Taller Miralda — EACC — Espai d'art contemporani de Castelló\n« Espaididàctic / 2005\n— Taller Miralda\nA tota festa local li correspon el sosteniment d’una tradició que, a l’empara del ritual i del símbol, és elaborada i assimilada per la població. Esta representació comporta el manteniment d’una classe de relacions, tant institucionals com col·lectives. La festa també possibilita un temps catàrtic, i la seua aparent transgressió s’integra dins d’un ordre acceptat per la majoria de la població. Cada tercer diumenge de Quaresma, la ciutat de Castelló adopta física i socialment estes relacions de ruptura.\nEl so de la primera mascletada irromp com a expressió ensordidora d’allò que va més enllà dels límits. A partir d’ací, i després de la inauguració de l’Hostal del Vi, el tramús i el cacau es converteixen en elements simbòlics acompanyats de llonganissa seca, xoriço i botifarra. Tot això acompanyat de vi. Per altra banda, cal ressaltar que el groc, juntament amb el roig i el verd, configuren els colors de la bandera de la ciutat. A ningú se li escapa que el color verd es troba en el mocador que, combinat amb la brusa negra de camperol, ha de lluir tot amant de la festa i, fins i tot, en la seua cinta commemorativa que, anualment, es reparteix entre la població. El seu lliurament suposa, sense pretendre-ho, una performance pública. A tot això cal sumar el rotllo que, revestit de confeti, s’adhereix al llistat d’elements simbòlics ací apuntats.\nTant el pregó com la romeria dels canyes, o l’ofrena a la Mare de Déu del Lledó són exemple d’actes tradicionals, desenvolupats al llarg de la setmana, amb els quals la població s’identifica i es reconeix. Actes que culminen amb el Magdalena Vítol, catarsi final, fi de festa, abans que tot torne a la «normalitat». No podem oblidar que la icona principal de la festa és la gaiata: «monument de llum i color sense fum ni foc». En la seua formalització apareixen, directament o indirectament representats, els elements simbòlics anteriorment citats. D’esta manera, la gaiata renova el vincle entre la ciutat i la seua tradició. Finalment, cal assenyalar l’himne de la ciutat, el rotllo i canya, que conjuntament amb l’esclafit del masclet configura la banda sonora que contamina cada racó de la urbs.\nLa intensitat amb la qual la ciutat de Castelló viu les seues tradicions i festes populars —esta capacitat per a transformar-se sobtadament en un escenari altre, activat per normes, hàbits i recorreguts nous— se’ns brinda doncs com una situació d’anàlisi obligada, i ja no només en el marc del projecte que ara ens ocupa, sinó des d’una perspectiva més àmplia que té en la ciutat, en el territori geogràfic i en els seus processos de construcció social, política i econòmica, un material de vital importància per a vehicular els nostres projectes artístics.\nPer portar a terme, amb el rigor i respecte necessaris, un projecte sobre les particularitats festives i folklòriques de la ciutat de Castelló, hem plantejat la celebració d’una sèrie de tallers de caràcter teòric i pràctic que, de la mà d’Antonio Miralda i al llarg de l’any 2006, analitzen alguns dels trets identitaris d’esta celebració: monument, llum i gastronomia.


Inici El Municipi Actualitat Ajuntament Atenció ciutadana Seu electrònica Transparència Participació Perfil contractant Campanya de recollida d´aliments 2015Des de l’Ajuntament de Cabrils, juntament amb Càritas Parroquial de Cabrils, enguany tornem a organitzar la campanya de recollida d’aliments sota el lema “Tots i totes per un plat a taula”.\nDesprés del gran èxit del recapte d’aliments de l’any passat, tornem a engegar la campanya, des de les regidories de Joventut, Serveis Socials i Comerç coordinades amb Caritas Parroquial de Cabrils. Les donacions d’aliments a les famílies necessitades s’organitzen des de Caritas Parroquial coordinadament amb els serveis socials de l’Ajuntament.\nLa campanya es realitzarà durant la setmana del 23 al 28 de novembre, coincidint amb el gran recapte del Banc d’Aliments que es fa el divendres 28 i el dissabte 29 als supermercats d'arreu de Catalunya.\nSi voleu participar i col·laborar amb aquesta campanya, trobareu més informació al cartell adjunt. Per qualsevol dubte, podeu contactar al telèfon 937509498 o enviar un correu electrònic a altell.cabrils@diba.cat. Moltes gràcies per la vostra solidaritat.


PressReader - El Periódico de Catalunya [Català]: 2018-06-15 - Un desfibril·lador al portal\nUn desfibril·lador al portal\nUna comunitat de veïns de BCN instal·la una màquina reanimadora a la finca Actuar dins dels 10 primers minuts en una aturada cardíaca és clau per aconseguir salvar la vida\nEl Periódico de Catalunya [Català] - 2018-06-15 - Societat - C. M. D.\nEls veïns passen per una formació, i és important que els nens també el sàpiguen utilitzar\nUn amic li va explicar a Montse Bassas una història que havia llegit a EL PERIÓDICO d’un home a qui se li havia aturat el cor al carrer, i de com un farmacèutic i dos policies li van salvar la vida. Ella, gerent de Basmi Finques, va compartir el testimoni amb el seu equip. I va sorgir la idea: ¿Per què no proposem a les comunitats de veïns que gestionem que instal·lin un desfibril·lador al vestíbul? Ja han instal·lat el primer, al carrer d’Aragó, a Barcelona. Pot semblar una anècdota, però l’assumpte no és pas poca cosa: la mort sobtada afecta cada any prop de 30.000 persones a Espanya.\nJosé Luis Peralta és el president de la comunitat afavorida. En la reunió ordinària de veïns, quan s’ho van plantejar fa unes quantes setmanes, no va tenir dubtes. «El cost és molt raonable i no ens responsabilitzem de res, només d’utilitzarlo si cal, que esperem que no calgui. Només hi veig beneficis, perquè a més no hi ha permanència mínima i et pots esborrar quan vulguis». A aquest home de 57 anys li va quedar clar que en un problema coronari el més important és actuar amb rapidesa. Ho certifica el doctor Ignacio Fernández Lozano, president del Consell Espanyol de Ressucitació Cardiopulmonar. Explica que a Barcelona, el temps mitjà de resposta d’una ambulància és d’11 minuts, que no està malament, però ja és massa tard, perquè al cap de 10 minuts ja estàs mort».\nAl costat de la bústia\nA Aragó 331 l’han col·locat en un lloc accessible, a l’abast de qualsevol veí, ja sigui un adult o un nen. I no és gens truculent pensar que sigui un menor el que hagi de fer servir l’aparell, ja que el més normal és que la persona que coneix els exercicis de reanimació es quedi al costat de l’afectat mentre la criatura corre tant com pot per agafar aquella cosa taronja que és al costat de les bústies. Per això s’instal·len a una alçada màxima de 170 centímetres.\nJordi Pallarés és el director de Cardio Guard, empresa que ha tancat un acord amb Basmi Finques per proveir tots els edificis que es vulguin sumar a la iniciativa. Afirma que el desfibril·lador només necessita entre sis i vuit segons per fer la primera descàrrega, i que el seu ús és senzill. N’hi ha prou de pitjar un botó i seguir les instruccions. Tothom\n«Més enllà de salvar vides, convertim BCN en una ciutat pionera en cardioprotecció»\nque sigui susceptible d’utilitzar-lo en les comunitats de veïns pot optar a una formació voluntària de sis hores que inclou les maniobres de reanimació cardiopulmonar (RCP). ¿I no el robaran? Sigui perquè la gent no es fica amb una cosa que pot salvar vides, o perquè no hi ha mercat negre de segona mà en què moure’s, el cert és que a aquesta empresa només els han robat dos aparells en 10 anys.\nLorenzo Viñas és el gerent de l’Escola d’Administradors de Finques de Barcelona i Lleida. Aplaudeix la iniciativa –«la valorem molt positivament, és una idea pionera i magnífica i d’una visió de futur extraordinària»– i no descarta potenciar que la resta d’associats en segueixin l’exemple. Bassas espera que altres empreses s’hi sumin, entre altres coses «perquè a més de salvar vides també és una bona manera de reforçar la marca Barcelona, convertint-nos en ciutat pionera en cardioprotecció». Hi haurà qui creurà que això dels desfibril·ladors és una cosa de la qual un s’ha de preocupar a partir d’una certa edat. Les xifres ho desmenteixen: la mort sobtada entre els joves mata més que el càncer i els accidents de trànsit junts. És per pensar-s’ho.\nDavant d’un desfibril·lador El José Luis (esquerra), president de la finca del carrer d’Aragó 331, i el Julio, de la immobiliària Basmi Finques.


