color, de gris fosc a gris més clar; que l’aigua que hi havíem posat calenta, l’endemà era freda, ... un ranxo de descobriments i evidències. Pens que és interessant que se n’adonin que hi ha feines a la vida que no són immediates, requereixen, temps, espera i il·lusió abans no veim el resultat final.\nPublicat per mestres d'infantil a 21:10\nEncara que la tardor no vagi començar amb massa pluges, finalment ha arribat. La marina s’ha banyat i han pogut sortir unes quantes cames-seques. Un altre regal que ens fa la mare Terra. Però aquestes solen estar ben amagades davall les alzines, així que s’ha d’anar a fer un passeig amb el paner i, a veure si tenim sort i en trobem.\nFullegem el llibre BOLETS DE MENORCA i descobrim unes quantes varietats. No tots són comestibles, n’hi ha de tòxics i convé anar amb compte.\nLa tècnica per representar-los els encanta, modelant plastilina provem de fer les dues parts del bolet: un peu i un capellet. Un fons de terra i quatre fulles seques, a veure si en trobam.\nPublicat per mestres d'infantil a 20:08\nEn arribar la tardor, com cada any, decoram l’entrada de la nostra escola, aprofitant aquest fet varem introduir una dita de tardor, parlarem dels fenòmens que es produiexen amb l’arribada d’aquesta nova estació, i amb ella dels fruits que l’acompanyen.\nMolts dels fillets/es ens varen dur magranes. En Guiem ens va dur moniatos, na Rebeca ens va dur castanyes, na Martina codony i na Lucía una gran carabassa.\nPrimer de tot ferem una activitat d’experimentació amb les magranes. Les ençatarem per ensumar-les, tastar-les, veure com i de quin color eren per dedins, etc. També descobrirem que podiem pintar amb el suc vermell de la magrana! Si feis click veureu com varem xalar!\nAmb els moniatos varem fer una activitat d'estampació, amb ells estamparem i pintarem amb els colors de la tardor (groc, vermell i marró).\nAquesta activitat també ens va encantar! Clicau l'enllaç i ho podreu veure!\nCom que en teniem molts, un d'ells, el posarem en remull i ara, cada matí, l'observam amb les nostres lupes per veure què passa.... És emocionant!\nI entre tots, hem après moltes coses i així de polida varem deixar l'entrada de la nostra escola... gràcies a tots!\nPublicat per mestres d'infantil a 13:14\nEtiquetes de comentaris: EI 3 anys 2014\nPublicat per mestres d'infantil a 20:02\nAnar d’excursió amb correu acostuma a ser una activitat molt esperada i que genera bones expectatives. És la primera sortida de tot el cicle i l’hem preparada amb il·lusió. Ens agrada triar un entorn natural i aquesta platja contempla un tros del Camí de Cavalls.\nEl dia acompanya, fa un dia clar i tothom ha xalat. Hem caminat de Binimel·là fins a Cales Morts, on hem berenat i jugat, devora el laberint de pedres. La terra vermella estava un poc humida i ha donat joc a experimentar. És curiós observar el joc que alguns creen amb el material que trobem a la natura, uns arrepleguem garrots, altres amb garrots experimenten el traç, pinten el terra vermell, es posen arena damunt el cos, fan clots, s’enfilen a les roques, pugen damunt els troncs... tot allò que la natura els inspira i, de forma lliure. Un bon matí de convivència.


SDP afirma que la situació de la població és pitjor ara que el 2011 | BonDia Diari digital d'Andorra.\nVíctor Naudi en una compareixença anterior.\nDc., 20/02/2019 - 03:55\nSDP afirma que la situació de la població és pitjor ara que el 2011\nEl Govern demòcrata ha fracassat en l’àmbit econòmic i social, segons el fins ara conseller general de Progressistes-SDP, Víctor Naudi. I una mostra d’això és que “l’acció de Govern no ha contribuït a millorar la qualitat de vida de les famílies i els ciutadans”. En aquest sentit va assenyalar la pèrdua de poder adquisitiu de la població, l’aparició dels problemes d’habitatge i l’increment de les concessions d’ajuts socials, una mostra que la situació s’ha agreujat, va dir. Naudi també va remarcar que els joves tenen problemes per emancipar-se, reben sous baixos, tenen dificultats per accedir a un pis i molts no tornen a Andorra després d’estudiar a l’estranger. Tot això el va portar a declarar que la situació està pitjor ara que el 2011.\nEn el balanç de la legislatura que va fer ahir, i que va qualificar d’atípica i de retrocés institucional, l’ex-conseller general també va assenyalar el fracàs de les reformes estructurals anunciades per Antoni Martí. Sobre aquestes va citar la reforma sanitària i de la CASS per garantir les pensions. “Tot està empantanegat”, va dir, i va afegir que les poques iniciatives que s’han impulsat s’han fet malament, com ara la reforma de les lleis de competències i transferències (que qualifica de retrocés), les lleis laborals i la Llei de la Funció Pública. Precisament sobre aquestes darreres va indicar la manca de “cintura política” de Martí per assolir consensos. Això també s’ha produït amb el pacte d’Estat per l’acord d’associació amb la Unió Europea, del qual SDP va sortir perquè no es facilitava informació ni es tenien en compte les seves aportacions i que també ha comptat amb les crítiques del PS.