Aquest és un restaurant que, tot i estar situat al centre de Palamós, gaudeix d’un entorn tranquil, allunyat de les aglomeracions típiques d’una zona turística. Amb una decoració minimalista i elegant, Gavina Molt Més que Cafè és un local acollidor que ofereix als c...\nAquest és un restaurant que, tot i estar situat al centre de Palamós, gaudeix d’un entorn tranquil, allunyat de les aglomeracions típiques d’una zona turística.\nAmb una decoració minimalista i elegant, Gavina Molt Més que Cafè és un local acollidor que ofereix als clients un tracte proper i familiar. La originalitat dels seus plats és tota una experiència per als sentits.\nDisposen de carta però val la pena deixar-se aconsellar per tastar els plats que estan fora d’ella com el bacallà amb oli picant, els raviolis de foie, el carpaccio de gambes o les llenties amb poma i vinagreta de pinyons.\nTotes les seves creacions són casolanes, inclús les postres, i estan elaborats amb productes i ingredients de la zona.\nEl restaurant disposa de servei de cafeteria, on es pot gaudir d’un bon esmorzar o assaborir algun dels seus famosos gin tònics.\nA més, en aquest restaurant el tracte és d’excel·lent qualitat, el servei vol que els comensals estiguin el màxim de còmodes possible i és per això que aquest espai és un dels més calmats i acollidors de Palamós.\nObre tots els dies excepte la nit de dilluns i el diumenge tanca després de servir els esmorzars.\nObert cada dia per esmorzar, dinar (excepte els diumenges) i sopar (excepte els diumenges i dilluns).\nObert de 8:00 a 00:00.


S'aprova el pla d'estudis del màster en humanitats de la Universitat Oberta La Salle • ALL ANDORRA\nS’aprova el pla d’estudis del màster en humanitats de la Universitat Oberta La Salle\n28.11.2018 Educació, Notícies d'Andorra, Societat\nEl Consell de Ministres ha aprovat avui, a proposta del titular d’Educació i Ensenyament Superior, Eric Jover, el decret d’aprovació del pla d’estudis del màster en humanitats de la Universitat Oberta La Salle.\nLa Llei 14/2018, del 21 de juny, de l’ensenyament superior, estableix que el Govern és la institució que ha d’aprovar els plans d’estudis de cadascuna de les titulacions que han de tenir caràcter estatal. El Govern va crear el títol oficial de Màster en Humanitats, que va ser publicat al BOPA núm. 67 del 26 de novembre del 2014, i el pla d’estudis presentat per la Universitat Oberta La Salle compleix els requisits establerts en el decret de creació d’aquesta titulació.\nL’aprovació d’aquest decret té lloc després de l’acreditació favorable emesa per l’Agència de Qualitat de l’Ensenyament Superior d’Andorra (AQUA), després d’avaluar el pla d’estudis presentat per la Universitat Oberta La Salle, que contempla una formació de 120 crèdits europeus, corresponent a 2 cursos acadèmics a temps complet amb una estructura semestral.\nEl pla d’estudis s’adreça a titulats universitaris de primer i de segon cicle, i està especialment orientat, tot i que no de forma exclusiva, a professors de primera i segona ensenyança, batxillerat, formació professional i diploma professional avançat així com a totes aquelles formes d’aprenentatge reglades i no reglades en què el pensament crític és essencial per formalitzar continguts i metodologies docents.\nEl màster també prepara l’estudiant per treballar tant en el camp del disseny de polítiques públiques orientades als continguts curriculars com en la concepció, gestió, impuls i avaluació de dinàmiques d’aprenentatge en centres educatius públics i privats.\nA banda del màster en humanitats aprovat avui, la Universitat Oberta La Salle ja ofereix a Andorra 3 altres màsters (administració d’empreses, gestió de negocis digital, i en informàtica); 2 bàtxelor (informàtica, i administració d’empreses); i un doctorat.


La intervenció del pressupost bloqueja la cultura | Núvol\nLa intervenció del pressupost bloqueja la cultura\nEl Departament de Cultura ha realitzat una valoració global de les actuacions que no podrà realitzar en compliment de l’ordre del Govern de l’Estat del 20 de setembre, per la qual es va declarar la no disponibilitat de crèdits al pressupost de la Generalitat de Catalunya. Entre la trentena d’accions que el Departament de Cultura no podrà tirar endavant destaquen la restauració de la Seu Vella de Lleida, valorada en 830.000 euros; l’adquisició de fotografies del fons documental Cabanes en el marc del Pla Nacional de Fotografia, per un import de 297.000 euros; la compra de fons d’art en el marc del Pla Integral de les Arts Visuals, a la qual es preveia destinar 101.000 euros, o l’organització d’exposicions itinerants, també d’arts visuals, en equipaments municipals.\nEl conseller de Cultura, Lluís Puig, ha qualificat la mesura de l’Estat d'”atemptat que afecta tots els ciutadans de Catalunya”. “Són més d’una trentena d’activitats d’importància cabdal que s’haguessin desenvolupat amb normalitat entre octubre i desembre d’aquest any”, ha lamentat.\nL’ordre també afecta activitats de la Institució de les Lletres Catalanes (ILC), com les realitzades en el marc del Festival de Poesia de Sant Cugat, valorades en 35.000 euros, o per a commemorar el 80è aniversari de la creació de la Institució, per un import total de 27.000 euros.\nEn l’àmbit de les biblioteques, la disposició de l’Estat fa que quedin automàticament intervinguts tots els saldos positius dels quals disposava el Servei de Biblioteques per tal de dur a terme les funcions de suport a les biblioteques del Sistema de Lectura Pública de Catalunya (SLPC). Aquest fet impedeix executar la majoria d’activitats i projectes pendents previstos d’aquí a final d’any. No es podran realitzar les activitats pendents de foment de la lectura, jornades professionals, treballs tècnics preliminars del catàleg i carnet únic de Catalunya, entre d’altres. En aquest sentit, el conseller Puig ha apuntat que “en països civilitzats aquesta mesura vol dir atemptar contra la llibertat d’accés al saber i a la informació” i ha assenyalat que “si es deixen de destinar recursos a les biblioteques, segurament es busca que no es llegeixin llibres”. L’ordre de l’Estat afecta també projectes de digitalització de la Biblioteca de Catalunya, com els projectes ARCA i COFRE, valorats en 102.000 euros.\nL’ordre del govern de l’Estat també afecta diverses actuacions de foment de la llengua catalana, així accions de consolidació de jaciments arqueològics d’arreu del territori, valorades en un total de 49.000 euros.\nEl foment de la llengua catalana en entredit\nEl compliment de l’ordre del Govern de l’Estat per la qual es va declarar la no disponibilitat de crèdits al pressupost de la Generalitat de Catalunya afecta també diverses mesures en l’àmbit de la política lingüística, segons la valoració que ha dut a terme el Departament de Cultura.


INS La Mar de la Frau - Part 61\nPublicat a 06/04/2017 04/04/2017\nNou article a la revista: Fira robòtica de Barcelona\nFebrer 2017. Per Eloy Cantarero i Álvaro Riscos. Fotografies de Cèlia Llurba\nLa Fira robòtica va ser un esdeveniment molt important que es va realitzar al CosmoCaixa de Barcelona el dia 13 de febrer. El seu objectiu era aconseguir que els estudiants aprenguessin electrònica i programació de la manera més pràctica possible. S’hi van exposar robots, com cotxes teledirigits des del mòbil, instruments musicals electrònics, ninots que ballaven…, que havien estat fets durant els darrers mesos per alumnes d’educació secundària de 52 instituts de tot Catalunya…Llegiu l’article sencer a la revista.\nNou article a la revista: Experiències matemàtiques 2017\n22 febrer 2017. Per Laia Guzmán i Adrià Martínez. Fotografies de Montse Gil\nDel 16 de febrer al 7 de maig es va organitzar l’exposició “Experiències Matemàtiques”, al Tinglat 4 del Port de Tarragona, de la mà de l’Associació de Professors de Matemàtiques de les Comarques Meridionals de Catalunya (APMCM)…Llegiu l’article sencer a la revista.\nNou article a la revista: Visita a l’Espai de l’estudiant, a Valls\nEl passat 10 de març els alumnes de quart d’ ESO de l’institut La Mar de la Frau van fer una sortida a l’Espai de l’estudiant, a Valls. La sortida va ser de les 11.30 fins a les 15.00 i els professors que ens van acompanyar van ser els tutors de 4t d’ESO, Rodrigo Royo, Maria Josep March i José Benedico…Llegiu l’article sencer a la revista.\nPàgina prèvia Pàgina 1 … Pàgina 60 Pàgina 61 Pàgina 62 … Pàgina 125 Pàgina següent


MOVILIA | L'empresa i el canal SMS\nl'empresa i el canal\nMovilia és una iniciativa pionera en el sector de les comunicacions que en l'any 2000 va posar en el mercat la primera versió comercial de la seva plataforma de missatgeria mòbil al tancar les operadores l'accés a la tramitació gratuïta de SMS després de diversos anys promocionant el seu ús per a crear un nou mercat i canal de comunicació directe.\nDes de fa 10 anys, hem tramitat de forma continuada milions de missatges per a diferents clients que ens han ajudat a evolucionar amb ells i a conèixer la realitat d'un mercat realment complex.\nMovilia ofereix a professionals, empreses i organitzacions totes les modalitats de tramitació possibles per a permetre'ls integrar aquest nou canal de comunicació i de negoci amb la més àmplia oferta de serveis creats pensant en vostè.\nEspecialistes en missatgeria SMS\nSom especialistes en tecnologia i en comunicació respectuosa, oportuna i desitjada. La nostra visió inicial no l'hem perdut de vista i com especialistes en comunicació avaluem contínuament les tecnologies emergents però només oferim les quals creiem que són productes universals, testats i que no són ni invasives com el Bluetooth ni contaminants com el Premium mal usat.\nHi ha moltes raons per a integrar el canal SMS en la seva organització, li donem 10 perquè ho faci amb nosaltres.\nMovilia no posa la tecnologia per davant de les persones però al seu servei i per això ofereix solucions de SMS i permet la seva integració amb altres canals alternatius i complementaris als serveis de missatgeria SMS.\nEl SMS push no és per naturalesa ni invasiu ni contaminant. El seu ús abusiu per alguns col·lectius, la desinformació, confusió i contaminació a causa de l'abús dels SMS Premium, la falta de proveïdors responsables ha contribuït a demonitzar un canal que proporciona enormes avantatges si s'usa amb sentit comú i si s'integra de manera correcta, respectuosa i natural amb la resta de canals usats anteriorment per vostè en el seu negoci.\nPer això a més de la plataforma li oferim experiència, sistemes, estratègies i polítiques d'integració correcta i responsable que li permetrien integrar el canal de manera satisfactòria. Tingui en compte que molts usuaris i clients l'hi agrairan si ho fa bé i nosaltres sabem que podem ajudar-li.\nVolem poder ser per als nostres clients els més seriosos, honests i responsables proveïdors independents de serveis de missatgeria SMS universal.\nEl mercat del SMS està en creixement continuat però sense controls de qualitat i amb molt intrusisme, barreja de proveïdors nouvinguts, rutes no fiables i preus finals ganxo però insostenibles. És necessari que les empreses extremin el control de la qualitat dels enviaments i seleccionin als seus proveïdors amb criteri si desitgen continuïtat i atenció personalitzada.\nPer a nosaltres no es tracta de tramitar molts missatges, però de tramitar el mínim nombre de missatges realment necessari per a la fi que vostè busqui, perquè la nostra missió és ajudar-li. Intentem que els nostres clients vegin el canal com un mitjà i no com una fi en si mateix.\nMovilia busca un posicionament agressiu però sense arriscar el futur oferint un servei de qualitat a canvi d'un marge que ens permeti sense perdre l'essència estar altres 10 anys donant-los servei i això només és possible si nosaltres i els nostres clients seguim creixent de manera estable i rendible.