Fase de represa: afectació als establiments comercials i de serveis – Gavà Impulsa\nFase de represa: afectació als establiments comercials i de serveis\nper gavaimpulsa 28 Juliol, 2020 11 Agost, 2021 Deixa un comentari\n[INFORMACIÓ NO VIGENT EN AQUESTS MOMENTS]\nDes del passat 19 de juny, els comerços i locals de serveis poden obrir al públic, però aplicant un seguit de mesures d’higiene, seguretat, aforament i prevenció.\nATENCIÓ: Davant de la situació de brot epidemològic que es viu actualment a Catalunya i a la resta de l’Estat, aquesta informació pot estar subjecte a canvis.\nDes del passat 19 de juny Barcelona i la seva àrea metropolitana es troben en la Fase de Represa, per lo que implica una sèrie d’indicacions per tal de mantenir la seguretat als establiments, els titulars dels quals seran els/les responsables de vetllar per al seu compliment.\nAforament i espais\nTant en espais tancats, com en possibles espais a l’aire lliure, la distància física interpersonal de seguretat s’estableix en 1,5 m en general, tot i que és millora ssegurar un espai de seguretat de 2,5m2 per lo que serà necessari aplicar control de l’aforament per part de l’establiment.\nEn espais tancats es pot reduir la superfície de seguretat fins a 1m2 per persona sempre que es porti un registre dels assistents o es faci preassignació de localitats i es prevegin mesures de circulació dels assistents per evitar aglomeracions.\nCal establir sistemes que garanteixin que l’accés a l’establiment no supera mai el màxim permès. També és recomana, en la mesura del possible, establir els mecanismes que calgui per garantir que, en cas de produir-se cues, serà possible que s’hi mantingui la distància de seguretat.\nA l’entrada de l’establiment es posaran a disposició de la clientela dispensadors de gel hidroalcohòlic o desinfectants amb activitat virucida, autoritzats i registrats per l’autoritat sanitària competent.\nD’acord a la Resolució SLT/1648/2020, de 8 de juliol, l’ús de la mascareta és obligatori per a persones de 6 anys en endavant, tant a la via pública i espais a l’aire lliure, com en qualsevol espai tancat d’ús públic o que estigui obert al públic, amb independència del manteniment de la distància física interpersonal de seguretat.\nCom a excepció a aquesta norma general, no estan obligades al seu ús les persones que presentin algun tipus de malaltia o dificultat respiratòria que es pugui veure agreujada per la utilització de la mascareta. Tampoc si, per la seva situació de discapacitat o dependència, no disposen d’autonomia per treure’s la mascareta o bé presenten alteracions de conducta que facin inviable la seva utilització.\nLa necessitat de dispensar guants o altres elements de protecció individual s’establirà en funció de cada branca d’activitat concreta.\nEls establiments netejaran i desinfectaran les instal·lacions i zones de contacte més freqüent almenys dos cops al dia, i serà obligatori que una d’aquestes vegades sigui al final de la jornada. En la mesura del possible per al normal funcionament de l’activitat, es recomana més neteges.\nEs posarà atenció especial en la neteja i desinfecció a les superfícies de contacte més freqüent, com poms de portes, taulells, mobles, passamans, màquines dispensadores, terres, telèfons, penjadors, carretons i cistelles, aixetes, i qualsevol altre element d’ús comú o compartit.\nS’utilitzaran desinfectants com dilucions de lleixiu (1:50) acabades de preparar o qualsevol dels desinfectants del mercat amb activitat virucida autoritzats. En qualsevol cas, els productes emprats seran sempre autoritzats i la seva aplicació respectarà la seguretat de les persones i el medi.\nDesprés de cada neteja, es guardaran de forma segura els materials emprats i els equips de protecció individual utilitzats, i seguidament es procedirà a la rentada de mans.\nQuan diferents persones treballadores comparteixin un lloc de treball o llocs de treball per torns, es netejaran i desinfectaran els llocs de treball després de cada ús o canvi de torn respectivament, amb especial atenció al mobiliari i altres elements susceptibles de manipulació, com mampares, teclats, terminals de pagament, pantalles tàctils, eines de treball i altres elements susceptibles de manipulació. Es farà atenció especial als utilitzats per més d’una persona treballadora.\nQuan hi hagi més d’una persona treballadora que atengui el públic, les mesures de neteja s’ampliaran no només a la zona comercial sinó també a les zones privades del personal treballador, com vestuaris, taquilles, lavabos, cuines i àrees de descans.\nEs vetllarà pel correcte funcionament de sanitaris, aixetes i poms de porta dels lavabos.\nLa disposició dels llocs de treball, l’organització de la circulació de persones, la distribució d’espais (mobiliari, prestatgeries, passadissos, línia de caixes, etc.), l’organització dels torns i la resta de condicions de treball presents en el centre han de modificar-se, en la mesura necessària i possible, per garantir la màxima distància entre persones i circulació de l’aire.\nQuan sigui possible i sempre que no contravingui cap norma sectorial, es mantindran les portes obertes amb falques o altres sistemes per evitar el contacte de la gent amb manetes i poms.\nLes empreses i entitats que realitzen serveis a tercers de tractaments de desinfecció de l’aire, superfícies, materials, equips i mobles (tractaments d’àmbit ambiental) o de desinfecció de materials, equips, superfícies i utensilis relacionats amb la manipulació, emmagatzematge i consum d’aliments i alimentaria (tractaments d’àmbit alimentari) han d’estar inscrites al Registre Oficial d’Establiments i Serveis Biocides (ROESB o ROESP).\nAquesta neteja haurà de dur-se a terme també en zones privades dels treballadors: vestuaris, taquilles, serveis (lavabos), cuines i àrees de descans, quan hi hagi més d’un treballador atenent al públic en el mateix establiment.\nAixí mateix, quan hi hagi llocs de treball compartits per més d’un treballador/a, es procedirà a la neteja i desinfecció a la finalització de cada ús. S’actuarà d’igual manera en els llocs de treball on hi hagi canvis de torn, amb especial atenció a mostradors, taules o altres elements utilitzats en els mercats de marxants, mampares, teclats, terminals de pagament (TPVs), pantalles tàctils, eines de treball i/o altres elements similars.\nVentilació i sistemes de climatització\nEs recomana ventilar els espais com a mínim 3 vegades al dia 10 minuts, aproximadament, i vetllar pel correcte funcionament de les instal·lacions de climatització.\nEls establiments han d’establir una sèrie de mesures adreçades a garantir la seguretat de la clientela:\nEstablir una franja horària per a les persones majors de 65 anys, en cas que sigui possible.\nAtendre al públic de forma que es minimitzi el temps d’estada a l’interior dels locals o establiments i que faciliti la mobilitat a l’interior a les persones vulnerables o les que no poden dur mascareta i així ho acreditin.\nVetllar per a que a l’interior de l’establiment es compleixin els criteris d’aforament.\nEl temps de permanència als establiments i locals serà l’estrictament necessari perquè els consumidors puguin realitzar les seves compres o rebre la prestació del servei.\nLa distància entre venedor i client serà d’almenys un metre quan es compti amb elements de protecció com mascaretes, mampares o pantalles facials de protecció, o de dos metres sense aquests elements, durant tot el procés de compra, com també a les zones d’atenció i de pagament.\nEls establiments i locals hauran de posar a disposició del públic dispensadors de gel desinfectant a l’entrada del local, i hauran d’estar sempre en condicions d’ús. Els altres elements de protecció (com ara guants o protectors per provar-se calçat) seran obligatoris en funció de la branca d’activitat.\nCal posar papereres, si és possible amb tapa i pedal, perquè els clients llencin aquests elements a la sortida de l’establiment.\nLes zones de caixa disposaran d’una mampara o similar en cas que no es pugui garantir la distància de seguretat.\nEn general, no es podran posar a disposició de la clientela productes de prova no destinats a venda (com cosmètics, productes de perfumeria i semblants) i se’n restringirà l’ús o manipulació únicament al personal del local, excepte en alguns subsectors (detallats en apartats posteriors) com el tèxtil, el calçat, els barrets o les joies, que hauran de seguir les recomanacions específiques.\nNo podran incorporar-se als seus llocs de treball les persones treballadores que tinguin algun dels símptomes compatible amb el SARS-COV2 o bé estiguin en aïllament domiciliari per diagnòstic d’aquesta malaltia. Tampoc podran qui, tot i no manifestar símptomes, estigui en quarantena domiciliària per haver estat en contacte amb un cas diagnosticat o pateixin alguna patologia declarada de risc.\nEl titular de l’activitat econòmica de l’establiment o local s’assegurarà que tots els treballadors comptin amb equips de protecció individual adequats al nivell de risc, i aquests podran exigir-los si no es pot garantir la distància de seguretat interpersonal de seguretat entre treballador i client o entre treballadors.\nTot el personal haurà d’estar format i informat sobre el correcte ús dels esmentats equips de protecció. Això també s’aplicarà al personal de neteja, manteniment, reposició, repartiment o seguretat de l’establiment o local comercial minorista (ja sigui propi o empleat mitjançant un subcontracte), que també haurà de disposar de tots els productes adequats.\nSi un treballador comença a tenir símptomes compatibles amb la malaltia, cal que aquesta persona abandoni el seu lloc de treball i contactar immediatament amb el telèfon habilitat per la comunitat autònoma o centre de salut corresponents i amb els serveis de prevenció de riscos laborals que pertoqui.\nRespecte la relació amb els proveïdors, es recomana minimitzar les visites de proveïdors, amb comandes de més volum i menys freqüents. Les persones o empreses que hagin de prestar serveis a l’establiment, es recomana que ho facin fora de l’horari comercial, i mantindran les mateixes mesures de seguretat que el personal de l’empresa.\nAixí mateix, es recomana establir un protocol per minimitzar el contacte amb els/les transportistes. Si és possible, caldrà establir una zona exclusiva de lliurament de comandes, i es desinfectarà entre comanda i comanda. Alhora, en la mesura del que sigui possible, es llençarà l’embalatge original o, si no es pot, es desinfectaran els paquets, sempre que el material ho permeti. També és millor enviar electrònicament, en la mesura del que sigui possible, els albarans signats, de manera que no es lliurin en paper de mà en mà.\nWeb de CanalSalut sobre la covid-19\nGuia de bones pràctiques i protocols dirigits a l’activitat comercial en establiments físics. Generalitat de Catalunya (CCAM).\nRecomanacions de ventilació i sistemes de climatització en establiments i locals de concurrència humana. Departament de Salut. Generalitat de Catalunya.\nNecessites assessorament? Nosaltres t’ajudem a reobrir el teu negoci amb seguretat.\nempresa, informació general desconfinament, reobertura\nPrevious Entry Subsidis extraordinaris per a persones que s’han quedat sense feina pel Covid-19\nNext Entry Noves mesures de contenció del rebrot a Catalunya


Inici > La substitució de les escales mecàniques de Penitents, un repte d'enginyeria\ndimarts, 31 juliol, 2018 - 08:30\nS'ha hagut de tancar l'estació un mes llarg per desmuntar els mecanismes, treure'ls a l'exterior i introduir els nous a través d'un dels accessos.\nEntre les obres de millora que TMB fa aquest estiu a la xarxa de metro hi ha les de renovació de les escales mecàniques a l'estació de Penitents, de la línia 3, que han obligat a tancar-la des del 30 de juliol. Al llarg de cinc setmanes aproximadament, s'està realitzant la part més delicada i difícil de l'operació de substitució de les sis escales mòbils de l'estació, que han arribat al final de la seva vida útil després de 33 anys.\nQuatre de les escales, les que comuniquen el vestíbul i els dos nivells intermedis de l’estació, han de ser desmuntades i repartides en volums reduïts perquè puguin sortir cap al carrer per l'accés d'Anna Pifarré. Per aquest mateix accés han d'entrar després els components de les quatre escales noves. Aquesta operació, un veritable repte, és la que motiva el tancament de l'estació, ja que el moviment dels trams d'escales, eines i maquinària pesant a través del vestíbul i del nucli d'escales és incompatible amb el trànsit de passatgers.\nQuan l'estació torni a obrir les portes, a primers de setembre, les escales estaran en fase de muntatge i per tant encara no podran funcionar. Faltarà igualment substituir les altres dues escales, les que comuniquen les andanes amb el vestíbul intermedi inferior. L'obra, per tant, s'allargarà previsiblement fins al mes d’octubre, pel que fa a les quatre escales dels nivells intermedis, i fins al gener de l'any vinent per a les dues escales de les andanes.\nL'actuació a Penitents forma part d'un projecte per substituir nou escales mecàniques envellides, amb un pressupost de 2,3 milions d'euros. Les altres dues estacions en què es faran obres els pròxims mesos són les de Vall d'Hebron de la línia 3 (dues escales) i Besòs de la línia 4 (una).\nActualització en curs a Urquinaona L4\nD'altra banda, aquest any Metro també està fent treballs d'actualització o renovació parcial d'un altre grup d'escales mecàniques que han arribat als 20 anys, per millorar-ne les prestacions i allargar-ne la vida útil sense necessitat de substituir-les. En la intervenció, de menys durada, se'ls canvien tots els elements mòbils, el grup motor i el quadre de maniobra, i se'n reparen o rehabiliten l'estructura i les baranes.\nActualment es treballa en una escala de l’estació d’Urquinaona L4, en un punt compromès per al trànsit de passatgers en el passadís que connecta amb la línia 1, cosa que comporta que en els moments de més afluència l'enllaç es faci pel carrer.\nAnteriorment s'han executat modernitzacions semblants en dues escales de l'estació d'Universitat, una de Sagrada Família i una de Tetuan, totes de la línia 2. I fins a final d’any se n'actualitzaran dues de Passeig de Gràcia i una d'Encants, a la mateixa línia.\nPart de les escales que se substituiran a Penitents / Foto: Pep Herrero (TMB)\ndimarts, 31 juliol, 2018 - 08:33\nSource URL: https://noticies.tmb.cat/transport/substitucio-de-escales-mecaniques-de-penitents-repte-denginyeria


Les Llops al Banc de Sang i Teixits de l’Arnau de Vilanova | Agrupament Escolta Alosa\nLes Llops al Banc de Sang i Teixits de l’Arnau de Vilanova\naealosa / Juny 5, 2011\nSabies que a l’Hospital Arnau de Vilanova de Lleida hi ha un Banc de Sang?\nSabies que cada 3 segons a Catalunya algú necessita sang?\nSabies que amb 1 donació de sang pots ajudar fins a 3 malalts diferents?\nEls Llops de l’Agrupament Escolta Alosa (infants de 9 a 11 anys) ja tenen molt clar que donar sang és un acte ben important per poder salvar les vides de molta gent.\nEl passat 4 de juny, com a culminació del seu projecte d’Aprenentatge i Servei que es va iniciar a la trobada de La Mogollops, van col·laborar amb el Banc de Sang i teixits de l’Hospital Arnau de Vilanova de Lleida.\nBen matí van començar a fer feina. Així doncs, gràcies a dos companyes del Banc de Sang, la Maria i la Marta, van iniciar una visita pels laboratoris. Allí van poder veure i descobrir coses ben interessants. Sabieu que les plaquetes es conserven durant 5 dies i necessiten estar en constant moviment perquè no es facin malbé? I que el plasma cal que estigui congelat?\nA més a més algunes de les Llops van poder descobrir de quin grup sanguini eren, els tipus que n’hi ha i van conèixer mitjançant quin procediment es feia.\nDesprés de reactius, pipetes i conèixer com es feia el procediment per separar els diferents components de la sang i per què és important cadascun d’ells, les Llops van emprendre la segona part de la visita.\nAcompanyades per una metgessa van veure com diferents donants seguien tot el procediment per fer la donació i van comprendre quines inquietuds els motivaven a donar sang. En aquesta part van aprendre quins requisits s’han de complir per donar sang, la importància de beure i menjar després de la donació, etc.\nI finalment, va arribar l’hora de la veritat. Les Llops es proposaven el repte de trobar donants i informar de la importància de la sang. Gràcies al material de difusió que ens va proporcionar el Banc de Sang i Teixits amb col·laboració amb Escoltes Catalans, van poder parlar amb força gent i, fins i tot, convencer algú!\nDes de l’Agrupament Escolta Alosa volem donar les gràcies a totes les persones que ens van obrir les portes del Banc de Sang i Teixits i que, amb tota la paciència del món, ens van apropar una realitat ben desconeguda per totes nosaltres.\nA més a més, volem donar les gràcies a totes les families de l’Agrupament que van col·laborar amb nosaltres i es van apropar a donar sang.\nI sobretot a totes aquelles persones que van escoltar les nostres Llops i es van animar a donar sang!\nDes de l’AE Alosa, a més a més, us animem a fer-vos donants de sang i a informar-vos de la importància que té fer-ho. Trobareu tota la informació a la pàgina web del Banc de Sang i Teixits.\nA més a més, trobareu el Banc de Sang i Teixits de l’Arnau Hospital de Vilanova de Lleida obert de:\nDilluns a divendres de 8:30h fins a les 21h.\nI dissabtes de 10h a 14h!\nJuny 5, 2011 in AE Alosa. Etiquetes: Aprenentatge i Servei, Llops\nEls Llops de l’AE Alosa col·laboren amb el Banc de Sang\nUn tastet de campaments!\nLa Mogollops ja és aquí!\n← Els Llops de l’AE Alosa col·laboren amb el Banc de Sang\nLa FEJC i l’Alosa presenten el camp de treball “Coopera amb Lleida” en roda de premsa →\nOne thought on “Les Llops al Banc de Sang i Teixits de l’Arnau de Vilanova”\nAres cap de Llops ha dit:\nJuny 16, 2011 at 10:59 am\nCom molem els llops de l’Alosa!