\nNaudi també considera un “fracàs” el resultat de la comissió especial que es va crear al Consell General arran de l’afer BPA perquè, d’una banda, no s’ha tret l’entrellat del problema amb aquest banc i pel que fa al treball que havia de reforçar el sistema financer, tot i que s’ha fet “bona feina”, Naudi va lamentar que el Govern hagi decidit unilateralment que Andorra vol ser membre de l’FMI sense debat previ.\nAmb relació al Consell General, l’exconseller d’SDP va deplorar la modificació de lleis a través d’altres textos legislatius dels quals en molts casos no s’ha realitzat la refosa, un fet que crea “confusió i inseguretat jurídica”. Així mateix va reiterar les crítiques a la modificació del reglament del Consell General, un “retrocés”, ja que trepitja drets constitucionals dels parlamentaris i dificulta l’accés a la informació al mateix temps que es va deixar passar l’ocasió de dotar el Consell General de més mitjans per poder presentar projectes de lleis més sòlids, apunta. Naudi va explicar que amb més assessoraments s’hauria evitat situacions com la que es dona ara amb les baixes de maternitat. Per acabar també va desaprovar la votació de 20 lleis a finals de legislatura sense una reflexió aprofundida. Aquest és el cas de la llei de reproducció assistida, de la qual va dir que és una còpia de la llei espanyola i que en aquest país ja s’està posant en qüestió, sobretot pel que fa a la gestió subrogada, que és “un atac a les dones”.\nRoig defensa una modificació urgent del reglament del Consell General\nEl candidat a cap de Govern de Progressistes-SDP, Josep Roig, va remarcar la necessitat de modificar “amb caràcter d’urgència” el reglament del Consell General fruit dels canvis introduïts durant aquesta legislatura. Roig va explicar que la formació va traslladar a la delegació de l’OSCE que es va desplaçar al Principat per observar el procés electoral que aquest reglament suposa una vulneració dels drets fonamentals i un menysteniment vers el parlament perquè té la voluntat de posar traves al control al Govern.\nPel candidat progressista, aquesta “restricció del dret constitucional” dels consellers generals demostra la “nul·la voluntat” de Demòcrates per Andorra d’actuar amb transparència. És per aquest motiu que un cop celebrades les eleccions, Progressistes-SDP treballarà per trobar el “consens necessari” amb la resta de partits polítics per impulsar una nova modificació del reglament. Roig va dir que aquest serà el primer pas que cal fer, tot i que el partit no descarta altres accions.\nEscrit per we need a life ... el Dc., 20/02/2019 - 09:43 Enllaç permanent\nEs totalment correcte que Andorra esta mes malament que el 2011 ,som molts els que ja no podem tirar endavant amb tanta precarietat ,molt atur camuflat amb feines temporals que finalment tornen a porta a la gent ha esta sense feina i no es fàcil quan ja superes els 50 sortir d’aquest túnel ,per el que fa als joves tampoc es molt millor perquè encara que trobin feina es mal pagada i tampoc poden planificar el seu futur, que dir dels pisos que es queden 80 per cent del salari perquè treien els treballador de la banca ,administració publica y 4 directius de alguna empresa amb pes al país la resta el seu salari no dona per poder pagar aquest lloguers. Un país on mes del 70 per cent de la població depèn dels ajust per poder subsistir realment es un país que te un problema molt seriós. Andorra sempre a viscut al dia sense tenir un pla màster de futur, ningun partit s’ha preocupat de busca alternatives a les 4 botigues que ja no funcionant i sempre a deixat les decisions transcendentals per quan el toro ens envesteix i la solució ja es una mica tardana ,amb tot el respecte a tots els polítics del país jo diria que amb un problema tan general i profund com es la situació econòmica del país actual cap de ells i de cap color esta el suficientment preparat per revertir tot això i per canvia tan bankrupcy com tenim al país, realment el proper partit que entri que s’arremangui i posi fil a l’agulla perquè de no se així veurem coses que igual sorprendran a molts ,del que era Andorra i el que es ara no queda res ,si la evolució es veies en forma positiva estaria molt be pero realment no es així\nEl servei especialitzat del Govern atén 262 infants en situació de risc\nL’habitatge car passa de preocupar el 5% de la població al 41% en dos anys\nEl SAAS regularitza la situació laboral de nou facultatius d’Urgències\nLa població creix un 1,8% i suma ja 76.489 persones