100 PREGUNTES SOBRE ELS ANIMALS 4-6 ANYS: TOT RESPOSTES. VV.AA.. Libro en papel. 9788416984824 La caixa d'eines\n100 PREGUNTES SOBRE ELS ANIMALS 4-6 ANYS: TOT RESPOSTES\nPer què de vegades al gripau se li infla el coll? Els lloros són els únics animals que poden parlar? Els cucs tenen cap? Diverteix-te descobrint i responent les 100 preguntes d'aquest joc amb l'ajuda d'un adult!


Almussafes reclama un finançament i unes inversions justes per a la societat valenciana | Ajuntament d'Almussafes\nAlmussafes reclama un finançament i unes inversions justes per a la societat valenciana\nBy Ajuntament d'Almussafes on 16 de noviembre de 2018\nL’Ajuntament d’Almussafes s’ha sumat hui divendres, 16 de novembre, a la convocatòria llançada des de la Comissió i la Xarxa d’Entitats per un Finançament Justa de la Comunitat Valenciana amb la concentració i la lectura del manifest reivindicatiu per part de l’alcalde, Toni González, a partir de les 12 hores, en el saló de plens de la Casa Consistorial.\nAmb esta mobilització es pretén posar punt final a la discriminació que, durant anys, ha patit el poble valencià i avançar cap a una societat més prospera i justa. Som l’autonomia que menys recursos rep per habitant però l’única que aporta al conjunt de l’Estat, a pesar de ser pobra.\nTal com es constata en el manifest, la creació del Consell del País Valencià va ser el resultat d’un esforç compartit en el que es va implicar tota la societat i que va desembocar en l’Estatut d’autonomia, que va permetre la recuperació de la capacitat els valencians i valencianes de decidir el seu futur. Quatre dècades més tard ens trobem en un moment que requerix eixa mateixa unitat per a fer-nos escoltar i aconseguir un futur sense més hipoteca que la nostra capacitat per a generar riquesa, benestar i progrés.\nFins hui, cap dels sistemes de finançament hi ha tractat amb justícia nostra Comunitat. Enguany, cada valenciana i valencià rebem 237€ menys que la mitjana de l’Estat, o 839€ menys que l’autonomia millor finançada, la qual cosa equival entre un 10% i un 29% menys de recursos, respectivament.\nSi sumem infrafinançament i infrainversió, enguany, la nostra discriminació aconseguirà els 1.600 milions d’euros, si només ens comparem amb la mitjana. Estem en una situació insòlita, sobretot perquè tenim una renda per capita inferior en 12 punts a la mitjana. I, no obstant això, som l’autonomia que menys recursos per habitant rep; l’única que, a pesar de ser pobre, aporta al conjunt de l’Estat. El resultat és insuportable per a la ciutadania valenciana. Davant d’esta prolongada discriminació, ja l’any 2013 la Comissió de persones expertes per al disseny d’un nou model va assenyalar que el problema es remunta a l’inici dels sistemes de finançament autonòmic.\nCal recordar que al novembre de 2017, el ple del consistori municipal va aprovar per unanimitat una moció d’adhesió al manifest i es van col·locar dos pancartes en els balcons de l’edifici consistorial i el Centre Cultural en què pot llegir-se el lema “Per un finançament just” i un mapa del territori que ocupa l’autonomia.\nAlmussafes reclama un finançament i unes inversions justes\nAlmussafes convoca una nova edició de les 'Beques d'estiu' en substitució de 'La Dipu et Beca'\nEL TSJ revalida la legalitat del procediment dut a terme per l'Ajuntament d'Almussafes per a l'adqui...\nAlmussafes denominarà Mestra Sicluna a un dels seus carrers\nEl Centre Cultural Andalús d'Almussafes plena de poesia el Museu Casa Ayora\nCategories: ECONOMIA, NOTÍCIES\nIgualtat Almussafes llança un vídeo reivindicatiu contra la violència de gènere\nL’Ajuntament d’Almussafes neteja els parcs amb aigua a pressió per a eliminar els excrements dels pardals\n🗓 viernes, 18 junio, 2021\nAlmussafes reclama un finançament...\nHORARI D’ESTIU DEL REGISTRE MUNICIPAL\nSUBVENCIONS: PLA RESISTIR – QUARTA ACTA PROVISIONAL\nINTERVECNIÓ: DESPESES DE CAIXA FIXA – EXERCICIS: 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021\nSUBVENCIONS: TARGETA FAMILIAR – CONVOCATÒRIA 2020 – LLISTAT PROVISIONAL DE CONCESSIONS\nOCUPACIÓ PÚBLICA: ASSESSOR/A JURÍDIC/A – RESOLUCIÓ D’ALCALDIA (MODIFICACIÓ LLISTAT)\nBENESTAR SOCIAL: CONVENI DE COL.LABORACIÓ ENTRE L’AJUNTAMENT D’ALMUSSAFES I L’ASSOCIACIÓ ‘SOM I ESTEM’\nTop categories: NOTÍCIES JUNTA GOVERN LOCAL


Pàg. 28550 a 28551\nResolució i anunci de licitació de la contractació de la renovacio de la impulsió de la Plaça des Bestiar al dipòsit del Serralt i restitució de l'anell.\nResolució de l’Ajuntament d’Inca per la qual s’exposa al públic el projecte i plec de condicions que han de regir el contracte de la renovació de la impulsió de la Plaça des Bestiar al dipòsit de Es Serralt i restitució de l'anell.\nResolució de l'Ajuntament d'Inca per la qual s'anuncia convocatòria de la licitació per a la contractació, mitjançant procediment obert, de la renovació de la impulsió de la Plaça des Bestiar al dipòsit de Es Serralt i restitució de l'anell.\na) Descripció de l'objecte: Renovació de la impulsió de la Plaça des Bestiar al dipòsit de Es Serralt i restitució de l'anell.\n4.- Pressupost base de licitació: 211.936,55.- euros, IVA exclòs.


La Llum groga: I si?\nM'agrada descriure la gent que m'envolta. Gent propera i gent llunyana. Gent que potser he vist un cop i no tornaré a veure mai més. Gent que em trobo cada dia.\nA vegades, quan vull descriure algú, penso: "I si aquest algú entra i es veu reflexat en el que dic?" A vegades em fa por que aquest algú es pugui enfadar.\nFa uns dies em va venir al cap una persona. I em vaig adonar del temps que fa que no en sé res. Però, sobretot aquella sensació de "qui m'entengui, que em compri".\nEl problema és que aquesta persona m'entenia, i no sé pas com s'ho feia. De fet, conec a molt poques persones amb les que hagi tingut aquesta sensació (de fet, només dues, i em fa molta gràcia, perquè no es podien veure). Què en podria dir, d'aquesta persona? Doncs segurament molt menys del que aquesta persona podria dir de mi.\nRecordo que em posava molt nerviosa, perquè li agradava prendre'm el pèl. Però no hi podia discutir, perquè a la que jo intentava dir alguna cosa, agafava i abans que jo comencés a dir alguna cosa, ja em contestava al que jo encara no havia dit. I jo no sabia mai per on em sortiria. De veritat, no sé si a algú li ha passat mai això, però és desesperant.\nRecordo que sempre tenia raó. Un cop vam anar a fer un examen d'aquests especials, a fora de l'institut. Jo no recordo haver-me estudiat res per anar-hi. Era un examen de tantes coses, que per què m'hauria d'haver mirat alguna cosa, si podia entrar de tot i més? Just abans d'entrar, em va preguntar si m'havia mirat determinat tema. I aquesta és una altra de les coses que em posaven dels nervis: jo no sabia quins eren els seus punts forts i els seus punts dèbils, però aquesta persona sí que coneixia el que em costava més i el que em costava menys. El que em va preguntar si m'havia mirat era el pitjor que em podria preguntar: no en tenia ni idea i ara, després de 10 anys, continuo sense tenir-ne ni idea i quan algun alumne de classes particulars em diu que té problemes amb aquell tema, ja tremolo. Jo no m'havia mirat res d'allò. I, com és molt normal, i sinó no ho explicaria, una bona part de l'examen va ser només d'aquell tema. Em sembla que sempre recordaré la cara de circumstàncies que va fer quan va veure l'examen: s'asseia unes files davant meu, i just veure l'examen es va girar per veure quina cara feia jo. De totes formes, diria que la seva cara era pitjor que la meva.\nI sí, sempre tenia raó. M'agradaria tornar-hi a coincidir algun dia només per dir-li que sí, que tenia raó. L'últim cop que vam coincidir va ser l'últim any de carrera, quan faltava molt poc perquè jo acabés (i diria que aquesta persona estava en les mateixes circumstàncies). Estudiava molt a prop meu, però només ens vam trobar dues o tres vegades, per casualitat. Crec que va ser el dia que ens vam trobar a la biblioteca de la meva facultat, on deia que anava a estudiar sovint (que si és veritat, hi deuria anar molt més que jo, perquè jo a la biblioteca hi anava a buscar llibres i deixar-los, res més). Em va deixar anar una frase d'aquelles que solia deixar anar. No recordo què li vaig dir, però deuria ser alguna cosa de l'estil: "Au, va!" No li vaig fer ni cas. Com sempre. Malgrat sé que sempre tenia raó.\nAl final, al cap del temps, li vaig haver de donar la raó. Però quina ràbia! No en tenia prou sabent el que pensava a cada moment (tan transparent, sóc?), no en tenia prou endevinant el futur i sabent els meus punts dèbils (però, com coi s'ho feia, si jo no deia mai res?), que a sobre sabia el que realment volia i sabia que estava prenent una decisió que llavors refaria per acabar fent el que m'havia dit que es pensava que jo acabaria fent?\nPublicat per Llum a les 20:39\n12 de març de 2006 a les 15:07\nJaja... Vols dir que existeix, la telepatia?\n12 de març de 2006 a les 16:30\nNo ho crec, pero a vegades ho sembla. Detalls de la nostra manera de fer diuen molt de nosaltres. Qui sapiga "llegir" o interpretar els petits (o grans) detalls pot saber molt de nosaltres. Mirades, gestos, paraules... a vegades mostrem el nostre interior sense adonar-nos.\n12 de març de 2006 a les 22:17\n(amb les coses bones i dolentes q te aixo)\n12 de març de 2006 a les 22:18\nNo, si ja... No cal que diguis que a vegades mostrem el nostre interior sense adonar-nos. Només que se'm fa estrany, perquè jo no en sé, de llegir a l'interior de les altres persones (ni a l'exterior). I quan alguna persona em surt amb alguna cosa d'aquestes em sorprèn, i molt.\n12 de març de 2006 a les 22:28