El Consell de Coordinació Universitària debat avui les primeres propostes sobre títols de Grau | Consumer\nEl Consell de Coordinació Universitària debat avui les primeres propostes sobre títols de Grau\nLa comissió d'experts aconsella unes titulacions que facilitin una "formació bàsica i sòlida"\nEl Consell de Coordinació Universitària debatrà avui un bloc d’esborranys de directrius pròpies (continguts bàsics) corresponents als primers títols de Grau -els que substituiran a les actuals llicenciatures, diplomatures, enginyeries i arquitectura- presentats pel Ministeri d’Educació al setembre passat. La proposta podria incloure els continguts mínims d’alguns postgraus (màster) específics per a professions amb atribucions específiques.\nA més, en una reunió posterior el secretari d’Estat d’Universitats, Salvador Ordóñez, presentarà a la Comissió Externa d’experts un catàleg general de títols, basat en els treballs de les quatre subcomissions (Humanitats, Ciències Socials i Jurídiques, Ciències Experimentals i de la Salut i Ensenyaments Tècnics), del que se seleccionarà un nou grup perquè el Govern comenci a elaborar les directrius pròpies.\nEn la seva última reunió, la comissió d’experts va aconsellar un catàleg “flexible i obert” i uns títols de Grau que facilitin una “formació bàsica i sòlida”. Va fixar a més quatre terminis per completar el mapa de titulacions (octubre de 2005, febrer i setembre de 2006 i febrer de 2007) i va rebre del Ministeri el compromís de remetre al Consell les directrius de 23 carreres.\nNo obstant això, avui només es reuniran tres de les quatre subcomissions (Humanitats, Ciències Socials i Jurídiques i Ciències Experimentals i de la Salut) per analitzar les titulacions que corresponen a les seves àrees de coneixement. La quarta, Ensenyaments Tècnics, ho farà la setmana vinent.\nDesprés del vistiplau del Consell de Coordinació, l’Executiu ha d’aprovar les directrius mitjançant els corresponents decrets de mínims, que serviran de base a les universitats per elaborar els seus plans d’estudi en un termini màxim de tres anys. L’objectiu és, segons recomanacions de la comissió d’experts, que totes les directrius estiguin aprovades en 2007 perquè les universitats puguin arribar a 2010 amb els seus estudis adaptats a l’Espai Europeu d’Educació Superior (EEES).\nEntre les propostes de directrius es troben les d’Història de l’Art, Matemàtiques, Història, Geografia, Filosofia, Llengües Modernes, Física, Biologia, Dret, Administració i direcció d’empreses, Economia i Maestro d’Infantil i Primària, entre unes altres.\ncarreres grado-ca títols


Un grup de persones practica el sub yoga, una activitat que es podrà fer aquest estiu a Cambrils ARIADNA ESCODA\nEl Patronat de Turisme de Cambrils reforça el municipi com una destinació "de benestar i salut" aquest estiu. Sota el lema 'Cambrils amb C de Càlida', la campanya busca realçar els vessants gastronòmic, paisatgístic, ambiental i humà de la localitat. Per aconseguir-ho, l'Ajuntament apostarà per accions públicoprivades vinculades a la gastronomia, l'esport i l'oci. Entre altres activitats, enguany es tornaran a fer classes de ioga dins del mar, sortides de marxa aquàtica o passejos amb veler. La majoria d'accions seran impulsades per operadors privats i seran de pagament. La regidora de Turisme, Yolanda Burgos, ha apuntat que la marca pretén "fer més visible" els atractius del municipi i aconseguir que el visitant repeteixi la destinació.


La Cuina a Sils: 10A EDICIÓ DE LA FESTA DEL CARGOL A FONTCOBERTA.\nEs menjaran prop de 400 quilos de cargols i comptarà amb activitats per a tots els públics.\nFontcoberta celebrarà aquest diumenge la 10a edició de la Festa del Cargol del municipi. Es preveu que es mengin prop de 400 quilos de cargols i s’han programat activitats per a tots els públics. La principal novetat és la 1a Trobada de Puntaires de Banyoles i Fontcoberta.\nLes activitats s’iniciaran diumenge a 2/4 de 10 del matí amb la 5a edició de la Trobada d’intercanvi de plaques de cava. A les 10 del matí es farà la 1a Trobada de Puntaires de Banyoles i Fontcoberta, organitzada per l’Associació Don@ del municipi.\nA la mateixa hora, s’iniciaran els concursos amb la tradicional cursa de cargols o el premi al cargol més gran. A 2/4 de 12 del migdia es farà la 7a edició del Concurs Gastronòmic, on els participants hauran de mostrar plats casolans cuinats amb cargols. El jurat del premi estarà format per representants del col·lectiu ‘Les Cuineres de Sils’ i l’Àvia Remei.\nDesprés del concurs, es portarà a terme una de les activitats que més èxit de públic té de la Festa del Cargol, la Mostra Gastronòmica del Cargol. La mostra compta amb la participació de més d’una trentena de restaurants de la comarca que ofereixen tastets de plats amb el cargol com a ingredient principal.\nLes activitats de la Festa es tancaran amb un dinar popular, on es preveuen servir prop de 200 quilos de cargols, i una exhibició d’esports rurals, a càrrec dels Amics de l’Esport Rural.\nLa Festa del Cargol se celebra a Fontcoberta des del 1999 quan es va iniciar per promoure aquest ingredient a la cuina. L’organització, la Comissió de Festes i l’Ajuntament de Fontcoberta, espera superar en aquesta 10a edició les xifres de l’any passat, quan es van servir 2.000 tastets de la mostra gastronòmica i unes 800 persones van participar en el dinar.\nPublicat per aces a 22:29


ELS LECTORS QUE SI ESTIMEN ELS LLIBRES - 96 - STIEG LARSSON\nLA VEU I LA FÚRIA de Stieg Larsson\nQuarta novel.la de la saga "Millenium"? La resposta és no. Preneu nota de la següent data: 16 de juny de 2011. És la data de sortida al mercat d'aquest recull de molts dels articles que va escriure Stieg Larsson contra el racisme, la violència de gènere i el capitalisme més salvatge. Arguments que van servir de base per la creació de la seva saga multimilionària en vendes arreu del món. Publica en català, Columna Editorial.\nLarsson mai va deixar de lluitar i escriure sobre els seus principis, malgrat les amenaces de mort i les dificultats financeres. És l'altra cara de l'escriptor de novel.la negra. Una cara que demostra les conviccions i les certeses que també apareixen dins les seves novel.les amb una força explosiva. Va dedicar molts anys de la seva vida a lluitar contra la intolerància i la repressió de la dona. Com a reporter i editor en cap de la revista Expo, va investigar l'extrema dreta a Suècia i dins del context internacional. Larsson va ser un home que va denunciar sense parar la violència contra les dones i va defensar els seus drets. Al llarg de la seva vida, va escriure nou llibres i centenars d'articles. Aquesta és la primera col.lecció dels seus articles més importants i il.lustra l'activitat periodística i política de Stieg Larsson en relació amb els seus assumptes que li preocupaven.\nArticle 442 - J.M. Solé - "Vols llegir?" - Ràdio Nova\nmillenium novetats radio nova saga stieg larsson tardor 2009 Tardor 2010 Vilanova del Camí


Girona acull una prova pilot per obrir al gran públic esdeveniments lliures de covid - Empordà\nGirona acull una prova pilot per obrir al gran públic esdeveniments lliures de covid\nEl projecte «Obrir Girona» està impulsat pel Centre Blockchain de Catalunya i la International Chamber of Commerce El Girona FC s'uneix a la iniciativa com a via per poder celebrar partits amb públic, i ja ha traslladat la proposta a La Lliga\nDdG. GIRONA 29.01.2021 | 06:30\nLa inauguració del Centre Blockchain de Catalunya a Girona, el 23 de desembre passat. CBC\nLa inauguració del Centre Blockchain de Catalunya a Girona, el 23 de desembre passat.\nLa ciutat de Girona acollirà un projecte pilot que permeti, mitjançant passis (credencials) digitals, la celebració d'esdeveniments públics amb la seguretat que tots els organitzadors i participants estaran lliures de la covid-19 i no s'exposaran a cap risc d'infecció. Una aplicació mòbil mostrarà el passi, que permetrà assistir a actes socials, empresarials, culturals, esportius o comercials.\nLa iniciativa és única a tot l'Estat i està impulsada pel Centre Blockchain de Catalunya (participat per l'Ajuntament de Girona, la Universitat de Girona, les Cambres de Comerç de Barcelona i Girona i el Departament de Polítiques Digitals de la Generalitat de Catalunya), amb la International Chamber of Commerce (ICC).\nEl projecte s'anomena «Obrir Girona» i es desenvoluparà entre la darrera setmana de febrer i el mes de març. Compta amb el suport del Col·legi de Farmacèutics, que s'ocuparà de validar i introduir en una innovadora aplicació de mòbil els certificats de les proves serològiques i les vacunacions (que tindran una duració de 6 mesos) o de fer les proves d'antígens a les pròpies farmàcies (amb validesa de 48 hores).\nDurant la prova pilot es portaran a terme una sèrie d'esdeveniments culturals, esportius, socials i comercials de primera magnitud, amb aforaments importants, però perfectament controlats sanitàriament. Per accedir als actes, només caldrà mostrar la credencial digital personal. Els resultats serviran de guia per obrir aquesta fórmula a la resta del país en els propers mesos.\nImplicació del Girona FC\nEntre aquells que hi participaran hi ha el Girona FC. El club ha traslladat la iniciativa a La Lliga perquè, treballant de forma consensuada, es pugui portar a la pràctica aquesta prova pilot en un partit a l'estadi. El Girona i La Lliga presentaran la proposta al Consejo Superior de Deportes.\nBasat en blockchain\nL'AOKpass, la base del projecte, és al mateix temps una plataforma i una aplicació mòbil que utilitza la tecnologia blockchain. Permet als usuaris verificar de forma segura el seu estat de salut de cara a tercers, preservant la privadesa de les seves dades, que estan encriptades i no surten mai del mateix dispositiu. Els certificats de salut o els resultats de les proves no es guarden en cap base de dades externa ni en cap sistema centralitzat.\nAquest passi digital ha estat promogut per la ICC, l'organització empresarial més gran del món, que té una posició única per impulsar l'adopció d'AOKpass com a estàndard internacional. Les cambres catalanes són membres d'aquesta entitat i s'ocuparan de la seva implantació a Catalunya.\nL'objectiu és convertir la ciutat en una Sandbox (marc de proves) diverses setmanes, implicant a sectors socials i econòmics. És la primera iniciativa del Centre Blockchain de Catalunya, amb seu a Girona.