Participa al cens d'entitats i empreses d'educació ambiental a Catalunya - SCEA\nInici > Actualitat > Participa al cens d’entitats i empreses d’educació ambiental a Catalunya\nCategories: General, PublicacionsPublished On: 10/07/2020\nParticipa al cens d’entitats i empreses d’educació ambiental a Catalunya\nDistribuïts per Catalunya hi ha nombrosos equipaments, entitats i empreses d’educació ambiental vinculats a l’educació per a la biodiversitat i la sostenibilitat. Aquests creen una xarxa extensa i densa de professionals de l’educació ambiental que des de la Societat Catalana d’Educació Ambiental (SCEA) tenim com a objectiu recollir, ordenar i donar-hi visibilitat per tal facilitar la creació de sinergies i enfortir el sector.\nLa SCEA és una associació creada l’any 1985 per tal d’impulsar una educació renovada que contempli la problemàtica socioambiental i alhora contribueixi a formar ciutadanes capaces d’analitzar-la i de donar-hi respostes.\nPer aquest motiu, amb el suport del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, volem elaborar un cens d’entitats i empreses d’educació ambiental de Catalunya, i donar-hi visibilitat a les mateixes i poder afavorir a la difusió dels seus projectes.\nL’objectiu és recollir a través d’aquest qüestionari, informació d’aquestes entitats: ubicació, contacte, enllaç amb informació i àrees de treball com a dades principals.\nProcés participatiu per a la definició dels perfils professionals d’educació ambiental\nOferta pedagògica al Parc Natural del Delta de l’Ebre\nRecursos per a l’educació ambiental recomanats pel mes d’octubre


El Força Lleida torna a la competició davant del complicat Clínicas Rincón - 7accents\nEl Força Lleida torna a la competició davant del complicat Clínicas Rincón\nEl tècnic del conjunt lleidatà, Joaquín Prado, argumenta que en el partit de demà, que es jugarà a partir de les 21.00 hores, esdevindrà clau “ser sòlids defensivament”\nLleida 16.10.2014 15.30 h\nJoaquín Prado dóna instruccions durant un partit. (Foto: Arxiu)\nEl Força Lleida torna a la competició, i ho fa demà a la pista del Clínicas Rincón a partir de les 21.00 hores. Els lleidatans tornen a viatjar, en aquesta ocasió a casa d’un filial, sent aquest una de les formacions més difícils de la LEB Or, “ja que té molta qualitat gràcies als seus jugadors. Tenen un gran nivell tècnic i, segurament, molts d’ells estaran en un futur pròxim a categories més altes”, ha sentenciat l’entrenador del conjunt ilerdenc, Joaquín Prado. Per tant, la clau estarà en “ser sòlids defensivament” per tal d’assegurar el primer triomf.\nEn aquest sentit, el preparador ha sentenciat que, “probablement, pel que fa a físic, sigui el millor equip de la competició”, per les característiques dels seus integrants. Encara que també ha aclarit que a molts d’ells els falta una mica de coneixement del joc i adaptació a la competició, a més d'una pretemporada més llarga, ja que alguns l’han fet amb l’equip d’ACB”. Indicar que el Clínicas Rincón ha començat la temporada amb dues derrotes davant de dos rivals d’entitat com són Melilla i Palencia, però “si prenem com a referència els seus dos enfrontaments, perdrem, perquè ens equivocarem”.\nPer tant, cal evitar que el partit sigui un enfrontament dinàmic i ràpid, “ja que són superiors en aquest sentit. Necessitem ser agressius, ràpids i dinàmics, però també molt intel·ligents i defensivament molt sòlids. Crec que les pèrdues de pilota marcaran molt el xoc”, ha aclarit el tècnic.\nCal recordar que els lleidatans van tenir descans a la segona jornada, un fet que no ha agradat al cos tècnic i que ha deixat un sabor agredolç a l’equip. “Hem pogut treballar en l'àmbit tàctic i físic, netejant la nostra ment durant un parell de dies. Però això no treu que el calendari, el fet de descansar i no poder jugar a casa fins a la quarta jornada no m’agradi, ja que produeix cert desavantatge. Però està a les nostres mans revertir aquesta situació guanyant”, ha comentat Prado.\nFran Guerra és dubte per al partit\nEn el capítol de baixes, Joaquín Prado ha explicat que Fran Guerra no ha pogut iniciar l’entrenament, ja que ahir va patir un esquinç que li provoca dolor, per això és dubte per al partit. Per la seva banda, Alfons Alzamora té una tendinitis articular a la zona del turmell, però “amb ell s’ha fet un treball de dosificació al llarg de la setmana i, amb certes molèsties, no hauria de tenir problemes per estar a la pista”. Per això, el tècnic ha argumentat que “en aquest final de setmana se'ns han ajuntat els problemes en el joc interior, i això ens ha condicionat els entrenaments”.\nMalgrat tot, Michael Fakuade ja està en disposició de jugar els seus primers minuts amb el conjunt de la capital del Segrià. “S’està adaptant a l’equip. Tàcticament li falta molt de camí per fer i també li resta una mica per arribar al nivell físic desitjat, però tot això ho supleix amb una gran motivació i intensitat. Té una bona capacitat de treball”, ha assegurat l'entrenador. Així, doncs, demà podria ser un dels jugadors importants de l’equip.