El nostre procés es basa en 4 pilars, tots igual d'importants:\nLa genètica dels animals és un dels pilars de tot el procés. Totes les nostres vaques són de la raça Salers (www.salers.org), del Massís Central Francès, una zona amb molta precipitació i hiverns freds i llargs, i amb unes alçades que arriben als 2000 metres. La duresa del terreny ha fet que la Raça Salers sigui rústica i molt robusta.\nSón encreuades amb toros Charolais, considerada una de les millors races productores de carn i també originària de França.\nVedells que pasturen.\nDurant els primers mesos, els vedells s'alleten de la seva mare, i no abandonen l'alletament fins que les vaques ja consideren que tenen la feina feta, independentment dels mesos que això comporti. Aquesta etapa sol durar uns vuit mesos.\nDurant aquests mesos i fins a l'any de vida les vaques i els vedells són criats al seu medi, a l'aire lliure, pasturant per boscos i prats, i alimentant-se del que la natura els dóna.\nTot de casa.\nA la finca Mas Ridor plantem el ferratge i tot el necessari per a l'alimentació dels animals. Tenim plantació de veça, civada i favons, que serveix per elaborar l'aliment que tindran tant bon punt hagin estat desmamats i entrin en la fase d'engreixament.\nCom que Mas Ridor es troba a la Catalunya Central, on l'estiu és molt sec, els animals són transportats al Pre-Pirineu; una part del ramat va a Gòsol i una altra a Sant Llorenç de Morunys. Tenim llogades diferents finques per garantir la comoditat dels animals.\n4. Temps de vida i maduració\nA diferència dels 12 mesos de la vedella convencional, el nostre procès en dura 18. Amb això aconseguim una carn més “feta”, ja que el procès d'engreixament s'ha fet més lent, aconseguint una carn més desenvolupada, amb més infiltració de greix i més gustosa.\nTemps de maduració.\nAquí aconseguim la màxima tendresa i delícia de la carn.\nEl procés de maduració de la nostra carn dura uns dies, concretament 3 setmanes. Amb aquests dies aconseguim que una sèrie de bacteris i microorganismes actuin sobre la carn i descomposin el col·lagen, que és el causant de que la carn tingui firmesa i duresa. D'aquesta manera s'aconsegueix més sabor i tendresa.\nUtilitzem el procediment de maduració anomenat Dry Aged (maduració en sec).\nEn la maduració en sec, el que fem un cop sacrificat l'animal es deixar-lo en una cambra refrigerada en unes condicions de temperatura i humitat determinades (de 2 a 3ºC i del 80 al 90% d'humitat). Durant el procés hi intervenen varis factors. Per una banda, els bacteris i fongs que hi ha a l'ambient i a la propia carn, descomposant el col·lagen d'aquesta. I per altra banda, l'evaporació de part de l'aigua que hi ha retinguda al múscul, que fa perdre pes i volum, i a la vegada produeix una concentració de gust.


Alberic de Cîteaux - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSant Alberic de Cîteaux\nMiniatura del s. XIII amb els fundadors de l'orde cistercenc i la Mare de Déu (d'esquerra a dreta: Alberic, Robert i Esteve)\n(fr) Aubry de Cîteaux\nAubry, Albericus Cassinensis\n26 gener 1109\nCofundador de l'Orde del Cister\n18 de gener de 1174 , Roma nomenat per Alexandre III\nHàbit cistercenc (blanc), amb bàcul; sovint, amb Robert de Molesme i Esteve Harding\nSant Alberic de Cîteaux (Borgonya, segle xi - Abadia de Cîteaux, 26 de gener de 1108) va ser un monjo, cofundador de l'Orde del Cister.\nNo hi ha dades sobre la seva infantesa. Només se sap que, de jove, va voler fer vida religiosa i es posà sota la guia de Robert de Molesme, que havia format una comunitat prop de Tonnerre. El lloc, però, era desavinent per a fundar-hi un monestir, per la qual cosa, el 1075 van marxar a Molesme, on es fundà el monestir. Robert en fou el primer abat, i Alberic el prior.\nAviat, però, la comunitat va tenir problemes de convivència i alguns monjos es rebel·laren; Robert i Alberic van marxar-ne fins que els altres monjos els cridaren i els demanaren que tornessin. Aquests, però, veient que no hi podrien dur a terme el seu ideal monàstic, van anar, amb alguns dels monjos, fins a Cîteaux, a la diòcesi de Chalon-sur-Saône, on el 1098 fundaren una comunitat amb una forma de vida diferent a la benedictina i que va ser l'origen de l'Orde Cistercenc. Alberic, molt devot de la Mare de Déu, va posar l'orde sota la protecció de Maria.\nAlberic en fou l'abat quan Rober, per ordre del papa Urbà II, va deixar el monestir. Ho fou fins al 26 de gener de 1108, quan morí. Alberic va fer, durant l'abadiat, que la regla de vida de la comunitat fos més austera; introduí la caputxa blanca a l'hàbit cistercenc.\nPintura amb els tres fundadors de l'Orde Cistercenc (Alberic, a la dreta\nAlberic rebent l'hàbit de la Mare de Déu (Abadia de Zirc, ca. 1740)\nRestes de l'abadia de Cîteaux.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Roca i Costa, Maria Carme. Abadesses i priores a la Catalunya medieval (en català). Barcelona: Base, S.A., octubre de 2014, p. 79. ISBN 9788416166220.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Alberic de Cîteaux\n"Alberic of Cîteaux", a St. Patrick's Church website Arxivat 2011-01-23 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Alberic_de_Cîteaux&oldid=27375187»\nAbats cistercencs francesos\nSants de la Costa d'Or\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 juny 2021 a les 08:33.


Els ecologistes exigeixen accelerar l'apagada nuclear en comptes de retardar-la\nPodem veu positiu que es fixi un horitzó de tancament però el considera massa llunyà i reclama negociar-lo\nLes centrals catalanes deixarien d'operar entre el 2029 i el 2034, segons un preacord amb els propietaris\nMadrid - Dimecres, 13/02/2019 | Actualitzat el 14/02/2019 a les 00:14 CET\nL’acord assolit per la ministra per a la Transició Ecològica, Teresa Ribera, amb les companyies elèctriques per fixar la data de tancament del parc nuclear entre els anys 2025 i 2035 ha agafat per sorpresa les principals organitzacions ecologistes. Consideren que l’acord està fet a mida dels interessos de les companyies i exigiran a l’Executiu que no retardi l’apagada nuclear definitiva, que el PSOE havia fixat el 2028 en el seu programa electoral, sinó que l’avanci.\nLa ministra es va reunir el passat 28 de gener amb els primers executius de les tres propietàries de centrals (Endesa, Iberdrola i Naturgy) i des d’aleshores aquestes han filtrat a la premsa econòmica el contingut d’un acord que inclou també un esborrany de calendari d’acabament de les operacions per a cada un dels set reactors que encara funcionen a Espanya.\nEn el cas de les centrals catalanes, el tancament començaria el 2029 amb Ascó I, el 2030 seguiria amb Ascó II i acabaria el 2034 amb Vandellòs II. Abans haurien tancat Almaraz I (2027) i Almaraz II (2028). Les dues restants, Cofrentes i Trillo, ho farien respectivament el 2033 i el 2035, segons va publicar 'Cinco Días’.\nObrir el debat a la societat\nLa ministra va confirmar dimarts l’existència de l’acord una hores abans que l’organització ecologista Greenpeace i la Fundació Renovables reunissin aquest dimecres a un bon nombre d’experts i operadors en una jornada titulada ‘Un horizonte sin nucleares’. Les dues organitzacions han fet públic al finalitzar un comunicat en el qual reclamen que el debat s’obri a la resta de la societat.\n“El debat necessari és sobre com accelerar, no retardar l’inevitable tancament nuclear. El Govern no està per rescatar les elèctriques, sinó per defensar els interessos ciutadans”r;, ha declarat Mario Rodríguez, director executiu de Greenpeace. “No cal elegir entre el perill d’una catàstrofe nuclear o una de climàtica, es poden evitar totes dues”r;, va afegir la responsable de la campanya nuclear, Raquel Montón.\nEls intervinents del sector de les renovables, per la seva banda, han assegurat durant la jornada que aquestes “estan perfectament preparades per substituir el parc nuclear actual”r;.\nInformes sobre la seguretat\nEcologistes en Acció, per la seva banda, posa l’accent en la seguretat. “No hi ha darrere de l’acord cap informe sobre la seguretat de continuar operant més enllà dels 40 anys, sinó que tot es basa en el període que les elèctriques necessiten continuar operant per recuperar rendibilitzar els seus actius”r;, segons Javier Andaluz, el responsable d’Energia. Ecologistes afirma que les centrals han de tancar quan expirin els seus actuals permisos d’operació, la qual cosa significaria tenir clausurat el parc el 2024.\nEl mateix calendari que va proposar al Congrés fa uns mesos Units Podem. El seu portaveu parlamentari en la matèria, Josep Vendrell, veu un costat positiu en l’acord, que “per primera vegada fixa un horitzó de tancament ordenat”r;, però considera exagerada “una pròrroga de gairebé 10 anys”r;. “No pot ser que es pacti només amb les elèctriques quan nosaltres tenim el compromís del president Sánchez de negociar el contingut del Pla d’Energia i Clima abans de la seva aprovació”r;, va retreure.\nEsglaonat i ordenat\nFonts de Transició Ecològica afirmen, no obstant, que el tancament serà “escalonat i ordenat”r; amb l’objectiu de “garantir el subministrament i la seguretat”r;, la qual cosa estarà subjecte, a més, al compliment dels requisits que al seu dia estableixi el Consell de Seguretat Nuclear (CSN). Aquests requisits podrien fer ballar algunes de la dates de tancament però sense gaire marge. I és que amb l’acord s’ha posat fi a les interminables discrepàncies entre Iberdrola i Endesa, aquesta última partidària d’unes pròrrogues mínimes de 10 anys i la primera defensora del tancament anticipat.\nL’acord tindrà la seva traducció en l’esborrany del Pla Nacional Integrat d’Energia i Clima (2020-2030), un document que estableix el mix energètic per a la pròxima dècada. La seva aprovació està prevista per al Consell de Ministres del pròxim dia 22 per remetre'l posteriorment a la Comissió Europea. No ha de passar pel Congrés, per la qual cosa no resultaria afectat pel probable avançament electoral. Una vegada Brussel·les emeti el dictamen sobre el seu contingut, l’Executiu espanyol, sigui quin sigui, tindrà fins a finals d’any per aprovar la versió definitiva.\nEndesa adverteix que el pla "no pot estar escrit sobre pedra"\nEl delicat i laboriós equilibri assolit per consens amb els operadors és el que porta a la majoria de les fonts consultades a considerar que resistiria un hipotètic canvi del signe del Govern que tingués lloc després de les eleccions anticipades que divendres anunciarà Pedro Sánchez, però Endesa ja ha ensenyat les dents, per si la situació política evoluciona a favor dels seus interessos més pronuclears.\nEl seu conseller delegat, José Bogas, ha advertit aquest dimecres que "el pla del Govern hauria de tenir capacitat d’adaptació al que ens trobarem en el futur". “Tenir un pla és bo perquè t’ordena el cap, però no pot estar escrit sobre pedra. Ha de tenir la capacitat suficient d’adaptació", ha afegit.\nTambé va assenyalar que seria un error substituir “energia tèrmica emissora (el carbó) per una altra energia tèrmica emissora (el gas)”r;, fet que seria obligat si es prescindís prematurament de l’energia nuclear.\nEl Govern presentarà el Pla Nacional d'Energia i Clima d'aquí 10 dies\nTemes: Centrals nuclears