Joana Gomila, candidata a la batlia pel PSM Més per Menorca - El Iris.cat - Digital d'informació i cultura\nJoana Gomila, candidata a la batlia pel PSM Més per Menorca\nCom veu una batlessa el paper que les dones desenvolupen a les institucions?\nLes dones podem governar a les institucions perquè estem igual de preparades que els homes i per açò consider important que moltes dones haguem donat la passa per estar al capdavant, per exemple dels ajuntaments o del Consell Insular . Les visions en un equip format per homes i dones poden ser diferents, però enriqueixen i ajuden a trobar millors solucions. A Ciutadella anam fent passes en aquest sentit i sembla que a aquestes eleccions locals, la majoria dels partits presentaran una dona encapçalant les seves llistes electorals. Açò és una bona senyal.\nQuines actuacions es fan des de l’Ajuntament per arribar a aquesta igualtat entre gèneres?\nEstem a punt de presentar el primer Pla d’igualtat que tindrem a Ciutadella, i que implica a tota l’administració. Tots els que feim feina a l’Ajuntament i els ciutadans en general, hem d’entendre la igualtat com una realitat en el dia a dia. I també impulsar a fer una ciutat igualitària. No ha d’importar el fet de ser home o dona per viure en igualtat a Ciutadella i així ho hem demostrat amb algunes iniciatives que hem posat en marxa des de la regidoria d’Igualtat al llarg d’aquest mandat. Per aquest 8 de març, Dia Internacional de la Dona, hi ha preparada una activitat de fòrum de teatre per la igualtat, juntament amb el grup de teatre Sant Miquel. El meu desig seria no haver d’anar reivindicant la igualtat, sinó que hauria de ser una cosa totalment natural pel fet de ser persona.\nEl maig farà 4 anys que vau accedir per primera vegada a la batlia de Ciutadella. Ho esperàveu després de tants d’anys de binomi PP-PSOE?\nDes del PSM sempre s’ha fet feina per créixer. És cert, però, que no fiàvem tenir la batllia tot i que confiàvem en que la gent valoraria la feina feta des de les regidories quan vam pactar govern amb el PSOE o des de l’oposició així com amb l’equip de persones preparades i honestes que ens presentàvem a la llista electoral del PSM- Més Per Menorca. Ara tenim encara més confiança, perquè hem demostrat que sabem governar i que es pot governar amb tres partits diferents. Des del principi ens vam marcar uns objectius que hem anat complit. Hem treballat en equip com a PSM, però també amb la resta de forces polítiques i amb ganes de tornar a formar equip amb les forces d’esquerres. I a revalidar la batlia, és clar, amb aquesta manera diferent de governar.\nCom és aquesta manera diferent de governar?\nTenir en compte que s’ha de fer feina en equip, i tenir molt clar que tots sumam, pel que no té cap sentit només pensar en un bon nombre 1 si no està recolzat per un bon equip. I en el cas del PSM és així formam un equip. Som gent honrada, preparada i tenim molt clar que els doblers públics que gestionam són públics: de tota la ciutadania i per tant, s’han de gestionar bé. També tenim clar que hem de potenciar la participació i la transparència amb l’objectiu de que els ciutadans formin part de la gestió i que tenguin oportunitats per decidir com volen que sigui la seva ciutat i així ho hem fet. Pel que fa a l’equip de govern crec que també hem fet un bon equip per treballar. En els temes que a vegades no ens hem avingut, ens hem assegut, hem xerrat i hem arribat a consens per tirar endavant. Perquè lo important és el benestar dels ciutadans, no veure quin partit ha de tenir més lideratge.\nQuins canvis ha duit aquesta manera diferent de governar?\nA nivell econòmic tenim un ajuntament totalment sanejat. Hem amortitzar 1,7 milions de deute de forma anticipada. Quan acabi el 2019 l’Ajuntament tindrà un deute de 3,5 milions, que és poc. Hem fet feina amb recursos propis sense haver-nos d’endeutar, junt amb altres administracions, que han aportat bastant i ens ha servit per fer inversions que han millorat la ciutat. Per altra banda, a nivell de participació hem realitzat projectes com Visita el teu barri. De fet, hi ha hagut vesins que ens han dit “és la primera vegada que un batle ens ve a veure a ca nostra”. El ciutadà vol que surtis de l’Ajuntament i coneguis quina és la seva realitat i les necessitats que tenen. Hem fet espais de ciutadania per explicar el Pla General, el pressupost o l’Administració electrònica i també s’han fet moltes activitats junt amb entitats, hem fet poble. Hem fet Sortir al carrer, carnaval temàtic on tothom hi ha participat, hem celebrat el Dia del dret dels infants,de la Dona etc.. Totes aquestes accions fan que el ciutadà es senti més com un poble i que estimi la ciutat. Hem potenciat accions de millores al comerç i als mercats agrari i d’artesans. Hem posat en marxa programes d’ocupació i formació per joves i per aturats de llarga durada, amb el suport del SOIB . I açò s’ha aconseguit perquè ho hem volgut fer fent feina com un equip.\nHa estat, a més, una legislatura molt tranquila\nS’ha aconseguit un nivell de crispació molt baix, per no dir nul. Per una banda perquè així ho hem establert des de l’equip de govern, des del qual hem fet feina de manera coordinada i amb els temes que no ens hem avingut, ho hem xerrat i hem resolt els problemes des de dins. I també és cert que la oposició no ha propiciat un clima de crispació, sinó que ha valorat la feina de l’equip de govern i,com li pertoca, ha fet el control i el seguiment de l’acció de govern d’una manera sensata.\nQuins objectius marcats a nivell social heu aconseguit i quins no?\nSempre hem posat la persona com a centre de la nostra gestió. Per tant, una part important ha estat l’atenció a les persones. Un dels projectes ha estat la posada en marxa del centre d’alzheimer, que el PP a l’anterior legislatura, va considerar que no era necessari. Aquest centre va començar amb 6 usuaris i ara mateix n’hi ha 25. Per altra banda, el 2021 acaba el contracte de lloguer de la Clínica Juaneda, que ara ocupa part del geriàtric i esteim fet feina conjuntament amb les altres administracions per tal d’ampliar places de dependència, pensant en les necessitats de Ciutadella i per açò a banda de les places de geriatria com les que tenim ara, poder oferir pisos tutelats, places de convalescència, places de respir, etc. Tot mantenint la presència de la Clínica Juaneda a Ciutadella, que presta una bona atenció sanitària als turistes i també a persones residents. S’ha millorat la casa d’acollida. S’han cedit dos pisos a la Fundació per discapacitats per malalts mentals crònics. Tenim dos pisos de l’IBAVI llogats per temes d’emergència en habitatges. Ens hem compromès a cedir uns terrenys a Santa Rita per construir una residència per discapacitats físics així com per construir un centre ocupacional per a persones en discapacitat sempre que les altres administracions s’hi impliquin en la seva construcció i posada en marxa. Hem I s’han augmentat els ajuts per persones en risc d’exclusió social i per poder tenir accés a les escoletes. El que per jo ha quedat pendent és el tema de l’habitatge. No tenim competències com a Ajuntament, però ens afecta. Sabem que hi ha problemes per trobar habitatges a preus accessibles i per tot l’any. I és un problema. Hem intentat que els diferents bancs cedissin pisos a l’Ajuntament i no va ser possible. També hem reclamat a l’IBAVI que traiés tots els pisos que tenia per lloguer, que açò si que s’ha fet, però no és suficient. Ens hem quedat sense sòl per construir més pisos socials. Però en el nou Pla General es contempla el desenvolupament de diferents zones en les quals hi ha una part destinada a construir fins a 900 habitatges socials. És una feina a seguir fent i reclamant a les administracions competents solucions per alleugerar un problema greu. El dret a un habitatge digne és un dret que tenim totes les persones.\nQuè recolliu de la legislatura i vos agradaria seguir?\nS’han posat bases per molts de projectes que per la seva envergadura no donen temps a acabar en 4 anys. I també volem seguir fent feina perquè les persones que viuen a Ciutadella facin poble, sentin la ciutat com a casa seva en el marc d’una Ciutadella que és Ciutat Amiga de la Infància i Ciutat Educadora. Els projectes que han de continuar són: l’ampliació del geriàtric, l’obertura del Teatre des Born i la nova gestió, la museització de Can Saura o els projectes d’inversió per valor de 1,5 milions d’euros a les urbanitzacions que s’han d’executar. Tenim clar que el turisme és un dels pilars de la nostra economia i hem de tenir les urbanitzacions embellides per donar un punt més al nostre producte turístic. També hem aconseguit Can Saura cultural i queda fer els jutjats al solar de Santa Rita per part del Ministeri, amb el compromís ferm ja del ministeri de construir-los. Tenim l’estació marítima amb un nou ús, el de nou Centre Integrat de FP d’Hoteleria i Turisme, que ens servirà per tenir bons professionals formats. S’han fet millores en el port interior i el dic. El port interior quedarà totalment renovat, amb nou clavegueram, aigua i pluvials i embellit, aportant una part econòmica per les obres. L’objectiu ha estat, a banda de la feina conjunta amb Ports IB, comerciants i restauradors, tenir el port renovat amb instal·lacions adequades i fer-lo més atractiu pel turisme, que potencii la seva vesant comercial, sense deixar de banda la conservació del patrimoni, que són les murades. En patrimoni també veurem la renovació del Reial Alcàsser, pel qual tenim 1,8 milions d’euros de l’impost de turisme sostenible així com la restauració del Castell de Sant Nicolau. Una altra obra important ha estat la connexió del clavegueram amb Cala Morell. D’aquesta manera treballam per aconseguir que totes les urbanitzacions tenguin clavegueram. Hem fet millores als parcs infantils i n’hi ha dos més de projectades per el 2019. Hem fet millores a les instal·lacions esportives amb nous llums, el canvi de gespa; millores a les escoles junt amb l’IBISEC, des del gimnàs a Pintor Torrent, els banys nous a Monte Toro o el pati reformat a Pere Casanovas, pintar diferents centres, etc. En tema d’aparcaments, hem fet feina, ampliant places a l’aparcament de canal Salat i a la zona esportiva però n’hi queda molta per fer. Necessitam repensar la mobilitat a Ciutadella, pensar on podem posar aparcaments i a la vegada conscienciar-nos que hem de deixar els cotxes a casa si podem, apostar per una mobilitat més sostenible, més saludable i amb visió al compromís de 2030 d’una Menorca més verda i a la vegada poder veure el Born lliure de cotxes. Ens queden dins del tinter moltes coses per fer que el que ajuden és a crear ciutat.\nHi ha hagut alguns temes que han creat diversitat d’opinions i en els quals l’Ajuntament s’ha implicat. Com es resolen les situacions en què hi ha dues visions molt diferents?\nÉs important en alguns temes arribar a un equilibri. La convivència al nucli antic, n’és un exemple, perquè és un conflicte complicat de resoldre, les postures de vesins i comerciants estan bastant allunyades. Per açò crec que hem de fer feina per arribar a consensos. Per part de l’Ajuntament també hem d’aconseguir que el centre històric sigui una zona realment habitable, amb projectes com el de la fibra òptica que ara començam, i que tant vesins com comerciants i restauradors puguin desenvolupar millor la seva tasca diària. També el tema de l’aparcament al nucli antic s’hauria de replantejar, perquè la gent que hi viu hauria de tenir facilitats. Un altre tema que ha creat divergència d’opinions és el del Parc fotovoltaic a Son Salomó. Mai ens hi hem oposat, i així ho vam especificar damunt el nou Pla General, però també tenint molt en compte la protecció del patrimoni. L’equilibri és el que ha de regnar en temes com aquests.\nQuines promeses fareu al ciutadellencs en les eleccions de maig?\nLa gent es cansa que durant un mes els hi prometem coses. Per jo la garantia és el que s’ha fet durant els darrers quatre anys. El que oferirem com a PSM és el que hem fet durant la legislatura, així com diferents temes que creiem que la ciutadania demanda. El compromís amb el benestar de les persones i el suport al teixit associatiu, que és el que ens ajuda a fer poble, a fer xarxa, estar els ciutadans a gust a la nostra ciutat, recolzant-nos els uns als altres. El ciutadà pot veure com hem millorat Ciutadella asfaltant carrers i camins; s’han fet infraestructures noves, com al carrer Mallorca o a Josep Salord i Farnés, s’està fent al Roser… i seguirem treballant per millorar les infraestructures i els carrers de Ciutadella. Tenim al PIC proposat la millora del carrer de Sa Perdiu i de s’Abellarol a Son Carrió o la vorera nova a Cala Morell, unes de les demandes del programa de Visita al teu barri. O 13 projectes ja aprovats de millores a les urbanitzacions o la millora a l’espai públic del costat del cementeri i de la via perimetral. Hem recuperat Can Saura i feim obres al Teatre des Born i hem de treballar per posar-los en funcionament, així com per construir la nova escola de música. Per tant, crec que durant el mes electoral no caldria dir gaire cosa, sinó que la gent observàs el que s’ha estat fent. I l’objectiu del PSM és poder seguir fent feina com fins ara, millorant en les coses en les quals ens haguem pogut errar i acceptant les crítiques constructives que ens ajudin a avançar a tots. Açò voldrà dir que els ciutadans s’impliquen en el nostre poble, i ho comuniquen a qui realment correspon amb l’objectiu de canviar les coses treballant conjuntament. Noltros esteim totalment oberts a rebre aquestes crítiques constructives per poder millorar. És important, però ,recordar què s’ha fet i com s’ha fet, i demanam a la ciutadania que segueixin confiant en nosaltres,en el PSM, per seguir millorant Ciutadella, que crec en aquests quatre anys ha viscut un canvi molt important.\nLa permacultura amb Maria Elsa Per Mariona Vilaseca\nArticle anterior La Conselleria de Medi Ambient renova el conveni d’observació de borbs a les Balears\nSegüent article Follia