Un viatge històric\nSandro Rosell va tancar aquest dijous, amb la participació a la sessió de la pòlio a les Nacions Unides, un viatge històric per al FC Barcelona en clau institucional\nEl viatge a Nova York del president Sandro Rosell, en el qual s’han dut a terme trobades amb les entitats que col·laboren amb la Fundació FC Barcelona, es tanca amb un balanç molt positiu. Rosell ha dedicat els últims tres dies de la seva agenda a aprofundir l’intens treball social que desenvolupa la Fundació arreu del món. S’ha valorat el treball dut a terme al Brasil amb el projecte ‘FutbolNet’. S’ha analitzat la feina aplicada amb l’Unicef a les escoles, entre d’altres països, de Nigèria i la Xina. I s’ha fet un pas endavant més en el compromís del Barça i els seus jugadors en la lluita per acabar amb la poliomielitis.\nUna gira de trobades que representa una de les més grans fites institucionals del Club, ja que en només tres dies Rosell s’ha vist, entre d’altres, amb el filantrop Bill Gates i el director executiu de l’Unicef, Anthony Lake.\nCitats al bloc personal de Bill Gates\nEl viatge es va tancar aquest dijous amb una cita d’alt nivell mundial. Rosell va ser l’únic representant d’un club esportiu que participa en la sessió sobre polimielitis celebrada en el marc de l’Assemblea de les Nacions Unides. Una reunió en la qual van participar tots els actors de l’àmbit públic i privat que prenen part activa en l’eradicació d’aquesta malaltia, encara endèmica a l'Afganistan, Nigèria i el Pakistan. Fruit d’aquest compromís i de la reunió privada amb Gates, el fundador de Microsoft ha mencionat Sandro Rosell i el FC Barcelona en el seu bloc personal ‘The Gates Notes’, en què qualifica el Barça de ‘partner sensacional’ en la lluita contra aquesta xacra.\nProtagonistes als mitjans de comunicació americans\nRosell ha compaginat aquestes sessions de treball amb activitats més disteses, com la visita a la Penya Blaugrana de Nova York o les trobades amb diversos mitjans de comunicació. Precisament, en aquest sentit, el Barça ha estat protagonista en diversos mitjans de comunicació de gran abast, entre aquests, la cadena esportiva ESPN, a la qual Rosell va concedir unes entrevistes per a les versions anglesa i hispana, respectivament.


Per la carretera C-25 (Eix transversal) des de Vic o des de Manresa fins a trobar la sortida de Santa Maria d’Oló i seguint per la carretera BV-4315 fins a Oló. Just a l’entrada del poble, es troba la Plaça Catalunya i punt d’inici de la ruta.\nDes de la plaça es baixa pel carrer principal passant per la plaça Sant Antoni Maria Claret i es puja fins a les escoles per a anar a prendre el camí de Cal Colltort d’on es va a trobar la pista que baixa fins al Mas la Garriga. Des d’aquí es remunta una forta pujada fins a l’ermita de Sant Nazari i a continuació, de baixada, s’arriba al mas Berengueres. En aquesta cruïlla s’agafa el camí direcció al mas Ciuró, Oriols, el Prat d’Oriols, la Torre d’Oriols i es segueix fins a Torroella. L’itinerari continua més a l’oest fins a la Vall des d’on es retorna, de pujada, fins al poble.\nDesnivell: +660 m\nMitjà: Amb btt o a peu\nCamí: 90% pista i 10% sender\nAptesa: Ciclista mitjà\nColor de la ruta: Blava


Mas reclama a ERC que deixi de posar entrebancs a l'Estatut i diu que el tripartit està trencat\nDesprés de la primera reunió de treball de la ponència per l'Estatut, CiU i Esquerra s'han tornat a intercanviar acusacions. Convergència ha tornat a fer una crida als republicans perquè s'afegeixin a l'acord de l'Estatut pel moment històric -diuen- que es viu i els ha advertit que no es pot anar de bracet amb el PP. Des d'Esquerra, consideren que no es pot vendre l'acord com a històric perquè es torna a la situació de 1979 i no suposa cap avenç. PSC i ICV han demanat prudència a Artur Mas.\n11/02/2006 - 00.00 Actualitzat 11/02/2006 - 18.38\nDavant de més de 400 càrrecs de Convergència Democràtica, reunits per debatre l'estratègia política dels anys vinents, Artur Mas ha insistit que existeix un atac frontal de la dreta espanyola contra tot el que planteja Catalunya. El secretari general de Convergència ha subratllat l'actitud intransigent del Partit Popular a la ponència de l'Estatut al Congrés i ha afirmat que el tripartit està trencat perquè hi vota coses diferents. Mas creu que l'únic que salva el govern català és la voluntat d'ocupar el poder.\nMas també ha fet una crida específica a Esquerra perquè apliqui la raó, perquè no vagi de bracet del PP en les votacions, encara que sigui per motius diferents, i actuï en contra de l'Estatut davant dels avenços del nou text. El líder nacionalista ha demanat als dirigents d'Esquerra textualment que deixin de "fer l'homenet" i no posin més entrebancs a l'acord de l'Estatut.\nPel president de CiU, Catalunya està vivint uns "moments molt transcendentals", ja que en la primera jornada de la ponència "per primera vegada un Parlament espanyol està reconeixent que Catalunya és una nació i els seus drets històrics, encara que sigui només de forma parcial".