Medi Ambient inicia les perforacions per localitzar l'hidrocarbur vessat a Incles - FÒRUM.ad\nMedi Ambient inicia les perforacions per localitzar l’hidrocarbur vessat a Incles\nEl 04/03/13 15:29\nEl Departament de Medi Ambient ha iniciat aquest dilluns les perforacions a l’exterior de l’edifici d’Incles on el passat 20 de febrer es va produir un vessament de 3.000 litres de gasoil. El director de Medi Ambient, Marc Rossell, ha explicat que l’estudi tècnic efectuat ha fixat quatre punts com a més idonis per iniciar les perforacions, i que quan es declarin els causants de l’incident, també se’ls requerirà que iniciïn actuacions a l’interior de l’edifici, ja que tot apunta que l’hidrocarbur hagi quedat ‘confinat sota l’immoble’.\nLes perforacions que s’inicien aquest dilluns han de servir per localitzar l’hidrocarbur vessat, que de moment encara no ha arribat al riu i tampoc se n’ha observat més a la depuradora, a banda d’una petita quantitat que va arribar el primer dia.\nEl Director de Medi Ambient, Marc Rossell, ha explicat que, tenint en compte que el terreny és bastant rocós, es treballa amb la hipòtesi que ‘hagi quedat confinat sota l’edifici, formant una espècie de bossa’. Malgrat tot, és possible que hi hagi alguna escletxa i que s’hagi filtrat més ensota, i si aquest fos el cas, seria molt difícil poder recuperar-lo.\nDe moment es comencen les actuacions fora de l’edifici, fent perforacions en els quatre punts que ha fixat un estudi tècnic, però també es requerirà, un cop es determinin els causants de l’incident, que es facin els estudis i els treballs necessaris a l’interior de l’edifici, on segurament també s’hi hauran de fer perforacions. Tal com marca el Reglament de contaminació de sòls, de moment és el Govern el que duu a terme els treballs, però quan es declarin els causants, segurament durant aquesta setmana, aquests s’hauran de fer càrrec de les despeses.\nNotícia Anterior: Batalla felicita l’àvia centenària Carmen Felipe Mata\nSegüent Notícia: S’obre el termini d’inscripcions per a les Activitats de Pasqua a Escaldes


Informació institucional? – Compromís per Picanya\nPublicat el 22 Desembre 2015 en General\nL’actual alcalde, amb el suport del PSOE, continua amb un tractament interessat de la informació municipal, lluny del que hauria de ser, fa servir els mitjans de tots i totes, públics i pagats per tots i totes pels seus interessos partidistes.\nSi bé en les anteriors eleccions Europees de l’any passat, titolava el resultat així:\nEl PSPV-PSOE fou el partit més votat a Picanya a les Eleccions Europees d’ahir\nLa participació va superar la mitjana nacional en 10 punts\nEs veu que el que destaca la notícia, és la victòria del PSOE i la participació passa a un segon terme. També mostra un gràfic on es veu la seua “supremacia”.\nPosteriorment, a maig del 2015, amb dues conteses a la vegada (Municipals i autonòmiques), la notícia es reflexava així:\nMés de 3.000 vots tornen a donar la majoria a Josep Almenar\nLa llista del PSPV-PSOE obté 9 regidors, 3 per a Compromís i PP i 2 per a Ciudadanos\nSi obries la noticia, trobaves en segon terme el resultat de les autonòmiques, on en menor rellevància es veia el triomf de Compromís.\nEn les eleccions del cap de setmana passat, es presentava, així:\nPicanya supera el 80% de participació a les Eleccions Generals d’ahir\nLa llista més votada és la coalició Compromís-Podemos-És el moment\nOn sembla que el més important era la participació, superior com sempre a la mitjana, una cosa habitual a Picanya i a un segon terme, passa el resultat, la nova victòria de Compromís (com en les Europees), normalment el que és notícia i així ho podeu vore a tots els mitjans, on el resultat és el principal.\nA més podeu vore la diferència de grafisme.\nRecursos públics, al servei partidista.\nArxivat en: General eleccions, informació partidista.\n← Resultats Eleccions Generals 2015\nExplicació del NO als pressupostos per part de Compromís Picanya →


Airbus apunta un error electrònic com a possible causa de l'accident de l'avió A-400M a Sevilla\nUna fallada en el sistema electrònic que controla els motors de l'avió A-400M va poder ser la causa de l'accident que el passat 9 de maig va costar la vida a quatre persones a Sevilla. Així ho apunta el document intern que la companyia que fabrica l'aeronau, Airbus Defence and Space, ha enviat aquest a tots els operadors dels avions assemblats en la seva planta sevillana i que ha recollit posteriorment El Mundo.\nEn aquest comunicat d'AOT (Alert Operator Transmission, en les seves sigles en anglès), l'adreça de la companyia informa als propietaris d'aquestes aeronaus de la necessitat de realitzar comprovacions específiques que han de realitzar a cadascun dels avions. "Per evitar potencials riscos en qualsevol futur vol", Airbus adverteix als operadors que abans del proper vol de cada exemplar, realitzin comprovacions específiques en les Unitats de Control Electròniques (ECU) que controlen el funcionament de cadascun dels motors de l'aeronau. A més, l'adreça d'Airbus Defence and Space ha enviat un llistat de comprovacions que els operadors hauran de realitzar en cas de qualsevol canvi posterior en aquest sistema de control o dels propis motors. Segons apunten fonts de la indústria, la fallada va poder originar-se al programari que controla la potència de cadascun dels motors de l'avió. Una vegada en l'aire, la unitat de control d'un dels motors de l'avió sinistrat a Sevilla no va reaccionar a l'ordre dels pilots i va mantenir la potència màxima de vol, la qual cosa hauria motivat l'intent d'aterratge d'emergència.\nLa investigació oficial que duu a terme una comissió mixta de dues agències d'aviació -una civil, pertanyent al ministeri de Foment, i una altra militar, del de Defensa- sobre la causes de l'accident podria trigar encara diversos mesos a fer públiques les seves conclusions