gener | 2013 | agropres | Pàgina 2\nJornada sobre demostració de màquines trinxadores de restes de poda en vinya\nPosted on gener 13, 2013 by agropres\nEl Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM) ha organitzat per a la setmana vinent diverses jornades i seminaris tècnics arreu del país adreçades al sector agrari, dins del Pla Anual de Transferència Tecnològica.\nAixí, el director dels Serveis Territorials del Departament a les Terres de l’Ebre, Pere Vidal, inaugurarà divendres, 18 de gener, a les 10:00 hores, la jornada de camp ‘Demostració de màquines trinxadores de restes de poda en vinya’, que se celebrarà a la Unitat Experimental de la Terra Alta, a Gandesa (carretera de Gandesa a Vilalba, quilòmetre 2). La mecanització integral del conreu de la vinya ha comportat l’eliminació o reducció de totes les feines manuals del cultiu.\nLa recollida dels sarments i fusta de poda s’ha mecanitzat de forma parcial ja fa molts anys, però sovint els sarments recollits es cremen al propi camp o es guarden per tal d’utilitzar-los com a combustible. El trinxat dels sarments i restes de fusta a la pròpia vinya permet restituir al sòl una part de matèria orgànica i millorar la relació carbó nitrogen, a la vegada que elimina les feines de recollida i transport de les restes de poda, abaratint-ne el cost.\nAltres jornades tècniques previstes per a la setmana vinent:\n“Diferents estratègies de reg en vinya – II Jornada tècnica de reg en vinya”\nDijous, 17 de gener, a les 8.30 hores\nBodegues Raimat, Carretera Lleida, s/n. Raimat (Lleida)\n“Comercialització de l’oli d’oliva verge extra”\nDijous, 17 de gener, a les 9:30 hores\nCasa de la Cultura, a la Plaça El Terrall. Les Borges Blanques\nLa Generalitat crea una acreditació específica per a la venda de proximitat de productes agroalimentaris\nEl Govern de la Generalitat ha aprovat el decret de creació d’una acreditació específica per a la venda de proximitat de productes agroalimentaris, per “dinamitzar econòmicament el sector” i “donar confiança als consumidors, seguretat al productor i posar en valor els productes del camp”, segons ha destacat el conseller d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, Josep Maria Pelegrí, en la roda de premsa posterior al Consell Executiu. L’acreditació, de caire voluntari i reivindicada pels mateixos productors, els permetrà identificar els seus productes com a procedents d’una explotació agrària ubicada a Catalunya.\nCol·laboració entre turisme rural i restaurants\nEn aquest sentit, el conseller d’Agricultura ha remarcat que l’acreditació aprovada pot actuar com a “reclam turístic” i ha apostat per la col·laboració entre turisme rural i restauració a través del consum de productes de proximitat i de temporada.\nEl logotip amb què s’identificaran els productes i els productors agraris que venen directament consisteix en una fletxa que envolta una tipografia amb la inscripció Venda de Proximitat i el subtítol circuit curt o directa segons la imatge que s’hagi d’utilitzar per a cada cas. Aquesta fletxa simbolitza el recorregut de la venda i acaba amb quatre ratlles que representen el territori protagonista d’aquesta venda de proximitat, Catalunya.\nAquells qui compleixin els requisits, un cop adherits al sistema de venda de proximitat, podran descarregar-se el logotip identificador del lloc web de la Generalitat (www.gencat.cat/piv). Després d’aquest tràmit, es podrà emprendre immediatament l’activitat.\nJosep Maria Pelegrí repeteix com a conseller d’Agricultura\nPosted on gener 1, 2013 by agropres\nUna vegada format el nou govern de la Generalitat per part del president Artur Mas, ha quedat palesa la seva confiança en Josep Maria Pelegrí al capdavant del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural.\nPelegrí, d’Unió Democràtica de Catalunya, ja havia estat el conseller d’Agricultura en l’anterior govern d’Artur Mas.\nEl titular d’Agricultura de la Generalitat ha d’afrontar uns reptes difícils per al sector agrari català, amb el compliment de les normatives europees de benestar animal (l’1 de gener ha començat la de porcí) i davant la reforma de la Política Agrària Comuna (PAC), en un principi per al període 2014-2020.\nPelegrí no ha tingut durant aquests dos anys anteriors gaires conflictes amb les organitzacions agràries, com si havien tingut alguns dels seus predecesors en el càrrec, si bé la seva gestió ha estat criticada per aquestes per no haver fet gaires coses pel sector, i haver-lo acusat d’un cert immobilisme.\nAltres consellers, que tenen competències que directa o indirectament afecten al sector agrari són Santi Vila, nou conseller de Territori i Sostenibilitat, en substitució de Lluis Recoder, que no va voler continuar en el govern, i Ramon Espadaler, nou conseler d’Interior, una cartera difícil on substitueix a Felip Puig.\nEs convoquen els ajuts per a la diversificació econòmica de les zones rurals del programa Leader\nFires de gener de 2013\nFira de Reis, a Igualada, el 6\nFira de Reis, a Montclar, el 6\nFira del Camí Ral, a Vilanova del Camí, el dia 13\nMostra Comercial i Agrícola, a Sant Vicenç dels Horts, del 18 al 20\nFira de l’Oli de Qualitat Verge Extra, a Les Borges Blanques, del 18 al 20\nFira de Sant Antoni, a Anglès, el 19 i 20\nFira de Sant Antoni, a Arenys de Munt, el 20\nFira de l’Oli i l’Olivera, a Espolla, el dia 20\nFira de Sant Antoni. Fira del Fesol, a Santa Pau, el 20\nExpo Jove, a Girona, del 22 al 24\nFira de Sant Vicenç, a l’Espluga de Francolí, el 26 i 27\nFira Intercomarcal de l’Oli (FIO), a Móra la Nova, el 26 i 27\nExpohogar Primavera, a Barcelona, del 26 al 29\nA més, el gener se celebra la Festa dels Tres Tombs a molts indrets de Catalunya\nFira-Mercat Ramader de Bestiar Vaquí i Cavallí, a Barco de Àvila (Àvila), del 4 al 6\nFira i Exposició Ramadera, a La Abadilla de Cayón (Cantàbria), el 13\nConcurs- Subhasta de la Raça Limousine, a Aranjuez, el 16 i 17. La subhasta tindrà lloc el dia 17\n8è Saló Professional de Planta Ornamental (Viveràlia), a Elx (Alacant), del 16 al 20\nFITUR’2013. Fira Internacional de Turisme, a Madrid, del 17 al 20\nAGRITECO. 6a Fira de la Tecnologia Agrària del Mediterrani, a Alacant, del 18 al 20.\nEXPO-FLORA MÚRCIA’2013, a El Palmar (Múrcia), el 19 i 20.\nExposició i Fira de Productes per a la Ramaderia, a San Vicente de la Barquera (Cantàbria), el dia 20\n12è Simposi Nacional de Sanitat Vegetal-Sanitat Integrada, a Sevilla, del 21 al 23\nAGRO-EXPO’2013, a Don Benito (Badajoz), del 21 al 27\n15a Mostra-Exhibició de Ramaderia, a Don Benito (Badajoz), del 24 al 27\nSaló del Tomàquet (TOMATEC), a Don Benito (Badajoz), del 25 al 28\nENOVIT. 7è Saló Professional de Tècniques i Equipaments per a Viticultura i Enologia, a Lisboa (Portugal), del 4 al 6\nHORTIEGYPT. Fira Internacional de l’Horticultura, a El Cairo (Egipte), del 7 al 10\nFira i Congrés d’Horticultura, Jardineria i Àrees Verdes, a Toronto (Canadà), del 8 al 10\nExhibició Hortícola i Agrícola. Fira Internacional de l’Aigua, Aigües Residuals, Reciclatge i Infraestructures, a Tel Aviv (Israel), del 8 al 10\nFlora Expo. Exposició de Viverisme, Floricultura, Tecnologia Hortícola i Floristeria, a Nova Delhi (Índia), del 8 a l’11\nAGRIFLANDES. Fira d’Agricultura i Horticultura, a Gent (Bèlgica), des del 10 fins al 13\nFira del Sector de la Planta Tropical, a Fort Lauderdale (EUA), de l’11 al 13\nFira sobre Fruites i Hortalisses, a Angers (França), de l’11 al 13\nPlant International Meeting, a Angers (França), de l’11 al 13\nDAN-GAR-TEK. Fira Internacional de Tecnologia Agrícola, a Odense (Dinamarca), el 12 i 13\nMidAm 2013. Fira d’Horticultura, a Chicago (Estats Units), del 16 al 18\nSIVAL. Saló de Materials i Tècniques Vitícoles, Hortícoles i Arboricoles, a Angers (França), del 16 al 18\nHormatet. Saló de l’Horticultura, el Paissatge i les Plantes, a Lió (França), del 17 al 19\nAgromek. Saló Internacional de l’Agricultura, a Herning (Dinamarca), del 17 al 19\nSetmana Verda, a Berlín (Alemanya), des del 18 fins al 27\nHungarian Garden Fair. Saló de la Jardineria, a Budapest (Hongria), del 22 al 24\nIPM ESSEN. Fira Internacional de Plantes, Equipament d’Horticultura i Floristeria, a Essen (Alemanya), del 22 al 25\nAgrotec 2013. Saló Professional de Maquinària Agrícola, a Lisboa (Portugal), del 23 al 25\nInternational Poultry Exposition (IPE), a Atlanta (Estats Units), del 24 al 26\nURBEST. Saló dels Espais Públics i Urbanisme, a Metz (França), del 25 al 27\nAG Connect Expo 2013. Fòrum Internacional per a Professionals del Sector Agrícola, a Kansas City (EUA), del 29 al 31