\nMas ha tornat a reconèixer que no s'ha assolit tot el que es voldria, però ha recalcat que el que queda pendent no són renúncies definitives i que es continuarà treballant per acostar-s'hi.\nEsquerra Republicana considera que la cúpula de Convergència i Unió prioritza l'interès de partit per sobre del de Catalunya. A més, Esquerra no valora que s'hagi avançat tant amb el nou Estatut com diu Convergència i Unió. Esquerra no creu que les resistències del PSOE a l'Estatut ajudin a iniciar el procés de pacificació a Euskadi.\nA més, el portaveu d'ERC en la ponència de l'Estatut al Congrés, Joan Ridao, ha qualificat de "grotesc" que el líder convergent hagi retret a Esquerra que vagi "del braç del PP" i voti el mateix per motius oposats, "quan CiU s'ha passat vuit anys votant i donant suport a Aznar".\nDes del PSC, José Montilla recomana a Artur Mas que no compliqui les coses i que, en lloc de dividir el tripartit, treballi per sumar ERC a l'acord de l'Estatut. El primer secretari dels socialistes creu que encara és possible l'acord amb Esquerra Republicana.\nPer la seva banda, el portaveu parlamentari d'Iniciativa, Joan Herrera, ha demanat a Artur Mas prudència i li ha dit que és el menys indicat per criticar "l'anar de bracet amb el PP".\nLa formació ecosocialista assegura que encara és possible l'acord amb Esquerra Republicana sobre l'Estatut i confia que ERC no acabi demanant l'empara del Tribunal Constitucional, ja que hi ha el compromís del PSOE de no esmenar el capítol de drets i deures.\nI des del Consell Nacional d'Esquerra Unida i Alternativa, el seu líder, Jordi Miralles, s'ha mostrat preocupat perquè creu que el govern de Zapatero, pressionat pel PP, està fent un gir cap a la dreta. També estan preocupats perquè no hi hagi més retallades de l'Estatut, cosa que condicionaria el "sí" que ara mantenen.


Xips de moniato | Salut visual i alimentació\nLa visió i la salut visual cal cuidar-la a diari i l’alimentació pot ser una gran aliada en les rutines diàries per millorar el sentit de la vista i el dels qui estan al voltant. Una de les receptes més senzilles i que des d’Òptiques La Creu Blanca volem recomanar-vos és la de xips de boniato,.\nEl sentit de la vista cal cuidar-lo en tots els contextos i situacions del dia a dia. És per això que a La Creu Blanca creiem tant en l’alimentació sana i els consells nutricionals i receptes per tenir cura de la teva visió, igual que ho fem nosaltres! Per això tenim la secció de Vista Aliments.\nIngredients dels xips de moniato:\nRecepta dels xips de moniato:\nPreescalfa el forn a 200º.\nRenta bé el moniato i pela’l amb un pelador.\nTalla el moniato en tires de mides similars.\nFica el moniato tallat en una safata i per sobre afegeix un rajolí d’oli d’oliva verge extra, una mica de sal i pebre (al gust).\nDeixar coure el moniato al forn durant uns 30-40 minuts.\nXips de boniato i els beneficis per a la salut visual.\nBeneficis del moniato per al funcionament de l’ull\nEl moniato porta beta-carotens que també es troben en les fruites taronges o grogues i el nostre cos els converteix en vitamina A, encarregada de prevenir la formació de cataractes, conjuntivitis i glaucoma. Aquest aliment és favorable a la retina.\nEl moniato es troba a la llista dels aliments top quant font d’aliments de beta-carotens. A més a més, contenen una gran quantitat de fibra i en no tenir una temporada o estacionalitat concreta massa marcada, estan disponibles al supermercat durant tots els mesos de l’any i es poden trobar en mercats locals sobretot a finals d’estiu i començaments de la tardor.\nÉs molt i molt recomenable per a la salut visual ingerir varietat de verdures taronges tot l’any, doncs ens assegura rebre el màxim benefici nutricional. Hi ha molt tipus de tubercles que poden ajudar la salut dels ulls, com la carbassa, la molla seca, el ranúncul o el gla.\nSense oblidar-nos de la pastanaga, l’aliment d’aquest color taronja més conegut per beneificar la salut dels nostres ulls. La pastanaga és econòmica, versàtil i fa de molt bé com a snack en totes circumstàncies. A més a més, el suc de pastanaga és una manera ràpida i senzilla d’ingerir els beta-carotens necessaris, d’un glop!\nHabilitats treballades amb la recepta dels xips de moniato\nPer als més petits de la casa és important que els afegim en tasques ordinàries com la de cuinar. D’aquesta manera i gairebé sense adonar-nos, els ajudem a desenvolupar certes habilitats motores i de percepció. Quan tallem els trossos de moniato, per exemple, treballem la coordinació ull-mà.\nSi els trossos els tallem d’igual mida, treballem la constància de forma i volum (visuopercepció). Uns conceptes molt interessants que podem tenir en compte a l’hora de cuinar acompanyats de la canalla a casa. Aprendre a cuinar de ben petit afavoreix algunes característiques del desenvolupament i la psicomotricitat infantil.\nHi ha disponible la recepta dels xips de moniato en arxiu PDF per poder-la descarregar.\n17/08/2018 No totes les llàgrimes són iguals.