dissabte 30 de juliol de 2016 |\nLliçons d’unilateralitat: com ho han fet altres països? Les quatre fases que adopta un moviment d’independència unilateral.\nSeda Hakobyan, Alexandre Solano\nFoto: La Unió Europea va avisar Eslovènia que si s’independitzava de forma unilateral mai seria part de la UE. En la foto líders de tots els estats de la UE passejant per LJiubjiana, en ocasió de la presidència eslovena de la Unió.\nL’aprovació aquest dimecres de les conclusions de la comissió del procés constituent, en el ple del Parlament, han suposat un desacatament al Tribunal Constitucional, posant la sobirania del Parlament per sobre del Tribunal. Albiol, en el ple, considerava la votació un cop al Tribunal Constitucional i afirmava que es trencava l’ordenament jurídic espanyol. Tenia raó.\nL’acció de dimecres activa definitivament el mecanisme unilateral, segons la primera conclusió aprovada, degut a que no s’ha deixat ‘cap marge d’acció per al reconeixement del dret de decidir del poble català en l’interior del marc jurídic constitucional i legal espanyol’. El mateix exdiputat d’EUiA, David Companyon, sentenciava en una entrevista a VilaWeb que ‘si la teva disjuntiva és que el referèndum ha de ser pactat, o no serà, ja dius que no serà’. Per tant, s’ha arribat al punt en que es fa evident que sense la possibilitat de la via unilateral, simplement no existeix el procés. La unilateralitat com a mètode per assolir la independència és un mecanisme que ha estat utilitzat per moltes nacions ara independents i hi ha lliçons a aprendre de les seves experiències.\nLa democratització dels estats.\nEn el passat la violència havia marcat gairebé sempre les independències de les nacions. Però en les darreres dècades l’assumpció dels valors democràtics i pacífics per part de molts estats ha permès arribar a independències acordades, fetes de muti acord. Si abans de la Segona Guerra Mundial només s’havien produït tres referèndums d’independència, a partir d’aquell moment ja se’n han produït desenes.\nL’exemple més clarificador és com ha evolucionat l’actitud del Regne Unit amb el pas dels anys. Si el 1933 considerava que Austràlia Occidental no tenia dret a separar-se de la Federació Australiana per ser aquesta ‘indissoluble’, en canvi el 2014 acceptava un referèndum escocès malgrat que l’’Act of Union’ entre Escòcia i Anglaterra remarcava també que la unió era ‘per sempre’. Aquesta evolució cap a la solució democràtica dels problemes, que s’ha produït al Regne Unit o Canada, no s’ha produït en altres estats, però. I per això els mecanismes unilaterals han estat utilitzat per moltes nacions, en molts casos amb patrons similars. Podem explicar, per això, quines són les diverses fases de la unilateralitat.\nLa primera fase: l’assoliment de la majoria social.\nEn la primera fase s’acostuma a canalitzar el sentiment nacional i de greuge cap a l’estat a través de la premsa i de les mobilitzacions socials, posant un especial èmfasi a l’hora de mostrar la impossibilitat de reformar l’estat del qual et vols separar. A Eslovènia el procés va agafar força el 1987 amb la publicació de diversos articles sobre les condicions polítiques i socials en que es trobava aquesta república, aleshores iugoslava, així com sobre la possibilitat de democratització i assoliment de la plena sobirania, en contraposició a les demandes centralitzadores sèrbies. L’oposició eslovena era especialment critica amb l’exèrcit.\nEl punt àlgid arribaria amb la filtració el març de 1988 de documents secrets del Comitè Central de la Lliga dels Comunistes, on s’explicava com s’hauria de portar a terme la instauració de la llei marcial a Eslovènia, un fet que va aixecar una gran polèmica i fortes protestes de la població. Poc després eren detinguts els responsables directes de la publicació, tres periodistes i un oficial de l’exercit. La reacció immediata dels eslovens va ser crear el Comitè de Protecció dels Drets Humans, que donaria lloc a la ‘Primavera eslovena’. Es van convocar mobilitzacions contra el procés penal en marxa que van arribar a concentrar 40.000 persones i es van recollir 100.000 signatures per l’alliberament dels ‘Quatre de Ljubljana’.\nA les tres repúbliques bàltiques també es va produir una mobilització popular, coneguda en aquest cas com ‘La Revolució Cantanda’, degut a que en les manifestacions es cantaven cançons prohibides per la URSS com a forma de reivindicar la independència. Les protestes sobiranistes, es mesclaven amb la defensa dels drets humans i per exemple, en el cas letó, amb protestes ecològiques per exemple contra els projectes de Moscou de construir el metro de Riga i una planta hidroelèctrica. A Lituània, la Lliga de la Llibertat va recollir 1.200.000 signatures per exigir la retirada de les tropes soviètiques.\nPerò, el gran esdeveniment en totes tres repúbliques va ser la Via Bàltica, una cadena humana que va unir les tres capitals al llarg de 560 km. per exigir la independència dels tres països. Es va fer el 23 d’agost de 1989, coincidint amb el 50è aniversari del Pacte Nazi-Soviètic que es va repartir Europa deixant Lituània, Letònia i Estònia en mans de la URSS.\nLa segona fase: de la mobilització social a la política.\nLa següent fase porta a la transformació d’aquests moviments civils sobiranistes en partits polítics independentistes quan es constata la incapacitat de modificar l’estat a través de la pressió popular. A Eslovènia i Croàcia, mentre els governs reformistes cercaven una reforma confederal per acontentar la població, els serbis s’oposaven i apostaven per més centralització.\nL’estiu de 1989 va aparèixer a Eslovènia una proposta de federació asimètrica iugoslava, que donés més competències a Eslovènia, inclosa l’autonomia militar. La proposta va portar a unes esmenes a la Constitució Eslovena, aprovades el 27 de setembre de 1989, on entre altres reformes es legalitzava el multipartidisme i Eslovènia es reservava el dret a finançar només les institucions federals que consideressin adequades. Com a resposta, els serbis van intentar fer un ‘míting de la veritat’ a Ljubljana, que va ser impedit per les forces d’ordre eslovenes i van iniciar un boicot econòmic a Eslovènia. Els nous partits sorgits en aquell moment formarien immediatament l’Oposició Democràtica Eslovena (DEMOS), amb la demanda d’un estat independent a l’estil de les democràcies occidentals.\nEn una altre república balcànica, a Croàcia, es formava en aquella època la Unió Democràtica Croata (HDZ), gairebé clandestinament. El partit es va fundar el 17 de juny de 1989 però no va ser registrat fins l’11 de gener de 1990 quan es va permetre la creació de nous partits polítics.\nEl cop definitiu al projecte iugoslau seria el Congrés de la Lliga dels Comunistes de Iugoslàvia de gener de 1990. Eslovènia va demanar reformes cap a la confederació però els serbis, favorables al centralisme, van bloquejar-les totes, provocant que els eslovens abandonessin el Congrés. Davant aquest fet, els croates van marxar també, en refusar els serbis ajornar-lo. Macedonis i bosnians es van negar a seguir fins que no es solucionés la situació. I això va significar la fi de la Lliga dels Comunistes, tancant la porta a qualsevol reforma acordada amb el que era l’estat central.\nEn els països bàltics també apareixen corrents reformistes i sobiranistes, que en un inici no havien de ser partits, però que s’hi convertirien. A Lituània, inicialment el moviment Sajūdis demanava drets civils, desnuclearització i retirada de les tropes soviètiques, així com propietat privada i llibertat d’empresa. El 1989, assolien com a grup de pressió una reforma constitucional de caire nacionalista, l’emissió de programes lituans a la TV i la negativa a finançar més programes d’energia nuclear. En un principi no s’enfrontaven al govern lituà però la col·laboració es trencà quan el govern es va negar a fer una Declaració de Sobirania. Llavors, el moviment es va tranformar en partit independentista.\nA Estònia, també es van produir reformes per part del Partit Comunista d’Estònia, sota la pressió del Front Popular d’Estònia. Es va proclamar la superioritat de les lleis estonianes sobre les de la URSS (16 de novembre de 1988), així com la legalització dels partits i la convocatòria d’eleccions pel 18 de març de 1990. A Letònia, sota la pressió del Front Popular de Letònia, també s’aprovà el multipartidisme, així com considerar nul·la l’annexió soviètica i es van convocar eleccions. El Front en un primer moment donava suport a les reformes de Gorbatxov, reclamava sobirania dins l’URSS, la oficialitat del letó, així com la creació d’un Comitè Olímpic Propi. Però, l’octubre de 1989 el Congrés del Front també aprovà mocions a favor de la independència nacional i el multipartidisme.\nTercer pas: Els independentistes assoleixen el govern i preparen la independència.\nEl tercer pas, és quan els independentistes assoleixen el govern i porten l’autogovern al màxim fins assolir la independència. Els recursos econòmics i també, en aquests països no-democràtics, el control de les forces d’ordre són claus per l’èxit del moviment independentista. La convocatòria de referèndums d’independència, en molts casos, ajuden a legitimar les declaracions.\nA Eslovènia, el mes d’abril de 1990 es celebraven eleccions i els partits de la coalició independentista DEMOS vencen amb el 55% dels vots. En aquesta situació i en un país que no era encara totalment democràtic era clau el monopoli de la força. Per això l’exercit iugoslau va ordenar fer-se amb tot l’arsenal de la Defensa Territorial Eslovena (un cos militar auxiliar), per por de que fos utilitzada per crear unes forces armades. Però els eslovens, anticipant el moviment, havien creat ja una estructura de comandament secret, transferint l’arsenal a una insignificant i antiquada institució similar a una Guàrdia Nacional (MSNZ). A la vegada va mobilitzar 21.000 membres de la Defensa Territorial cap a aquesta nova estructura. Quan l’exercit va anunciar que la Defensa Territorial seria reemplaçat per un sistema centralitzat ja era massa tard.\nEn el cas croata, els independentistes, per a sorpresa dels comunistes, també van vèncer en les eleccions. Aquest fet va portar als serbis a boicotejar el Parlament, prendre el control de les zones de majoria sèrbia i cercar deslligar-se de Croàcia. En la primera sessió parlamentaria ja es va apostar per crear una nova Constitució, canvis polítics, econòmics i canvis socials. Aprovant al desembre una nova Constitució. Paral·lelament es va produir una purga d’empleats serbis a l’administració, que tot i representar el 12% de la població croata, eren el 17% dels funcionaris i prop del 30% en el Ministeri d’Interior (especialment dins la policia).\nA més, tant el govern eslovè com el serbi van decidir no contribuir al pressupost de la Federació, reduint de manera important la capacitat d’aquest. Com a ultimàtum, a l’octubre de 1990, eslovens i croates van proposar mantenir Iugoslàvia unida convertint-la en una confederació d’estats independents. Amb un espai econòmic comú, política exterior comuna (juntament amb les pròpies de cada República), moneda comuna i una aliança militar similar a l’OTAN. Aquesta proposta va ser rebutjada per Sèrbia. El 23 de desembre de 1990 les institucions eslovenes porten a terme un referèndum d’independència on el 89% dels votants ho fan a favor d’un estat independent. Els croats el celebrarien el 19 de maig de 1991, i amb una participació del 83%, van tenir un 93% de vots favorables.\nTambé en les tres repúbliques bàltiques les forces independentistes van guanyar les eleccions. A Lituània, les eleccions es van celebrar el 24 de febrer, amb victòria independentista. L’11 de març ja s’abolia la censura i es declarava la independència, sent restablerta la constitució de 1938, a la vegada que exigien la cessió del control de duanes i fronteres. Però, el bloqueig econòmic de la URSS i la tensió amb els russos i polonesos de Lituània va fer ajornar la declaració fins el 2 de gener de 1991.\nEn el cas estonià, el Parlament va declarar el poder soviètic il·legal al país, proclamant un període de transició per restaurar la República d’Estònia, assolint així la independència gradualment. A l’abril s’aboleix el servei social obligatori i es crea una nova policia i forces d’ordre. El següent pas va ser deixar de pagar al tresor soviètic i s’inicia la transició al lliure mercat. El 3 de març del 1991 la declaració d’independència d’Estònia s’aprovà en referèndum amb un gran percentatge de suport (77,8% dels votants) i l’endemà al cop d’estat fracassat a Moscou (19-21 d’gost), la república proclamava la restauració de la seva independència i rebutjava la legislació soviètica.\nA Letònia la victòria independentista va comportar una declaració d’independència, recuperant la constitució de 1922. A més es va obrir un polèmic registre ‘d’únicament letons’, on es van inscriure 807.000 ciutadans. El gener els tancs soviètics es van dirigir a Riga però es van trobar amb el que es va conèixer com ‘els dies de les barricades’, on gairebé 700.000 ciutadans van sortir al carrer per construir barricades i murs. Davant el caràcter pacífic, no van poder declarar l’estat d’emergència i es van acabar retirant. Finalment, el referèndum d’independència es va fer el 3 de març de 1991, amb un 73,88% dels vots van ser a favor.\nQuart pas: la declaració d’independència.\nEl pas final són les declaracions de sobirania, on es remarca que les lleis de l’estat no tenen valor en el territori i finalment la declaració d’independència.\nA Eslovènia, El 20 de febrer el Parlament declarava que el govern federal no tenia ja cap autoritat sobre Eslovènia. El 8 de maig el Parlament aprovava la Declaració de Dissociació, que independitzava el territori totalment, fent-se efectiva aquesta el 26 de juny. La independència es va declarar el 25 d’aquell mes de juny. Aquest fet va suposar una guerra de deu dies, en una contraofensiva ben plantejada pel govern eslovè. Els eslovens van prendre el control fronterer (el 40% del pressupost federal provenia de les taxes de duana per Àustria i Itàlia), obligant l’exercit iugoslau a fer els primers trets. El 15 de gener de 1992 Eslovènia era oficialment reconeguda per tots els estats membres de la Comunitat Europea, incorporant-se a l’ONU el 22 de maig del mateix any. Dos dies abans de la declaració d’independència els ministres d’afers exteriors de la Comunitat Europea i els Estats Units van pactar no reconèixer una declaració d’independència unilateral d’Eslovènia i van advertir en públic que Eslovènia no entraria mai a formar part de la Unió Europea. Les amenaces no van durar no un sol dia.\nEn el cas croata, el 21 de febrer el parlament posava la constitució per sobre les lleis iugoslaves i redactava una resolució de dissociació. Finalment el 25 de juny de 1991, el Parlament declarava la seva independència. L’endemà era reconeguda per Eslovènia, però totes dues nacions acordaven al mateix temps una moratòria de tres mesos sobre la declaració per evitar més tensions. Lituània va ser l’únic estat que va reconèixer Croàcia el 30 de juliol. El 8 d’octubre en finalitzar la moratòria, la independència es va fer efectiva. La Comunitat Econòmica Europea la reconeixeria el 15 de gener de 1992 i l’ONU el maig de 1992.\nEn el cas lituà, que havia posposat la independència, el desembre Lituània no va firmar el nou Tractat de la Unió de la URSS, pensat per evitar la independència i el 2 de gener la van proclamar. En aquell moment 10.000 soldats soviètics van travessar la frontera per obligar a fer el servei militars als joves. L’11 de gener un miler de voluntaris es tanquen al Parlament, amb armes de caça i còctels molotov, sent assetjats per 5.000 soldats. Quatre dies més tard ja són 15.000 els concentrats davant el Parlament i el 17 es va convocar una manifestació en l’enterrament de 14 manifestants morts per l’exercit. La manifestació reuneix 500.000 persones amb el bisbe Julijonas Steponavicius al capdavant. Finalment, el 31 de gener es retiren la majoria de les tropes i triomfa la independència.\nEls letons, per la seva part, veient la reacció a Lituània, van fer les barricades arreu de la capital, que es van mantenir fins la tardor de 1992. Fins i tot després de proclamar la independència el 21 d’agost de 1991 (després el cop d’estat fallit) i fins i tot després de ser reconeguda per la URSS al setembre de 1991, les barricades es van mantenir.\nEls estonians també es van negar a signar el nou Tractat de la Unió i en aquest país també es van crear múltiples barricades a Tallinn per a protegir el Congrés dels tancs soviètics. Era habitual la concentració de població davant les estacions de ràdio i TV per a servir d’escut humà davant possibles atacs. Finalment el procés gradual d’independència seria proclamada després l’intent fallit de cop d’estat. Fet que va provocar que no es produís vessament de sang.\nAquests exemples recents, a Europa, demostren que fins i tot en estats no democràtics ni l’amenaça militar no ha pogut aturar els processos d’independència unilaterals. Processos que han finalitzat en estats independents reconeguts internacionalment, malgrat l’amenaça de fer-ho que sempre ha estat sobre la taula fins el minut abans de la proclamació.\nQuébec: Québec solidaire clarifica su apoyo a la independencia\nRevolución democrática o Estado autoritario\nRif: Marruecos prohíbe las manifestaciones en el Rif cuando se cumple un año de las protestas.\nAntes roja que rota\nMites i realitats d’una declaració ‘a l’eslovena’\n¿Legalidad versus democracia?\nLliçons d’unilateralitat: com ho han fet els altres països?\nDinamarca reconeix que Grenlàndia i les Fèroe tenen el dret de ser estats independents\nLo social, lo nacional y la globalización