El meu heroi - La Punteta - Notícies d'Opinió - e-notícies\nLa Punteta · 29 de Juny de 2012. 10:27h.\nJosep Fèlix Ballesteros i José Montilla\nL'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, no ho sap però des dilluns passat és el meu heroi. Salvant, per descomptat, totes les distàncies perquè ell fa d'alcalde i jo de periodista. I això que Alejandro Fernández sempre em diu que és molt fluix i que ell té opcions de ser el proper alcalde de Tarragona, però clar Fernández és l'alcaldable del PPC.\nI que aquell mateix dia vaig anar a la presentació del darrer llibre del mestre Arturo San Agustín a la Llibreria la Capona i, al carrer del Gasòmetre, vaig veure establiments amb cartells a la porta que deien: "Alcalde, ens avergonyeixes. Per uns barris dignes: patrimoni romà descuidat, carrers bruts, plagues d'escarbats i coloms".\nPerò és la segona cosa bona que fa, almenys que jo en tingui constància, després que a l'abril del 2010 imposés una multa de 375 euros a uns joves per tirar pipes al terra, segons va publicar llavors el Diari de Tarragona. Ho he dit sempre: l'espai públic hauria de ser com el mengador de casa tot i que, en aquest cas, no sé com va acabar la cosa.\nEls socialistes han de ser conscients -Ballesteros se'n va salvar pels pèls- que la fuga de vots a les darreres eleccions municipals va ser per la seva tebior en temes com civisme, seguretat o immigració. De fet, només es van salvar de l'escabetxada alguns com Àngel Ros (Lleida) o Núria Marín (l'Hospitalet de Llobregat) que han canviat el xip. A veure si em fan cas.\nTant se val, l'alcalde de Tarragona és l'únic que ha tingut pebrots ara per ara de dir que “a Catalunya ens sobren els consells comarcals, toqui o no toqui”. O, sobre les vegueries, que “espero que no les tinguem, almenys fins que no hàgim resolt el marasme”.\nQui ho havia de dir: Pere Navarro va gosar afirmar una cosa similar el juny del 2010 i llavors el seu partit el va desautoritzar. Ara només falta que el PSC s'oblidi del consell d'alcaldes. En aquest país -parafrasejant el periodista Quico Sallés- hi falten lampistes i sobren consells assessors.\nPerquè les vegueries -com la llei del Cinema, que acaba de tombar Brussel·les- va ser un invent d'Esquerra a les acaballes de l'anterior legislatura per marcar paquet. Com que, en general, s'havien columpiat durant els set anys anteriors, volien deixar almenys alguna cosa per a la història, però en política les coses no es poden fer a cuita-corrents.\nEn el fons, la llei de Vegueries era només canviar el nom de províncies per vegueries. I fins i tot per això s'havia de demanar permís de Madrid perquè calia retocar una llei orgànica. Encara recordo el llavors conseller Ausàs dient, en el ple corresponent, que "per nosaltres no quedarà". Però si no es va va poder canviar el nom amb el PSOE encara menys amb un PP amb majoria absoluta. No fotem.\nEstic a favor de les vegueries sempre que se suprimeixin les diputacions. I això és difícil: Pujol ho va intentar el 1980 i va ser el primer que li va tombar el Tribunal Constitucional com explica al seu segon volum de memòries (pàg. 31). Potser ara que CiU governa a totes -a Barcelona amb el PPC- podria buidar-les des de dintre, però llevat de les Corts franquistes no conec cap institució que s'hagi fet l'hara-kiri per voluntat pròpia.\nA més, un dia li vaig preguntar a un alt càrrec del Govern perquè no les tancaven i va ser franc: "perquè ara manem nosaltres". No cal dir tampoc que he sentit també des de llavors declaracions públiques a favor de les diputacions de dirigents tant significats com Salvador Esteve, Jaume Torramadé o Joan Reñé; presidents ves per on de les diputacions de Barcelona, Girona o Lleida, respectivament.\nA més, com que sóc tan escèptic pel que fa al funcionament de l'Administració, amb les vegueries passaríem de quatre a set. De fet, el tripartit va tirar pel dret i abans de tenir la llei ja va crear la Delegació del Govern a les Terres de l'Ebre, la de l'Alt Pirineu i la de la Catalunya Central. Però no he sabut mai si ho feien pensant en el territori o per recol·locar algun exalcalde que s'havia quedat sense l'alcaldia.\nFins i tot TV3 es va engrescar a crear una Delegació a les Terres de l'Ebre -inaugurada a bombo i plateret pel llavors president del Parlament, Ernest Benach- perquè des del Pla Hidològic tots els partits es disputaven electoralment aquest territori. Però ara que a la CCMA no surten els números per enlloc, no sé si els nous gestors ho deuen considerar una despesa excessiva.\nEl que no pot ser és el que els ciutadans d'aquest país hàgim de pagar amb els nostres impostos fins a sis administracions: ajuntaments, consells comarcals, diputacions, Generalitat, Estat i UE. Gairebé com els cossos policials, que n'hi ha quatre: Mossos, Policia, Guàrdia Civil, Policies locals i, a Barcelona, la Policia Portuària. Després se'ls ofega un equatorià al port i Guàrdia Urbana i la Policia Portuària el deixen morir perquè diuen que era competència de l'altra, com va passar una vegada.\nSi Pujol va recuperar els consells comarcals l'any 1987 -llavors tenia majoria absoluta- va ser per suprimir la Corporació Metropolitana de Barcelona i, de retruc, fer la guitza als socialistes. La veritat és que Maragall anava tan embalat que fins i tot volia dotar-la d'himne i bandera per fer la punyeta a Convergència. Però Pujol es pensava, en part, que la Catalunya dels anys 80 era com la Catalunya de Pau Vila.\nI servidor no ha sabut trobar mai la frontera entre el consell comarcal del Barcelonès i el del Baix Llobregat, posem per cas. Encara recordo unes declaracions que va fer l'alcalde de Gavà, Joaquim Balsera, el 23 de setembre del 2011 en què va proposar que aquest organisme gestionés serveis de la Generalitat. Una manera com qualsevol altra de de justificar l'existència del propi consell comarcal.\nCom que els catalans no tenim Estat anem acomplexats i hem creat un munt d'organismes superflus -l'Oficina Antifrau, el CAC, el CONCA, el consell de govern de la CCMA, etc.- per treure pit. Abans els consells comarcals els qüestionaven només Ciutadans, però ara s'hi apunta fins i tot Joan Puigcercós perquè és un home que hi toca. El que caldria, doncs, seria racionalitzar tota aquesta estructura administrativa. O ho fem nosaltres o ho farà la Merkel.\nEl CEO o el suflé sobiranista\n#11 gerard, bcn, 02/07/2012 - 11:34\nSi senyor, algu ho havia de dir...en Puigcercós és un home que hi toca.....què hi toca?\n#10 Joanb Palahi, Barcelona, 02/07/2012 - 09:34\nI el meu comentari sobre el "mengador" que va se rpublicat el dissabte...ha estat esborrat??\n#9 Carme, Mollerussa, 01/07/2012 - 10:13\nA mi em sembla que el que fa en Rius és populisme de baix perfil. No es tracta de suprimir sinó de simplificar processos i funcions. Per les característiques de Catalunya convindria disposar d'algunes (3 o 4) províncies més (vegueries) i llavors sí que podríem suprimir tots els consells comarcals.\n#8 Xipolleig, Barcelona, 30/06/2012 - 11:57\nEstic d'acord Rius que els partits nacionals, Ciu i Erc, s'han aprofitat de les diputacions quan s'hi havien mostrat en contra.Jo sóc partidari o de fer desaparèixer provícies i diputacions, o Catalunya província única.\nEn Ballesteros vol diputacions perquè són espanyoles,com ell .\n#8.1 Gerard, Barna, 30/06/2012 - 13:48\nPer les caractrístiques del territori, tot el que no siguin vegueries no té sentit. Ara bé, han d'estar ben pensades i cohesionades. També s'haurien de reduïr el nombre de municipis, és millor fer-ho ara o s'haurà de fer més tard de forma barroera, passant d'un extrem a l'altre com sempre.\n#7 josep , reus, 30/06/2012 - 10:37\nDe periodistes, també en sobren uns quants, i no només dels subvencionants.\n#7.1 Gerard, Barna, 30/06/2012 - 13:51\nDe periodistes en manquen perquè estem pràcticament orfes d'informació independent i arriscada. El que sobren són carxofers, escribes, propagandistes, titelles i entertainers esportius.\n#7.2 Marc, bcn, 01/07/2012 - 17:47\nInformació independent? Quan, on i com?


Halston Hotel Comayagua Hondures - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 11 allotjaments a Comayagua.\nCalle 3 NO #12, Barrio Torondon, Comayagua, Comayagua, Hondures, 12101 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Halston Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Comayagua. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Halston Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Halston Hotel la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Comayagua.\nTots els tipus de viatgers (29) Parelles (8) Viatgers en solitari (15) Grups (6)


QUÍ DEFENSA LES FONTS? Excursió a la Font del Catarrín. 8 de març de 2016 - Excursions a peu\nExcursions a peu: Avui a la Font del Catarrín, de Sant Boi\nCamps de cirerers entre Sant Boi i Sant Climent de Llobregat\nAvui hem anat a buscar espàrrecs al solei de la Creu de Can Cartró. Hem deixat el cotxe a mig camí entre can Cartró i la Creu del Querol i ens hem enfilat per un corriol molt ben fressat pel desgast de tantes bicicletes.\nÉs preocupant constatar que la sequera ha sigut esgarrifosa fins l’extrem d’inhibir les esparregueres de la seva feina secular. Enguany no n’hi ha d’espàrrecs, i puc afirmar que és la primera vegada en tota la meva vida que no n’he trobat.\nEn realitat sí que n’hem trobat, entre els tres companys que hi hem anat, el Nani, l’Antònio i jo, tot just n’hem fet per una truita mal amanida. Me’ls han donat tots a mi, perquè si n’havíem de fer parts més hauria valgut menja’ns-els crus.\nExcursions a peu: Creu de Can Cartró\nHem arribat al cim de la muntanya, lloc on hi ha la creu de can Cartró i on diuen que hi ha la partió dels quatre termes, Santa Coloma de Cervelló, Sant Boi de Llobregat, Sant Climent de Llobregat i Torrelles de Llobregat. Allà hi havia hagut el Pi de Can Cartró que, segons deien els avis servia de guia als vaixells que venien de Mallorca per entrar al port de Barcelona, i que una forta ventada, d’aquelles que apareixen cada cent cinquanta anys, el va tombar.\nHem baixat pel caminet destrossat per on hi baixen les bicicletes i hem anat a parar al coll de can Pubill. Hem seguit baixant pel camí ample resseguit de baranes de fusta, obsequi del Reino de España, i quan hem deixat els camps de cirerers i hem entrat al bosc, hem pres el trencall que porta a la riera, on hi ha La Font del Catarrí (coordenades 41º21’10”N – 2º00’14”E)\nExcursions a peu: Font del Catarrín\nLa font està arruïnada, trencada per obra i gràcia d’algú amb l’ànima negra que a martellades ha esbotzat el ventre de la mina. ¿Qui vetlla per les fonts a casa nostra? ¿A quina institució se l’hi ha rovellat la sensibilitat fins l’extrem de no adonar-se de tan de mal?\nPerquè les fonts són la història del país, de les generacions que hi ha dut els fills i els néts, dels records de les hores més boniques, les fonts són el cor del paisatge, les fonts són una part important de la cultura, i en resum, les fonts són un termòmetre de la qualitat dels nostres governants.\nExcursions a peu: Cirerers borronats a punt d’esclatar\nA ponent de Sant Boi, de Santa Coloma i Sant Vicenç, i pels camins de Torrelles hi havia hagut un collaret de fonts que graonaven els camins per a donar-hi acolliment i repòs: Font de Golbes, Catarrín, can Codina, can Salgado, can Julià, can Soler, la del Rector, la Font Vella, la del Murri, la de can Formigueraire, la de l’Artiga, la del Restet, la del Micaló, la del Saltador, la de can Ràfols, la del Mas Sagarra, la de can Cartró, la del Porro, la del Vidre, i d’altres que m’han fugit de la memòria. Quantes en queden d’aquestes? Quantes nits sense dormir hi han dedicat els que ens governen el territori? El panorama fa plorar.\nExcursions a peu: Creu del Querol\nPer tornar al cotxe hem refet el camí i ens hem desviat cap a la Creu del Querol, lloc on segons diu la llegenda hi va morir el pastor Querol defensant el ramat de l’atac dels llops.\nAvui ha fet un dia esplendorós. El país, farcit de primavera està a punt d’esclatar de flors, però faltat de pluges grogueja de fanals cansats i de clapes d’alzines seques.