Informació genètica | Biología | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nEscrito el 17 de Diciembre de 2015 en catalán con un tamaño de 6,17 KB\nMacromolècules formades per la uníó de nucleòtids.\nHi ha dos tipus d’àcids nucleics: ADN i ARN.\nUn nucleòtid es compon de:\n• Àcid fosfòric.\n• Glúcid. Una pentosa, que pot ser ribosa o desoxiribosa.\n• Base nitrogenada. Pot ser:\nAdenina (A), guanina (G), citosina (C), timina (T) o uracil (U)\nÉs la molècula de la informació genètica.\nEstà compost de dues cadenes de nucleòtids antiparal·leles i complementàries enrotllades en espiral. Com a pentosa tenen desoxirribosa i les bases nitrogenades són: A, G, C i T. L’ADN té la capacitat de replicar-se i permetre que la seva informació s’hereti. La replicació és semiconservativa.\nParticipa en l’expressió de la informació que conté l’ADN.\nCom a pentosa té ribosa i les seves bases nitrogenades són: A, G, C i U.\nA més de l’ARN del nucli, hi ha diferents tipus d’ARN que funcionen de manera coordinada: ARNm, ARNt i ARNr.\nUn genoma es un conjunt complet de gens d’un Organismes. La forma en que s’organitza el genoma es molt diferent entre els organismes procariotes i eucariotes:\nEn els organismes procariotes, el genoma està format per un sol cromosoma circular. Alguns bacteris, a més, disposen de plasmidis, que són molècules d'ADN circulars que es repliquen de manera independent al cromosoma bacterià.\nEn els organismes eucariotes, la major part del genoma constitueix la cromatina, localitzada al nucli de la cèl·lula. Una altra part de l'ADN es troba als cloroplasts i als mitocondris, i té una estructura semblant al cromosoma bacterià.\nDes del punt de vista estructural: fragment d’ADNlocalitzat en un cromosoma que determina una característica de l’ésser viu.\nDes del punt de vista funcional: fragment d’ADN que duu la informació per fabricar una proteïna.\nEl conjunt de gens d’un individu s’anomena genoma.\nDescodificació del missatge genetic\nLa informació que conté l’ADN es descodifica per sintetitzar proteïnes. El procés comprèn dues fases:\nPas de la informació genètica que conté l’ADN a l’ARNm.\nEl missatge genètic que conté l’ARNm es tradueix per sintetitzar una proteïna utilitzant un codi genètic universal.\nCanvis aleatoris que tenen lloc en el material genètic d’un individu. Constitueixen una font de variabilitat genètica i un motor per a l’evolució de les espècies. Tenen lloc de manera natural o de manera induïda per l’acció d’agents mutàgens.\nConjunt de mètodes i tècniques que utilitzen els éssers vius, o els productes que en deriven, amb l’objectiu d’obtenir-ne beneficis per a les persones.\nL’enginyeria genètica és una eina de la biotecnología que utilitza la manipulació de l’ADN d’un ésser viu per aconseguir un objectiu determinat.\nEls àcids nucleics emmagatzemen i transmeten la informació genètica. Són macromolècules formades per la uníó d'unitats més senzilles anomenades nucleòtids.\nL'ADN és la molècula portadora de la informació genètica i té la capacitat de replicar-se, el que permet que la informació s'hereti.\nL'ARN participa en l'expressió de la informació continguda en l'ADN per mitjà de la síntesi de proteïnes. Hi ha diferents tipus d'ARN que funcionen de forma coordinada: ARN missatger, ARN transferent i ARN ribosomal.\nDes del punt de vista estructural, un gen és un fragment d'ADN localitzat en un cromosoma que determina una característica de l'ésser viu, i des del punt de vista funcional, és un fragment d'ADN que porta la informació per sintetitzar una proteïna. El conjunt de gens d'un individu es diu genoma. La informació que conté l'ADN es descodifica per sintetitzar proteïnes.\nLes mutacions són canvis aleatoris que es produeixen en el material genètic d'un individu. Constitueixen una font de variabilitat genètica i un motor per a l'evolució de les espècies. La biotecnologia és la utilització d'éssers vius, o d'una part, amb la finalitat d'obtenir productes útils per a les persones.\nL'enginyeria genètica és una eina de la biotecnologia que utilitza la manipulació de l'ADN d'un ésser viu per aconseguir un objectiu determinat.\n11. La clonació\nClonar un organisme, una cèl·lula o una molècula significa fer una o diverses còpies idèntiques a l'original.\nClonació reproductiva. Objectiu es aconseguir individus nous idèntics entre si i a l’original.\nClonació terapèutica: l’objectiu es tracta malalties i regenerar teixits. Aquet tipus de clonació necessita obtenir cèl·lules mare.\n12. Implicacions dels avenços en biotecnologia\nLa introducció d'organismes transgènics en un hàbitat pot provocar l'extinció d'espècies naturals si es propaguen de manera incontrolada.\nL'ús de nous fàrmacs de disseny pot ocasionar efectes secundaris no coneguts.