No hi ha enemic petit: ... i aquests no van fallar!\nUn entrenador ha de tenir molta, molta confiança en els seus homes per fer una promesa com aquesta. Gallina de piel. Per cert, com deia Cristiano Ronaldo, el proper tronista d'Hombres, Mujeres y Viceversa, "qui riu l'últim, riu millor". Això deia, el de Madeira a mitja temporada.\nPublicat per nohihaenemicpetit a 21:37\nEtiquetes de comentaris: aquests no fallen, Pep Guardiola, Us en devem una\nAnònim 31 de maig de 2011 a les 10:45\njejejeje ... qui riu l'últim, riu millor ... a vegades Cristiano hi ha coses que és millor no dir-les!!! Ja saps pour què Mourinho?


Prades | Prades engega les activitats astronòmiques de tardor\nPosted at 19:23h in Fiestas, Sin categorizar\tby\tprades\nPrades inicia la nova temporada d’activitats astronòmiques després de l’èxit de públic i la bona acollida que van tenir les observacions realitzades el passat estiu. Prades, situat a 1000 metres sobre el nivell del mar, gaudeix d’un dels millors cels de Catalunya per a l’observació astronòmica. L’observació de la Via Làctia a ull nu en les nits d’estiu és un espectacle a l’abast de pocs altres indrets.\nAquest curs 2016-2017 oferirà un grapat d’activitats per a tots els públics. El dissabte 12 de novembre es podrà gaudir d’una espectacular observació de la Lluna, la companya desconeguda. A final de mes, en Sergi Luque, un autèntic expert en fotografia nocturna, farà un taller especialitzat per treure tot el potencial del nostre equip (càmera reflex sobre trípode). No val a badar, ja que queden poques places. Aquest taller anirà acompanyat d’un sopar astronòmic en un dels millors restaurants de la zona.\nI per aquells a qui els hi agradi descobrir emocions noves; viatjaran en el temps observant un dels mons més llunyans al nostre abast. El dissabte 3 de desembre teniu una cita amb la galàxia d’Andròmeda. La sessió es durà a terme a través d’una observació pública amb telescopis, que permetrà captar la llum que va sortir d’aquesta galàxia fa més de 2 milions d’anys. Es recomana portar prismàtics i roba d’abrigar.


Jutgen una treballadora d'una immobiliària acusada d'estafar 65.000 € a l'empresa falsificant xecs - Diari de Girona\nJutgen una treballadora d'una immobiliària acusada d'estafar 65.000 € a l'empresa falsificant xecs\nLa dona, que s'enfronta a 4 anys de presó, assegura que va fer el que li manava el seu cap\nacn | girona 15.06.2015 | 14:58\nJutgen una treballadora d'una immobiliària acusada d'estafar 65.000 € a l'empresa falsificant xecs ACN\nL'Audiència de Girona ha jutjat aquest dilluns una treballadora d'una immobiliària situada al carrer Riu Güell de Girona acusada d'estafar 65.078,38 euros a l'empresa falsificant xecs. Segons la fiscal, Matilde G. R. treballava com a administrativa amb funcions de comptable i, entre els mesos de setembre i desembre del 2010, va omplir un total de 28 xecs al portador, hi va estampar el segell de la mercantil i va imitar la signatura de l'administrador. Després, ella mateixa els hauria anat a cobrar a diverses sucursals d'entitats bancàries. L'acusada, que s'enfronta a 4 anys de presó i a una multa de 2.700 euros, assegura que va fer sempre el que li manava el seu cap i que "mai" s'ha quedat diners.\nLa fiscal acusa Matilde G. R. d'un delicte continuat de falsedat en document mercantil en concurs amb un delicte continuat d'estafa i d'una falta de furt. Demana que la condemnin a 4 anys i de presó, a pagar una multa de 2.700 euros i a una localització permanent de nou dies. L'acusació particular eleva la petició a 4 anys i 6 mesos de presó i una multa de 1.620 euros. La defensa, en canvi, demana l'absolució.\nSegons les acusacions, Matilde G. R. va falsificar diversos xecs de l'empresa on treballava. La fiscalia sosté que va aprofitar que estava empleada com a administrativa però s'encarregava de part de la comptabilitat de empresa. Així, tenia accés als talonaris de xecs, al segell de la mercantil i també sabia com era la signatura de l'administrador únic de l'empresa.\nEl cas es va destapar arran d'una denúncia que va fer l'administrador de l'empresa el març del 2011. Segons assegura, arran de liquidar l'oficina que l'empresa 'Promocions Gironès S. L. Unipersonal Cala Blanca' tenia a Girona es van adonar dels xecs cobrats i que faltaven diners. "L'única que ho podia haver fet era ella", ha afirmat l'administrador.\nLa dona ha detallat que tant ella, com una altra administrativa de l'oficina com el director solien omplir els xecs i els pagarés. Aleshores, els guardaven en una carpeta perquè els signés l'administrador quan anava a l'oficina. Un cop signats, ella els anava a cobrar. "Reconec que n'he omplert i n'he anat a cobrar, però mai m'he quedat diners, en els onze anys que he treballat a l'empresa", ha explicat.\nL'acusada no s'explica per què l'acusen a ella i apunta que pot ser per cobrir que, amb algunes operacions en B dirigides pels responsables de l'empresa, desquadraven la caixa. Segons Matilde G. R., l'empresa tenia diners en brut i, quan necessitaven efectiu per a la compraventa de solars, solien fer servir aquest sistema: treure quantitats de diners en diversos xecs al portador i després no reflectir-ho a la comptabilitat.\nAl judici també hi ha hagut perits cal·ligràfics que, tot i arribar a conclusions diferents, sí que tots dos creuen que les signatures dels xecs estan falsificades i no les va fer l'administrador però tampoc poden concloure que les rúbriques imitades siguin de l'acusada. El judici ha quedat vist per a sentència.


Les receptes que m'agraden: Bombons de figues i fruits secs - Bombones de higos y frutos secos\nAquests boobns de figues farcits de fruits secs i banyats en xocolata estan de vici viciós, de veritat, boníssims! Es poden prendre de postres com si fossin trufes, quatre o cinc en un platet acompanyats d'una bola de gelat de vainilla o d'una mica de nata o també per acompanyar el café, per preparar un bonic regal... No deixeu de fer-los perque estan realment bons i a més, es fan en un tres i no res!\nEstos bombones de higos rellenos de frutos secos y bañados en chocolate están de vicio vicioso, de verdad ¡buenísimos! Se pueden tomar de postre como si fuesen trufas, cuatro o cinco en un platito acompañados de una bola de helado de vainilla o de un poco de nata o también para acompañar el café, para preparar un bonito regalo... No dejéis de hacerlos porque están realmente buenos y además ¡se hacen en un periquete! INGREDIENTS\nAvellanes torrades i pelades (les meves de Brunyola i torrades amb llenya comprades a la botiga Sabors del mercat del LLeó)\nNo poso quantitats perquè depèn dels bombons que vulgueu fer, si són per prendre com a postres es poden servir quatre bombons per persona acompanyats d’una bola de gelat de vainilla o d’una mica de nata, com si fossin trufes. També els podeu fer per acompanyar el cafè i són una idea genial per posar-los a una caixeta mona i regalar-los.\nPreparem les figues, triant-les que estiguin senceres, millor si conserven la cueta, i que siguin totes d’una mida aproximada, no massa gran ja que és ideal que es pugui posar tot sencer a la boca, “de mossegada”.\nPreparem un bol amb les avellanes, una per cada figa, ben pelades i senceres. Preparem també un bol amb les ametlles, igualment una per cada figa, ben pelades i senceres.\nFem un tall petit per sota a les figues i introduïm una ametlla i una avellana, de manera que quedi tancat per sota i després posem la figa dreta intentant donar-li una forma maca. Ho repetim amb totes les figues i les anem reservant, es fa molt ràpid ja ho veureu.\nPreparem la cobertura de xocolata escalfant a foc molt suau la xocolata picada, la mantega i la nata. Un cop la tinguem ben líquida hem de banyar amb ella les figues farcides.\nPer fer-ho més fàcil va molt bé posar la xocolata desfeta a un recipient estret i una mica alt, com una flamera individual o un gotet petit dels de tallat d’abans, sinó podeu fer-ho amb un got de vidre de iogurt. Així us serà molt fàcil anar introduint les figues i que quedin ben cobertes de xocolata sense malbaratar-ne gaire.\nBanyem totes les figues en xocolata i les deixem refredar a sobre d’una làmina de tefló, de silicona o de paper d’anar al forn. Un cop estiguin ben fredes i la cobertura sòlida les anem posant a dintre de paperines de bombó i les guardem a un taper a la nevera. RECETA