Fita: Serra d’Ensija\nPublicat per xavier pujol a 13:00\nsa lluna 17 de juny de 2021, a les 20:19\nCom pot canviar el temps a mida que vas pujant. Són uns paisatges preciosos, on un s'ha d'oblidar fins i tot de la raça humana.\nxavier pujol 17 de juny de 2021, a les 22:03\nVa ser un dia on va haver-hi una mica de tot: sol, núvols, boira, i fins i tot algunes gotes de pluja.\nLa Serra d'Ensija és petita comparada amb els Pirineus, però la carena es fa llarga.\nCarme Rosanas 17 de juny de 2021, a les 21:28\nM'agrada molt aquesta conversa i com parla l'avi Llitzet. Ha estat un plaer retrobar una de les teves converses. Són molt autèntiques i emocionants.\nI té raó Sa lluna, impressiona veure a les fotos els canvis de temps.\nUn altre post cent per cent Fita i preciós.\nxavier pujol 17 de juny de 2021, a les 22:12\n"L'avi Llitzet em parlava\nde bon matí al portal..."\nEl nom de Llitzet es deu a que el nom del cim més alt de la serra d'Ensija i que popularment es coneix com "Gallina Pelada" és "Cap Llitzet".\nLa "Gallina Pelada" és el nom la roca que hi ha a la seva cara oest i que és per als escaladors.\nEl llenguatge de l'avi Llitzet s'assembla al de l'avi Siset: tots dos són empordanesos.\nGràcies per aquest 100% que concedeixes a Fita.\nM. Roser 17 de juny de 2021, a les 22:10\nQuines fotos més precioses que ens regala la natura per mitjà de la teva càmera...\nLes que estan emboirades m'han fet pensar en aquells pobres que els va agafar de ple aquella turbonada de muntanya...Ens fa feliços grimpar camins amunt, però li hem de tenir respecta, que té cops amagats...\nxavier pujol 17 de juny de 2021, a les 22:16\nSí que fa respecte M. Roser. Per sort la boira, tot i que en algunes estones tapava bastant la visibilitat, tot sovint s'aclaria suficient per no desorientar-se.\nA més a més aquesta carena de la serra d'Ensija fa uns 30 anys la vam fer 3 vegades i una d'elles des de la Creu de Ferro fins el Serrat Voltor.\nFrancisco Manuel Carrajola Oliveira 18 de juny de 2021, a les 11:13\nMagnificas as fotografias deste passeio pela bela Serra d'Ensija\nxavier pujol 18 de juny de 2021, a les 11:36\nGràcies F. Manuel. En dies de calor s'agraeix la fresca.\nRajani Rehana 18 de juny de 2021, a les 17:18\nHelena Bonals 20 de juny de 2021, a les 20:11\nNo hem d'oblidar mai la nostra fita... com fas tu a cada entrada.\nxavier pujol 20 de juny de 2021, a les 20:57\nHem estat, som i serem!\nartur 20 de juny de 2021, a les 20:13\nUna conversa ben distreta , per fer camí per aquestes muntanyes. Molt ben trobat :)\nxavier pujol 20 de juny de 2021, a les 20:58\nQuan el camí és llarg hi ha temps per pensar.\nSergi 21 de juny de 2021, a les 9:24\nVam fer la Gallina Pelada uns anys enrere, recordo que va ser un dia de molta calor, ens vam perdre una mica a la tornada i ens vam cremar força amb el sol. No sembla que vosaltres tinguéssiu aquest problema.\nAquest any pinta malament per fer muntanya, amic. No sé què podré fer al final, no ens veiem gaire en forma i les sortides que hem anat fent, de moment de baixa intensitat, ens han evidenciat alguns problemes físics que no entenem. Així que veurem què ens porta l'estiu, una mica ho intentarem... Sort que tu segueixes professant aquest amor per les muntanyes.\nxavier pujol 21 de juny de 2021, a les 11:47\nTot és posar-s'hi Xexu. Reconec que quan vaig baixar de la serra d'Ensija estàvem molt cansat. Amb l'edat els genolls pateixen molt a les baixades.\nAquesta excursió, i alguna més que anem fent, ens va servir de pre-calentament per fer una travessa aquest estiu pels Pirineus, a l'estil dels Carros de Foc però amb variacions de rutes, ordre de refugis, etc.\nAnima't. Carros de Foc o Cavalls del Vent no deceben mai i són a prop.\nTeresa Duch 21 de juny de 2021, a les 12:37\nBona capacitat relacional té el Sija amb l'ànima i l'animal, i bon domini de la llengua de la zona. Però he vist que és al Berguedà, no? És la llengua dels pastors, Xavier, o és de collita pròpia? Perquè si és així, està molt aconseguida.\nxavier pujol 21 de juny de 2021, a les 19:42\nSí que és llengua de pastors. Fa anys, perquè ja és mort, vaig fer amistat amb el pastor de la Pera, a l'Empordà, que era fill de Toses, al Ripollès. I parlava més o menys com en Sija i l'avi Llitzet.\nQuan el Joan-el-pastor cridava: "xoromé, xoromé" venien corrent els xais petits del ramat i els buscava qualsevol ovella, encara que no fos sa mare i els amorrava a beure llet.\n"Són bones mares, pobrotes" deia...\n. Chiloé 22 de juny de 2021, a les 1:06\nHe leído esto varias veces con los ojos como platos. Como siempre, lleno de sabiduría y amor por las cosas importantes.\nxavier pujol 22 de juny de 2021, a les 9:56\nGràcies. Cadascú té unes "coses importants".\nDesprés hi ha uns valors que són, o haurien de ser, universals.\nNúria L. Aroca 24 de juny de 2021, a les 19:29\nUnes imatges que no cansen de mirar, precioses muntanyes, espectacular la natura. I la conversa molt ben aconseguida, continuem fent camí cap a la nostra fita.\nxavier pujol 24 de juny de 2021, a les 23:33\nTens nom de vall entre muntanyes. Dia a dia i pas a pas.


Pablo Alborán: «Continuo sent misteriós i hermètic»\nTREU NOU DISC\nL'artista visita aquesta nit 'El hormiguero' per presentar 'Vértigo', el seu nou disc\nMadrid 30 de de novembre del 2020. 21:34\nPablo Alborán està d’estrena. Després de retardar el llançament de ’Vértigo’ a causa del coronavirus, l’artista està preparat per al llançament del seu nou àlbum, que estarà disponible a partir del pròxim 11 de desembre. A escassos dies del seu llançament, aquesta nit visitarà el plató d’‘El hormiguero’ per avançar tots els detalls d’aquest nou i esperat treball musical.\nEl cantant ja va visitar el programa de Pablo Motos el mes de setembre passat, on va ser preguntat sobre la seva decisió de fer pública la seva homosexualitat. «El que vaig dir ho vaig dir on, com, quan volia i en el moment en què jo volia. És important fomentar que es prenguin les decisions quan un vol, i punt», va declarar.\nFa només uns dies, Alborán va tornar a tractar aquest assumpte en el programa ‘Al rojo vivo’ de la nord-americana Telemundo. «No volia perdre més el temps, no volia ometre res. Mai he mentit, però sí que és veritat que evites parlar. Hi va haver un moment en què vaig dir: ’Ja està, aquest soc jo’. Volia que les persones que tingués davant sabessin qui soc», va comentar en l’entrevista.\nAlborán: «Mai vendré la meva vida»\nDurant la seva intervenció a Telemundo, Pablo Alborán va afirmar que no tenia cap expectativa «ni bona ni dolenta» quan va decidir gravar el famós vídeo en el qual es pronunciava sobre la seva orientació sexual: «No tenia por del rebuig, tenia por que les coses canviessin. I no ha canviat res». Així mateix, va apuntar que mai ha portat «en secret» les seves relacions: «He estimat qui he volgut com he volgut i mai he tingut cap problema amb això, mai».\n«Això no hauria de ser notícia però ho és, i llavors hi ha un problema. Realment no parlo d’això per mi, ho faig per si serveix d’alguna cosa per a alguna persona jove que m’estigui veient», va afegir Alborán, que va voler deixar clar que no canviarà la seva manera de ser: «La gent deia que era un noi molt misteriós, hermètic. Seguiré sent-ho, perquè aquest també soc jo».\nPer finalitzar, va afirmar que no té cap intenció de fer pública la seva situació sentimental: «No m’amagaré de res perquè mai ho he fet, però una altra cosa és vendre la meva vida. Mai ho he fet i mai ho faré».


El carril bici de la platja es prolongarà fins al final del passeig\nInici » Actualitat » Notícies » El carril bici de la platja es prolongarà fins al final del passeig\nTEMES: Turisme,Ciutat i Territori,Mobilitat\nTambé es farà un camí de sauló per a vianants\nImatge virtual que mostra com quedarà l'obra un cop acabada.\ndivendres, 4 novembre, 2016 - 11:30\nL'Ajuntament del Prat iniciarà la setmana vinent les obres de prolongació del carril bici del passeig de la platja, que arribarà fins a l'aparcament del final. També es farà un camí de sauló per a vianants. El carril bici, que ara acaba poc abans del CRAM (Centre de Recuperació d'Animals Marins), es prolongarà 1,1 km i estarà asfaltat.\nCreació de dues llacunes\nLa tanca que separa la zona aeroportuària del passeig de la platja es desplaçarà uns quants metres cap a l'interior per donar cabuda a aquests nous espais i, a més, es crearan dues llacunes que s'ompliran naturalment amb aigua del freàtic. Tot al llarg del recorregut es plantarà vegetació pròpia del litoral i s'instal·laran bancs, papereres i fonts.\nDes del carril bici i el camí de vianants es faran accessos a la platja, a l'alçada de cadascuna de les passeres de fusta existents, amb passos zebra pintats a la calçada. Els cotxes, que ara aparquen en línia, ho faran en bateria, passant de 130 a 221 places d'aparcament.\nLes obres estaran acabades abans de l'estiu vinent.


Dues victòries i dues derrotes, balanç dels equips del Manresa Rugby Club - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDues victòries i dues derrotes, balanç dels equips del Manresa Rugby Club\nEls equips del Manresa RC van tenir un equilibri de resultats en la darrera jornada, amb un parell de victòries i dues derrotes.\nEn la categoria sub-14, l'equip combinat amb jugadors del Bages, Anoia i Osona es va estrenar a Vic i va perdre, en un partit igualat, amb el CR Tarragona (24-34). Al mateix camp va jugar l'equip sub-18, davant el CRS Granollers, amb clara victòria (67-0).\nPel que fa al sènior masculí, va mantenir la seva ratxa positiva de resultats amb un triomf davant els Spartans de Granollers, al camp del Congost, per 45-24, en la que va ser una actuació ben completa dels manresans. El darrer de jugar va ser el sènior femení, que oferia una gran resistència al líder de la seva categoria, el RC Sitges, més del que indica el 15-49 definitiu que va ser favorable a les noies del Garraf. Les sensacions de l'equip manresà van ser positives i hi ha una evolució positiva.


La Superfesta d'Acció Cultural compta amb la pilota valenciana - PilotaViu\nDimarts, 11.4.2017 21:00h Pilota Món\nLa Superfesta d'Acció Cultural compta amb la pilota valenciana\nLa Superfesta tindrà pilota valenciana\nAcció Cultural del País Valencià ha organitzat una festa per a reivindicar la recuperació de TV3 i per a fer-ho portarà, per primera vegada, el Club Super3 a terres valencianes.\nFa sis anys que les emissions de TV3 van deixar d'arribar a les cases del País Valencià. El tancament de RTVV, uns anys després, ha provocat que els més menuts no puguen veure programes infantils i dibuixos animats en valencià. Per tot això, Acció Cultural ha convocat una Superfesta que comptarà amb la presència dels membres del Club Super3 i on també hi haurà pilota valenciana. PilotaVeu serà l'encarregat d'organitzar un taller i una exposició per a la xicalla que s'aprope el 29 d'abril als Jardins de Vivers, a partir de les 10.30h.\nACPV ha convocat els valencians “a una jornada lúdica, però també a un clam conjunt per a poder recuperar part de l'espai perdut als mitjans de comunicació en la nostra llengua”.\nA banda de pilota, també hi haurà tallers de rap a càrrec del grup Atupa, màgia amb el mag Rubén Aparisi, pintacares de personatges de televisió, muixerangues i molt més.\n1245 lectures Cap comentari Envia