\nEls coneixement del genoma humà permetrà conèixer per endavant les possibilitats que algú te de patir una malaltia determinada de o de ser-ne portador. L’ús inadequat d’aquesta informació podria vulnerar el dret a la intimida de les persones.\nEl connexament del nostre genoma obre la possibilitat de la manipulació del matèria genètica de les nostres especies.\nLa possibilitat de patentar productes biotecnològics, com plantes i animals transgènics o seqüencies del genomes humà. Té moltes implicacions globals.\nInformació genetica defineix Els àcids nucleics emmagatzemen i transmeten la informació genètica. Són macromolècules L'expressió de la informació genètica Fragment de DNA que conté la informació necessària per a la formació d'una prote Enginyeria genètica


Restaurants Olot | Restaurant La Deu\nA La Deu els agrada cuinar i cuidar als clients a través dels plats, oferint una carta de cuina mediterrània basada en productes de la zona, en què destaquen també propostes inspirades en la cuina creativa. També ofereixen menús gastronòmics i plats de Cuina Volcànica (marca d’identitat de la cuina local de la comarca de la Garrotxa). El restaurant disposa de diferents sales amb alta capacitat, perfectes tant per grups petits com grups nombrosos fins a 600 comensals. Disposen d’una àmplia zona d’aparcament.\nCarretera de La Deu, 0 - Olot - 17800 Girona


Maria González: “Tenim un vestidor molt unit” - Diari de Sant Adrià\nMaria González: “Tenim un vestidor molt unit”\n27/10/2016 – La davantera del Sant Gabriel explica l’aventura que ha viscut guanyant la tercera divisió sueca amb el Luleå FC i assegura sentir-se feliç d’haver tornat al Ruiz Casado.\nUn cop tancat el curs al Levante Las Planas i després de viure la seva primera experiència en una lliga estrangera, Maria González (1998) ha tornat a Sant Adrià per assumir un rol important dins de l’equip de Carlos Martínez. L’atacant ja havia defensat els interessos del Sant Gabriel en etapes anteriors, arribant inclús a debutar a la Superlliga contra el Transportes Alcaine (2014-2015).\n“És un club que em va cuidar molt durant l’any i mig que hi vaig jugar. A més, em van permetre incorporar-me més tard des de Suècia. Coneixia a les jugadores i a l’entrenador. El projecte em va semblar atractiu”, reconeixia ‘Ibra’, en la conversa mantinguda amb el Diari de Sant Adrià per fer balanç de les seves primeres setmanes a ‘casa’.\nAbans d’aterrar de nou al vestidor del Santgra, però, al juliol González acceptaria el repte de marxar durant més de dos mesos a Suècia per reforçar el projecte del Luleå FC, flamant campió de la tercera divisió del país.\n“Les condicions que oferien eren molt bones. La veritat és que una oportunitat que no podia deixar escapar. L’objectiu del club era pujar de categoria i es va aconseguir”, apuntava la Maria en primera instància.\n“El futbol suec és diferent. Nosaltres estàvem molt ben valorades i teníem contracte i fitxa professionals. Allà l’estil de joc és més físic, directe i de molta força, perquè les jugadores són corpulentes. M’ho vaig plantejar com una aventura, però em preocupava el fet de no adaptar-me a la forma de jugar. Per sort, tot va anar com esperava”, afegia a continuació.\nAmb només 18 anys, Maria González va fer les maletes cap al nord de Suècia per coincidir amb altres jugadores catalanes i intentar fer-se un nom lluny de la Segona Nacional. A Luleå, ‘Ibra’ compartiria pis amb Paula Canals, Yasmina Chamarro, Alexandra Taberner, Joanna Vega, Sara García i Yaiza Pérez, sent ella la més jove de totes.\n“Aquesta experiència m’ha servit per agafar responsabilitat. Les jugadores d’aquí vam fitxar pel club per liderar una mica el projecte i vam haver de conviure amb aquesta pressió”, reconeixia González.\nAterra a un bon projecte\nUn cop retornada a Barcelona, la jugadora del Sant Gabriel s’integraria en la dinàmica del conjunt de Carlos Romero, convertint-se de seguida en una de les referències ofensives del projecte adrianenc.\nEn les set jornades de lliga disputades fins ara, el Santgra ha aconseguit un total de quatre victòries, resultats que l'han alçat fins a la sisena plaça del grup III de Segona.\nMenys contra l'Igualada (4-1), el Sant Gabriel sempre ha estat capaç de competir i, quan ha perdut, ho ha fet per la mínima. Amb un balanç de 15 gols a favor i 9 en contra, les adrianenques són el tercer bloc més ofensiu del campionat i el quart que millor ha defensat la seva porteria.\n“L’equip és jove, però té molta qualitat per jugar a la Segona Nacional. Ho estem demostrant partit a partit. De moment, penso que estem fent un bon paper”, valorava González.\nSegons ‘Ibra’, aquesta plantilla està capacitada per “recuperar el lloc que es mereix un club com el nostre”. “La veritat és que tenim un vestidor molt unit”, celebrava Maria González.