Els ‘Punts Violeta’ tornen a les Festes d’Agost per a sensibilitzar la ciutadania i prevenir comportaments masclistes i homòfobs – Ajuntament d'Elx\nEls ‘Punts Violeta’ tornen a les Festes d’Agost per a sensibilitzar la ciutadania i prevenir comportaments masclistes i homòfobs\nEl regidor d’Igualtat, Mariano Valera, ha recordat que ‘en festes, no tot val’ i fa una crida a ‘no normalitzar qualsevol classe d’agressió’.\nCom a novetat, es disposarà d’un nou Punt Violeta a Torrellano, el dia 27 de juliol en la Barraca Municipal, de 00.00 a 05.00 hores.\nDesprés de l’experiència positiva durant les celebracions del passat any, els Punts Violeta tornen a les Festes d’Agost per a sensibilitzar la ciutadania il·licitana i previndre comportaments masclistes i homòfobs. Així ho ha manifestat aquest matí l’edil d’Igualtat, Mariano Valera, acompanyat per la regidora de Festes, Mariola Galiana, i per la de Joventut, Marga Antón. ‘Elx, per unes festes segures’ és el lema per a la campanya de 2019 que cerca, en paraules de Valera, “informar sobre les conductes violentes i d’assetjament que pateixen les dones i previndre agressions sexuals, així com defensar el respecte la diversitat” en el context de les celebracions patronals.\nValera ha continuat explicant que, per a 2019, es pretén repetir la campanya de l’any passat, tant el vídeo promocional com la cartelleria, fent èmfasi en el lema, i editant fullets, ventalls, marcapàgines i altre material informatiu amb el qual divulgar la funció dels Punts Violeta. Donant-li continuïtat a aquesta campanya, l’Ajuntament reforça així el compromís adquirit amb els il·licitans i les il·licitanes quant a foment de la igualtat de gènere i respecte a la diversitat, a més de la seua oposició i lluita contra la violència cap a les dones.\nTal com ha indicat l’edil d’Igualtat, la finalitat concreta dels Punts Violeta és “sensibilitzar, atendre i ajudar possibles víctimes d’agressions sexistes” per a conscienciar, previndre i gaudir de les festes “amb respecte cap a les dones, lliures d’assetjament i d’humiliacions masclistes”. Per això, segons ha dit Valera, s’ha dissenyat un protocol per a la prevenció i l’actuació en cas de violència.\nValera, que ha admés el treball conjunt entre regidories per a la realització d’aquesta iniciativa, ha recordat que també és un treball de tots els il·licitans i il·licitanes, per la qual cosa ha fet una crida als qui siguen testimonis d’una agressió, a no normalitzar-la i aportar el seu “granet d’arena” en la consecució d’una societat “més igualitària i inclusiva”.\n“Les festes s’organitzen amb la intenció que gaudim totes les persones” ha recordat l’edil, que ha continuat remarcant que “en festes no tot val”, que res justifica una agressió i que, “si no és sí, és no”. Davant una situació d’assetjament, qui calla no atorga. I davant de les agressions sexistes, cal adoptar una actitud activa, no les permetes“.\nPer part seua, Antón ha cridat al civisme i al respecte; Galiana, a la moderació del consum de begudes alcohòliques, per a la qual cosa hi haurà una campanya específica.\nPunts Violeta durant les festivitats d’agost:\n-Racó Fester: de l’11 al 15 d’agost al matí en l’horari comprés entre les 12.00-16.00 h i 20.00 h-00.00 h en el passeig de l’Estació.\n-Barraca Municipal: del 10 al 14 d’agost, en horari comprés entre les 00.00 h a 05.00 h\n-Barraca Municipal de Torrellano (novetat): 27 de juliol, en horari comprés entre les 00.00 a 05.00 h\n-Punts Violeta Itinerants:\nPlaça Jaume I, els dies 11 i 12 d’agost, en horari comprés entre les 00.00 a 05.00 h\nI plaça Eres de Santa Llúcia, dia 14 d’agost, horari comprés entre les 00.00 a 05.00 h


Estar en possessió dels permisos que habiliten per a la conducció de vehicles de les classes B i A que permeten la conducció de motocicletes amb unes característiques de potència que no sobrepassen els 25 kW o una relació potència/pes no superior a 0,16 kW/kg, per a permisos de conducció de motocicletes obtinguts abans del 8 de desembre de 2009 (Reglament general de conductors, aprovat per RD 772/1997, de 30 de maig), o A2, que permeta la conducció de motocicletes amb unes característiques de potència que no sobrepassen els 35 kW i una relació potència/pes màxima de 0,2 kW/kg i no derivades d'un vehicle amb més del doble de la seua potència, per als obtinguts a partir de l'esmentada data (Reglament general de conductors vigent, aprovat per RD 828/2009, de 8 de maig).\nb) Estar en possessió del títol requerit o equivalent, o tindre complides les condicions per a obtindre'l en la data en què finalitze el termini de presentació d'instàncies. L'homologació i/o equivalència de qualsevol títol haurà d'aportar-la la persona interessada, degudament acreditada per l'autoritat acadèmica competent.\nc) No patir cap malaltia o tindre un defecte físic que impedisca l'exercici de les funcions, d'acord amb els quadres d'exclusions mèdiques que es recullen en l'annex d'aquestes bases, i tindre una estatura mínima d'1,65 metres els homes i 1,60 metres les dones.\nd) Tindre complits 18 anys sense que s'excedisca l'edat de jubilació forçosa.\ng) Comprometre's, per mitjà de declaració jurada, a portar armes de foc i, si és necessari, a utilitzar-les. Tal com regla l'art. 58 lletra g de la Llei 17/2017, de 13 de desembre, de la Generalitat Valenciana.\nEl pagament de la taxa per participació en processos selectius s'ha d'ingressar en el compte municipal de Cajamar núm. ES37 3160 7489 19273200 0019. En aquest resguard s'ha de fer constar la convocatòria i el torn pel qual es concorre. Ha d'efectuar-se abans de presentar la sol·licitud d'inscripció i no s'admetrà el pagament fora del dit termini.\n- Torn de mobilitat mitjançant concurs de mèrits: 1 plaça.\nSi la plaça oferida a torn de mobilitat no fóra coberta per aquest procediment de selecció, incrementarà les que s'hagen de proveir per oposició lliure.\nLes instàncies per a prendre part en la present convocatòria s'han de dirigir a l'alcalde president de l'Ajuntament, i estaran a disposició de l'aspirant en la web municipal (https://lavilavella.com/).\nb) Els aspirants que concórreguen per torn lliure han d'aportar, juntament amb la sol·licitud, un certificat mèdic oficial (original o còpia compulsada) amb un període de vigència no superior a 3 mesos, en el qual es faça constar expressament la seua capacitat per a concórrer a les proves físiques exigides en les bases, així com que no es troben impedits o incapacitats per a l'accés a la funció pública.


Rajoy es mostra insatisfet amb la declaració de Zapatero i creu que no és el moment d'ambigüitats\nEl líder de l'oposició exigeix que s'anunciï «clarament la ruptura del procés»\nEl president del Partit Popular i líder de l'oposició, Mariano Rajoy, no està gens satisfet amb la declaració efectuada ahir a la tarda per Rodríguez Zapatero, en la qual anunciava la «suspensió» del procés de pau. Fonts del PP van indicar que Rajoy pensa que «ja no és el moment de continuar recorrent a fórmules ambigües, sinó d'anunciar clarament la ruptura del procés». Des del PP també es va expressar malestar per com estava informant el govern espanyol de l'atemptat.\n+ Personal de l'aeroport abandona la terminal afectada per l'explosió. Foto: EFE\nRajoy ja havia informat de les seves exigències al govern espanyol en una roda de premsa prèvia a la de Rodríguez Zapatero. «Li demano al govern que suprimeixi qualsevol contacte amb l'organització terrorista ETA», va afirmar un seriós Rajoy davant dels periodistes. El líder de l'oposició va demanar a Rodríguez Zapatero que anunciés que «a partir d'ara no hi haurà cap negociació amb l'organització terrorista ETA, que no es pagarà cap preu polític i que l'estat de dret actuarà amb contundència i fermesa», i va advertir-li que està «obligat a donar certeses als espanyols i tranquil·litat a tota la població» aclarint si preveu canviar la política antiterrorista que ha dut a terme «en els últims mesos». «No es pot negociar res» amb ETA, ja que «negociar suposa el pagament d'un preu polític i no es pot pagar res a aquells als quals no es deu res», va remarcar Rajoy, alhora que insistia que el PP «es reafirma en les conviccions i posicions que ha estat mantenint en els últims mesos».\nA més del PP, els qui també van demanar la paralització del procés de pau són els sindicats policials, algunes associacions de víctimes del terrorisme i diversos governs autonòmics en mans del partit liderat per Rajoy i d'UPN.\nL'Associació de Víctimes del Terrorisme (AVT) ha convocat una concentració contra ETA que es farà avui a Madrid, i el seu president, el polèmic Francisco Alcaraz, va exigir al govern espanyol que doni una «resposta contundent, sense cap escletxa de dubte, per trencar el que és un procés de rendició davant d'ETA».\n>Suport d'IU al govern