Matifutbol : Arbres i googols al Mundial 2014\nUn nou còctel matemàtic que té com a protagonistes el Mundial de Futbol de Brasil, els distints sistemes de competició, la sèrie de Wedderburn-Etherington i la topologia arbòria.\n(Aquesta entrada participa a l'Edició 5.4 Martin Gardner del Carnaval de Matemáticas, l'amfitrió del qual és el blog Gaussianos.)\nHi ha un gran enrenou abans que comenci el Mundial de Futbol de Brasil 2014, ja que el Comitè Organitzador ha decidit introduir una modificació d'última hora.\nVolen aconseguir que participin més països que els 32 ja classificats per a la fase final del torneig. Hi han moltíssimes seleccions que han quedat fora del Campionat.\nDonada l'enorme expectació que genera aquest Mundial, i la decepció de nombrosos països per no haver pogut classificar-se'n, els organitzadors del Mundial han decidit ampliar el nombre de seleccions que podran competir-hi.\nEl calendari de competició establert inicialment per als 32 països era el següent: una primera ronda amb sistema de lliga amb 8 grups de 4 països, dels quals es classifiquen els 2 primers de cada grup.\nEls 16 equips així classificats s'enfrontaran entre sí pel sistema d'eliminació directa fins a la final, a la qual el vencedor s'emportarà la Copa del Món.\nNo obstant això, si volen afegir més països, i que el campionat no es perllongui excessivament, han d'adoptar necessàriament un nou sistema de competició, descartant els grups inicials i realitzant partits eliminatoris des d'un principi.\nA més, donada la disponibilitat dels diferents estadis de futbol i els problemes de logística, han determinat que, dels 64 partits que es preveia disputar amb l'antic sistema, com a màxim es podrien jugar 60 partits.\nEl Comitè Organitzador ha arranjat una reunió amb diversos experts del Departament de Matemàtiques Aplicades del Ministeri d'Educació.\nEn aquesta reunió, el president del Comitè els hi explica a la resta d'assistents el parell de problemes que es presenten:\n- El primer d'ells és determinar el nombre màxim de participants que hi pot haver si es celebren un total de 60 partits. Volem que vinguin la màxima quantitat possible de països. Així, d'una banda, tindrem més visites de turistes procedents dels països participants, i d'altra banda, tindrem més ingressos pels drets de televisió dels que decideixin veure’l des de casa.\n- El segon és analitzar de quàntes formes diferents s'hi pot realitzar aquest torneig amb eliminatòries directes.\n- A què et refereixes exactament?\n- Vull dir que el campionat es pot disputar de moltes formes. Per exemple, pot haver 8 caps de sèrie, i que la resta de països competeixin entre ells fins que restin només 8 equips que s'enfrontin amb els caps de sèrie en vuitens de final. Així, si representem els partits a disputar com petits estadis rectangulars de color verd, i als equips participants amb una samarreta i un pantaló de futbol blau, l’esquema de competició quedaría d’aquesta forma:\n- O que hi hagi només 4 caps de sèrie, i que la resta s'eliminin fins que restin tan sols 4 seleccions que s'enfrontin amb ells.\n- O que hi hagi tan sols 1 cap de sèrie (el país organitzador, és clar), i que la resta s'eliminin fins que quedi només un, que jugarà amb nosaltres la final. A la fi, totes les possibles variants que se us acudeixin.\n- Entès. Però... no serà possible... És molta feina... per tan poc temps com resta.\n- No vull excuses. Va, posem-nos mans a l'obra, i demà ens reunim novament aquí.\nDesprés de la reunió, el cap del Departament de Matemàtiques Aplicades es mostra molt preocupat pels problemes plantejats. Voldries ajudar-lo?\nAl dia següent, tornen a trobar-se'n els experts matemàtics i els membres del Comitè Organitzador.\n- Anem-hi a intentar resoldre la primera qüestió. Què em dieu? Quin és el màxim nombre de països que podem convocar si es celebren 60 partits?\n- Bé, crec que el millor serà confeccionar un quadre, com als tornejos de tennis. Representarem la final amb un petit camp de futbol, com vam dir anteriorment, i d'ell partiran 2 línies cap als dos equips que la disputaran. Ja tenim 1 partit.\n- Ara substituïm les samarretes que representen els equips per altres dos camps de futbol, que representaran els 2 partits de semifinals. De cada un d'ells tornaran a partir 2 línies, cap als equips que les disputen. I si sumem aquests dos partits al partit de la final, ja comptem amb 3 partits en total.\n- Seguim així amb els 4 partits de quarts de final, els 8 partits de vuitens de final, i els 16 partits de setzens de final. Ara tenim un total de 1+2+4+8+16 = 31 partits.\n- Ens resten 29 partits per completar els 60 que volem que es disputin en el campionat. Així que no es poden celebrar tots els 32 partits de trenta-dosens de final, ja que tindríem un total de 31 + 32 = 63 partits. Podeu comptar els camps de futbol a l'esquema, per comprovar-hi que són 63.\n- Ens sobren 3 partits. Així que eliminem 3 partits, fent que hi hagi 3 equips que es classifiquin directament per setzens de final.\n- Ara comptem els equips que participaran al torneig: són les samarretes que pengen com fulles als extrems de cada branca.\n- És veritat, l'esquema del torneig s'assembla a un arbre. Bé, després de comptar-los, em surten 61 samarretes, és a dir, que poden participar fins a 61 països, oi?\n- És ben cert, sempre que el torneig s'organitzi amb aquest esquema de competició. Però, i si fem servir uns arbres diferents del que hem confeccionat? Si volem que hi hagi 8 caps de sèrie que comencin la seva participació en vuitens de final, o si volem que hi hagi 4 caps de sèrie, respetant sempre que siguin 60 partits els que es celebrin, els arbres serien els següents:\n- Què passaria ara? Participarien d'aquesta forma més o menys països? I si se'ns ocorreixen altres arbres diferents dels que hem pintat?\n- Doncs en aquests dos exemples són també 61 països, però no sé què passaria amb la resta d'arbres que puguem formar...\n- Sempre serien 61 països, encara que per demostrar-ho recorrerem a un procediment prou singular.\n- Anem a comptar el països segons hi siguin eliminats i se'n vagin cap a casa. A tots els partits d'eliminació directa, hi haurà sempre un perdedor, que ja no jugarà més partits. Només hem de pensar que en 60 partits hi haurà 60 països 'perdedors', als quals haurem de sumar el que guanyi la final, que també se n'anirà a casa, però més content. Per tant, sempre hi haurà 61 països, independentment de la forma que adopti el calendari de competició.\n- O podem veure-ho d'una altra forma: si en cada partit que hem representat amb un camp de futbol, pensem que l'equip que guanya l'encontre i passa a la següent fase ocupa la meitat més fosca, mentre que el perdedor ocupa la meitat pintada amb verd més clar, podem comprovar que en 60 partits hi han 60 meitats més clares, corresponents als 60 equips eliminats, als quals cal sumar l'equip que ha guanyat el torneig, i que sempre ha ocupat la zona fosca del camp. En total, 61 equips. I donarà el mateix l’arbre de competició que formem.\n- A més, si encara no ho veieu massa clar, podéu veure el fenomenal article: Cuántos partidos hay en un torneo de tenis? de José Cárlos Gámez a Matemáticas Digitales.\n- Doncs és veritat. Així que ja podem donar per resolt el primer problema d'esbrinar el màxim nombre de països que poden participar.\n- Ara anem a veure la segona qüestió: veure de quàntes formes diferents s'hi pot organitzar el campionat. Dit d'una altra manera, hem d'avaluar els diferents arbres que podem confeccionar per organitzar el campionat amb 61 països.\n- Bé, no sembla molt difícil. Anem a començar amb un campionat sense equips. No n’hi ha cap forma d’organitzar un campionat amb zero equips, oi?\n- Ara pensem en un campionat amb un sol equip. És molt fácil. Tan sols hi ha una forma de fer-ho: li donem el trofeig a l’equip, i ja hi som.\n- Amb 2 equips, tots dos jugarien la final, i ja hi és. Només hi hauria una forma d'organitzar-lo.\n- Amb 3 equips, també només hi ha una forma possible d'organitzar l'esdeveniment: primerament s'enfronten 2 equips entre si, i després el guanyador juga amb el tercer equip, no?\n- Efectivament. Però, si en comptes d'enfrontar en primera ronda al primer equip amb el segon, fem que s'enfrontin el primer amb el tercer, o el segon amb el tercer, llavors tindriem altres 2 esquemes de competició diferents, no?\n- No. És cert que els equips que s'enfrontarien serien diferents, però l'esquema de competició seria el mateix: primerament juguen dos, i el vencedor juga amb l'equip restant. De moment, el que ens interessa és esbrinar quants esquemes diferents es poden confeccionar i decidir-nos per un d’ells. Després ja veurem la forma de col·locar a cadascuna de les seleccions dins d’aquest esquema, d'acord? Així que els seguim pintant del mateix color a tots els equips, ja que no els volem diferenciar.\n- Perfecte. Ara treballarem amb 4 equips. El més normal és fer que s'enfrontin entre ells en 2 semifinals, i que els guanyadors passin a la final.\n- Però existeix una altra manera d'enfrontar-los, eliminant-se d'un en un.\n- Així que, amb 4 equips, tenim 2 arbres diferents. Anem a veure amb 5 equips: hi ha 3 possibles maneres.\n- I amb 6 equips, se m'ocorren 6 formes possibles.\n- Amb 7 equips podem formar 11 arbres diferents. Amb 8 hem construit 23 arbres i amb 9 podem disenyar 46 arbres. Però cada cop resulta més difícil dibuixar les diferents opcions. Crec que d'aquesta forma no arribarem enlloc...\n- Potser hauriem de trobar alguna formula per a calcular quants arbres diferents es poden formar amb 61 competidors. Per això, estudiarem la sèrie que portem fins ara per veure si podem deduir quins seran els següents termes.\n- Doncs no sembla pas que els nombres obtinguts segueixin cap tipus de seqüència matemática. Potser hauriem de buscar a l’internet una solución pel nostre problema.\n- Sí, però el primer que hem de fer és definir exactament què és el que busquem.\n- Bé, aquests arbres que estem dibuixant s’anomenen ‘grafs’ en termes matemàtics. I com tenen una forma jeràrquica que s’assembla a la d'un arbre (o d'una arrel), també en matemàtiques se’ls coneix perl nom d’arbres.\n- A més, són uns arbres molt especials, ja que de tots els petits estadis (que anomenarem nodes) que representen els partits, parteixen 2 línies (branques o fills). No hi por haver un partit al què s’enfrontin més de 2 equips, així que parlarem d'arbres binaris, ni tampoc es pot jugar un partit amb un sol equip, per tant, diem que es tracta d’arbres estrictament binaris.\n- Per altra banda, no ens importa l’ordre de les diferents branques, ja que ens hi fixem en l’estructura de l’arbre, i ens és igual de moment qui jugui els partits, com ja hem dit abans. Així que estem parlant d’arbres estrictament binaris no ordenats.\n- Ja només cal utilitzar el cercador d’internet, posar ‘quants arbres estrictament binaris no ordenats es poden formar’ i esperar els resultats...\n- Doncs no hi han molts resultats. A més, no em sembla que s'hi ajustin prou al que estem buscant. O potser no estem enfocant correctament el problema.\n- Hauriem de reprendre novament la sèrie d’arbres que haviem calculat prèviament:\n- I la introduirem en aquesta utilíssima pàgina web, que reconeix tota mena de sèries a partir dels seus termes:\n- Ahà! Aquí tenim la solució: es tracta de la sèrie A001190 de Wedderburn-Etherington. Podem comprovar que, entre les utilitats descrites per aquesta sèrie, trobem la de calcular el nombre de possibles calendaris de competició diferents que es poden formar amb un nombre determinat de participants.\n- Ara només hem de clicar a l’enllaç on T. D. Noe elabora una taula amb els 200 primers termes de la sèrie, i obtenir el resultat corresponent a 61 equips:\n- Deu n’hi do! Quin nombre! Li posarem els punts, per tal de fer-nos una idea més precisa de la seva grandària.\n- Més de 844 trilions d’arbres diferents! Ni a la selva amazònica n'hi han tants d'arbres!\n- Sembla un nombre prou gran. I vam dir que hauriem d’estudiar tots el casos per veure quin sistema adoptem, oi? Em sembla que haurem de treballar les 24 hores.\n- Bé, pensem-hi una mica. Si un/una de nosaltres li dedica 1 minut a cada arbre, i no menja, ni dorm, ni descansa, necessitarà un total de 160.617.610.995.447 anys.\n- Caldrà posar a treballar a tot el Departament.\n- Què va, encara que tots el brasilers (més de 201 milions de persones) ens ajudessin en aquesta tasca, trigariem 7.989.625 anys en aconseguir-la.\n- Bé, com que a gairebé totom li agrada el futbol, què tal si demanessim l’ajut de tota la població mundial?\n- En aquest cas, tan sols es trigarien 221.987 anys per estudiar durant 1 sol minut cadascuna de les possibles formes d'organitzar el nostre campionat de 61 equips.\n- Per cert, suposo que te'n recordes de quan vaig comentar que no ens interessava diferenciar els distints equips, i que haviem de centrar-nos tan sol en l'estructura del campionat, veritat?\n- Sí, encara que no vaig entendre molt bé per què.\n- Anem a retomar el tema per un moment. Tenim 61 equips, així que volem saber les distintes formes en que podem ordenar-los. En Matemàtiques, parlem de les permutacions que es poden donar en un conjunt de 61 elements.\n- Això és. I és fàcil de calcular-les. El primer equip que triem pot ser qualsevulla de les 61 seleccions. Per a cada una d'elles, el segon equip l'agafarem aquesta vegada entre les 60 restants. Per a cada una d'aquestes combinacions de 2 equips, tindrem ara 59 equips entre els que triar el tercer païs. I així successivament.\n- Per tant, el nombre total de permutacions dels 61 països serà igual a:\n- Efectivament, per abreujar utilitzem l'expressió 'factorial de 61', que representem amb el símbol d'admiració. I si fem el càlcul, obtindrem el següent resultat:\n61! = 5,0758 · 10 83\n- O sigui, un cinc seguit de 83 xifres més. Si el nombre d'arbres ja et semblava enorme (8,4421 · 10 20), imagina't com serà aquest. I si multipliquem el nombre d'arbres pel de les formes d'ordenar els distints països dins d'ells, obtindrem un preciòs nombre:\n4,2850 · 10 104 = 42.850 · 10 100\n- Quaranta i dos mil vuitcents cinquanta gúgols de formes distints d'organitzar el nostre campionat! Hem de recordar que un googol es més gran que el nombre d'àtoms d'hidrògen que existeixen a l'univers conegut...\n- Uff. Llavors crec que el millor será emprar el sistema tradicional: 29 partits de trenta-dosens, lliurant a tres països d’aquesta primera ronda, i eliminatòries completes des de setzens.\n- Els 3 països exents serien Brasil, i altres dos.\n- Anem-hi! Ara toca decidir quins països convidem a participar al Mundial, per completar el quadre de 61 equips. I també hauriem de pensar en organitzar quelcom original per a la cerimònia d'apertura Què us aseembla si donem uns balons que omplin tot l'estadi?\n- D'acord. Però abans, si algú està interessat en aquest tema de les estructures arbòries, aquí us deixo uns enllaços per aprofundir en ell: Matemáticas para computadora, Estructuras de datos, Árboles.\n- Y més abaix us deixo altres enllaços, per si us ha agradat aquesta història i voleu compartir-la amb els vostres amics.\n- Adeu siau. I que guanyi el millor!\nPublicado por Herminio López en 8:00\nEtiquetas: arbres binaris , grafs , nombres , sèrie Wedderburn-Etherington , sèries , topologia , topologia arbòria