\nAquesta bona sintonia que hi ha dins de l’equip s’ha fomentat des del cos tècnic. “El Carlos és un entrenador que s’implica molt amb les jugadores. Inclús ens prepara activitats fora dels entrenaments perquè ens mantinguem unides”, destacava la davantera.\nSortides amb bicicleta, partits de pàdel o sessions de Laser King han estat algunes de les activitats que el primer equip del Santgra ha realitzat al llarg de l’any fora del terreny de joc.\nPer aconseguir que qualsevol equip funcioni és necessari gaudir d’harmonia dins del vestidor. Només així es poden assolir els objectius marcats. “En el nostre cas, crec que hem d’estar dins de les cinc primeres”, sentenciava Maria González.\nArticle anteriorEl Marina Besòs, al borde del cierre por su deficitaria situación económica\nArticle següentAcord amb Adif per a netejar l’abocador de les vies del tren després de gairebé quatre anys


12 d’octubre: LA MARE DE DÉU DEL PILAR\nCada advocació mariana ens obre una finestra al cel i és un bon ajut a la terra. L’advocació del Pilar ens ‘concedeix fortalesa en la fe, seguretat en l’esperança i constància en la caritat’. Tot un programa de vida cristiana. Avui, especialment el poble aragonès, celebra la seva solemnitat.\nQue la Mare de Déu del Pilar sigui per a nosaltres “guia del camí, columna de l’esperança, llum de la vida” (antífona del Magnificat).\n«Segons una piadosa i antiga tradició, des dels primers temps del cristianisme, fou edificada una ermita a la riba de l'Ebre en el lloc de l'actual ciutat de Saragossa... Més que per miracles espectaculars, la Mare de Déu del Pilar és invocada com a refugi de pecadors, consol dels afligits, mare d'Espanya. La devoció del Pilar arrelà moltíssim en les nacions de l'Amèrica del Sud» (Elogi). «És humil Maria, que no ho entén tot, però accepta la voluntat de Déu» (Papa Francesc).\nPrimers segles: Una tradició molt arrelada a l'Aragó vol fer arribar l'origen del santuari de l'antiga Caesaraugusta (Saragossa) als inicis mateixos del cristianisme: Maria s'hauria aparegut a l'apòstol Sant Jaume, damunt d'un pilar. I és que la Mare de Déu vol ser sempre, per a tots els creients de tostemps, fortalesa i esperança dels fidels. Avui el poble aragonès en celebra la Solemnitat.\n1492, octubre 12: Cristòfol Colom arriba al continent americà, que ell es pensa que són les Índies.\nSegle XVI: El Pilar esdevé un gran santuari marià de la Península Ibèrica, amb una irradiació vers l'Amèrica Llatina.\n1640: S’escull el 12 d’octubre –data de l’arribada de Cristòfol Colom a Amèrica- com a dia litúrgic de la celebració de l’aparició de la Mare de Déu del Pilar.\n1642: La Mare de Déu del Pilar és declarada patrona de la ciutat de Saragossa.\n1723: Després d’haver-lo denegat diverses vegades, el Papa Benet XIV concedeix un ofici litúrgic propi del Pilar per a Saragossa.\nSegle XIX: El Papa Pius VII (1800-1823) estén l’ofici a tot l’Aragó.\nSegle XIX: El Papa Pius IX (1846-1878) el ratifica per a tot l’Estat espanyol.\nSemana Santa y Pasqua 2019


manelzaera: Potser n'hi ha prou de comparar el nazisme amb Catalunya\nPotser n'hi ha prou de comparar el nazisme amb Catalunya\nMassa sovint sentim que a Catalunya el castellà és perseguit, quan estem acostumats a sentir el castellà al carrer, als establiments i arreu, i fins i tot depèn d'on treballes se te l'imposa, juntament sovint amb l'anglès. Massa sovint també, s'estableixen comparacions odioses de la situació a Catalunya amb el nazisme. El darrer en fer-ho, Juan Perán, ex-membre d'UPyD. Potser hauríem de deixar aquestes comparacions que exageren un problema que només veu un sector de la política i de la societat, diria que mínim, ja que així ho mostren les úniques dades objectives que tenim, els estudis estadístics, al mateix temps que altres estudis que s'aprofiten per fer projeccions, els sorgits de les urnes, tampoc no donen la raó a aquests partits.\nPerò, també hauríem de deixar aquestes comparacions perquè a Catalunya ni es persegueix ni s'assassina per motius de llengua i, quan algú vol donar lliçons de democràcia i d'intel·ligència això ho ha de tenir en compte. No pots comparar Catalunya amb el nazisme i després dir que el teu partit vol donar un missatge positiu per fer arribar el seu missatge a la societat. Simplement és contradictori.\nEscrit per Manel Zaera a 16.4.10\nEtiquetes: Catalunya, llengua, política\nLa majoria d'aquests, com els del PP, segurament tenen algun pare o avi que sí que va matar, torturar o negar drets o va donar suport al regim "nazi" (amb un altre nom) de Franco.\nDesprés hi ha el fracàs de Catalunya en integrar tots els immigrants dels 60, part per impossibilitat (durant la dictadura) o esnobisme (l'època de CiU).