LOCAL 1078 | L'AJUNTAMENT PUBLICA UN LLISTAT DELS EDIFICIS DE MÉS DE 50 ANYS\nEl Departament d'Urbanisme ha publicat al web municipal el llistat dels edificis que, des del 2017, tenen més de 50 anys d'antiguitat. L'objectiu és facilitar l'elaboració dels informes d'avaluació dels edificis, obligatoris per llei a partir de juny de 2018 i necessaris per a poder accedir a les ajudes públiques.\nDavant de la petició de diversos sectors econòmics i tècnics de Benicarló, el Departament d'Urbanisme ha fet un recull dels edificis que tenen una antiguitat superior als 50 anys i l'ha publicat al web municipal per tal que estiga a disposició de totes les persones interessades. Aquesta mesura ve derivada de l'obligatorietat de tots els edificis de més de 50 anys de disposar d'un Informe d'Avaluació de l'Edifici, que es recull en la Llei del Sòl i Rehabilitació Urbana.\nSegons aquesta llei estatal, amb l'objectiu de garantir la qualitat i sostenibilitat del parc edificat, els edificis d'habitatges col·lectius que el 28 de juny de 2013 tingueren més de 50 anys estan obligats a disposar d'aquest informe en data 28 de juny de 2018 com a màxim. La norma també estableix que els edificis que vagen complint els 50 anys amb posterioritat al 28 de juny de 2013, disposen de cinc anys per a obtindre l'informe.\nUn informe que també és necessari, independentment de l'antiguitat de l'edifici, per a acollir-se a qualsevol tipus d'ajudes públiques per a realitzar obres de conservació, accessibilitat universal o eficiència energètica, inclòs el Pla Renhata 2017 de la Generalitat per a la reforma interior d'habitatges. En aquest sentit, cal recordar que, tal i com va anunciar l'alcaldessa la setmana passada, l'Ajuntament de Benicarló s'adherirà en breu a la xarxa OIR de la Generalitat (Oficina d'Informació a la Rehabilitació), a través de la qual es crearà un punt d'informació municipal per a consultes relacionades amb obres de conservació o rehabilitació. «L'objectiu d'aquest nou servei -ha dit Xaro Miralles, responsable del Departament d'Urbanisme- és facilitar a la ciutadania tota la informació sobre les subvencions que atorga la Conselleria per a la rehabilitació d'habitatges i edificis i oferir tota l'ajuda necessària en el procés de tramitació».\nL'alcaldessa ha remarcat que la política d'ajudes a la rehabilitació d'habitatges «no només redunda en benefici dels propietaris i del paisatge urbà, sinó que a més impulsa l'activitat dels sector econòmics que depenen en bona part de la construcció, com la fontaneria, l'electricitat, la pintura o el moble».\n<TORNA A LA PORTADA DEL NÚMERO 1078\naquesta setmana 736\naquest mes 7332


El president de transició de Mali surt il·lès d'un atac amb arma blanca a Bamako\nActualitzat 20/07/2021 19:03 CET\nHABIB KOUYATE / XINHUA NEWS / CONTACTO - Archivo\nEl president de transició de Mali, el coronel Assimi Goïta, ha sortit il·lès aquest dimarts d'un apunyalament a la capital del país, Bamako, segons ha confirmat la Presidència maliana en el seu compte de Twitter.\n"Intent d'agressió amb arma blanca contra el president de transició, el coronel Assimi Goïta, a la Gran Mesquita de Bamako", ha dit, abans de ressaltar que l'agressor ha estat arrestat per les forces de seguretat. "Les investigacions estan en marxa", ha afegit.\nL'incident ha tingut lloc després de les pregàries amb motiu de l'Eid al-Adha (Festa del Sacrifici), coneguda com Tabaski al país africà. Fonts citades per l'emissora maliana Studio Tamani indiquen que han arrestat dues persones.\nSegons la informacions recollides per l'emissora Radio France Internationale, dues persones armades s'han acostat al president de transició quan l'imam de la mesquita es preparava per sacrificar un be i un d'ells l'ha intentat apunyalar però ha ferit una altra persona.\nEl president hauria provat de defensar-se dels atacants i efectius de la Guàrdia Nacional i la Policia de Mali l'han traslladat a l'interior de la mesquita, on també es trobava el primer ministre, Choguel Maïga.\nGoïta va accedir al càrrec de president a partir d'un cop d'estat militar al maig, després de la detenció de l'aleshores president i el primer ministre, Bah Ndaw i Moctar Ouane, respectivament, menys d'un any després d'un altre cop a l'agost contra Ibrahim Boubacar Keita.


Dossier: Paisatges Sonors - Iniciatives i projectes | Observatori del Paisatge\nSèrie heterogènia d'iniciatives i projectes de diferents països del món que tenen com a objectiu fomentar l'interès del públic sobre tot allò relacionat amb els paisatges sonors.\nBarceloneta Sonora és un projecte participatiu d’investigació artística i antropológica sobre els sons del barri de la Barceloneta. El projecte culmina amb un mapa sonor de la Barceloneta en el marc dels projectes Freesound.\nBlog del periodista Albert Murillo on recopila sons de la vida quotidiana i de la natura, entre altres.\n“Mapes Sonors de la Natura” és un projecte que compta amb el suport de la Fundación Española para la Ciencia y la Tecnología (FECYT), i que pretén promoure el coneixement i l'interès dels estudiants de secundària i batxillerat pel medi natural i la tecnologia a través del treball amb el so. La primera experiencia ha estat crear el mapa sonor del Delta del Llobregat.\nProjecte d'investigació del Laboratori d'Aplicacions Bioacústiques de la Universitat Politècnica de Catalunya que estudia els sons emesos pels cetacis i els efectes de la contaminació acústica sobre el medi marí.\nProjecte online que pretén, sota l'aportació de l'escolta, ser vehicle de coneixement, estímul, divulgació i redescobriment de la comunitat autònoma andalusa, el seu entorn i complex entramat de relacions socials que hi conviuen, emprant l'ús de la xarxa com a mitjà i espai per generar, allotjar i difondre coneixement.\nWeb personal de l’artista sonor Antonio Caba amb creacions sonores, mapes i paisatges sonors, etc...\nProjecte educatiu de la Junta d'Andalusia per a sensibilitzar els alumnes sobre una escolta activa del medi acústic que els envolta i per a difondre el coneixement a l'entorn dels problemes causats per la contaminació acústica.\nAquesta pàgina presenta els resultats de l'estudi etnogràfic realitzat per Santiago Rodríguez sobre el món de les esquelles utilitzades pels pastors a l'illa de Gran Canària: un patrimoni sonor, cultural i artesanal molt interessant que, malauradament, està avui en perill d'extinció.\nWeb que recull els textos de les ponències de les Trobades Iberoamericanes sobre Paisatges Sonors. La trobada és una oportunitat per a intercanviar idees, experiències i metodologies entre especialistes de diferents àmbits i països i el públic interessat en el tema.\nProjecte nascut des de la filosofia dels netlabels, pretén dotar de significat sonor i artístic a la ciutat. Per mitjà d'estratègies entre l'art sonor, la música experimental, la geolocalització i la creació col·lectiva.\nWeb d'un projecte europeu que té per objectiu descobrir tant els paisatges sonors del continent com investigar com els sons generen experiències i formen la memòria d'un lloc. La investigació ha generat una exposició, un llibre i seminaris, entre altres productes.\nAquest projecte consisteix en la investigació i producció d'una guia de la ciutat de Tallin des del punt de vista auditiu. Creat per un grup interdisciplinari (antropòlegs, arquitectes, urbanistes, artistes), la fase inicial consisteix en la investigació de les qualitats sonores de l'entorn urbà, incloent els seus espais, fluxos, les característiques i la vida cultural.\nLa European Environment Agency (EEA) s'ha unit a la Noise Abatement Societies als Països Baixos i al Regne Unit per crear consciència sobre els impactes en la salut del soroll i per premiar les iniciatives europees que poden ajudar a reduir la contaminació acústica.\nPlataforma interdisciplinària de diàleg i de debat sobre les relacions entre el so i l'espai, i les propietats comunicatives del primer com a eina per a dur a terme innovadores pràctiques en els àmbits de l'arquitectura i l'urbanisme. Projecte nascut de l'exposició homònima celebrada a Berlín l'estiu del 2008.\nIniciativa de la Finnish Society for Acoustic Ecology per a escollir els cent paisatges sonors més representatius de Finlàndia, i examinar d'aquesta manera l'imaginari sonor de la població.\nProjecte de cartografia sonora sobre el paisatge sonor del riu Taurion (França), realitzat per l'artista sonor Cédric Peyronnet. El bloc descriu el desenvolupament del projecte i dóna la possibilitat de descarregar-se alguns extractes àudio de les sessions de gravació.\nTreball de control i registre de territoris sonors, en particular aquells considerats històrics, els que tenen canvis en el seu espai acústic a través de l'erosió i renovació urbana de l'espai urbà anterior i finalment, aquells que estan en procés de canvi radical.\nProjecte educatiu britànic que convida els alumnes a prendre consciència del medi sonor que els envolta, compondre postals sonores i intercanviar-les per Internet amb els seus companys o amb estudiants d'altres escoles.\nUna combinació d'artistes, arquitectes, músics, ballarins i investigadors exploren l'entorn i les situacions urbanes component i recomponent els seus ritmes i ressonància. Les intervencions artístiques comencen amb l'experiència quotidiana d'un viatge, un lloc o un passeig, immers en la situació comuna dels vianants i els ciutadans.\nSèrie de programes radiofònics, emesos entre el 2006 i el 2007 per l'emissora suïssa Rete Due, sobre la relació entre els humans i el món de sons que els envolta. Aquesta pàgina conté els àudios dels programes i materials escrits per a aprofundir els temes tractats.\nArxiu que presenta 50.000 enregistraments amb documentació associada de grans col·leccions de sons únics d'arreu del món i que cobreixen tota la gamma de so gravat: música, teatre i literatura, història oral, vida silvestre i sons ambientals.\nEl Laboratori d'Aplicacions Bioacústiques de la Universitat Politècnica de Catalunya està liderant un programa internacional titulat "Escolta l'Oceà Ambient profunda (LIDO)" per aplicar i estendre les tècniques desenvolupades per a la vigilància acústica passiva dels recursos\nProjecte de Yoshiaki Nishimura, director de la firma japonesa Living World, que inclou sons recollits en viatges per tot el món, identificats sobre un mapa del món. Els arxius obtinguts s'han reunit al cd Travelling with sounds.\nAplicació open source, basada en el paradigma de la realitat augmentada, per cultivar jardins sonors urbans. Qualsevol usuari que disposi d'un aparell connectat a la xarxa WiFi pot plantar un so en una determinada posició de l'espai, superposant així un paisatge sonor virtual a un específic espai públic de la ciutat.\nEl projecte va començar amb la idea de crear un nou tipus de mapa sobre la ciutat de Göteborg, (Suècia), però actualment s’ha ampliat a llocs i ciutats de tot el món.\nExplorar d'una manera interactiva i divertida les qualitats de l'ambient sonor és l'objectiu d'aquesta exposició itinerant creada pel Museu de la Ciència de Minnesota (Estats Units). A la pàgina web es pot jugar amb el paisatge sonor combinant i editant sons diversos.\nLloc web col·laboratiu dissenyat per mostrar retrats d'àudio únics de Chicago i reflectir el que els habitants de Chicago pensen del paisatge sonor de la seva ciutat.


Presentem els tresors de Sant Millan – egipte.cat\nPresentem els tresors de Sant Millan\nPublicat per Tomeu el 29 octubre, 2010\nEnsenyem obres de sant Millan\nEl Museu de Montserrat, ha tingut la gentilesa de fer-nos arribar les primeres fotografies d’aquesta col·lecció no exposada al públic, a les dependencies habituals, per manca d’espai, però allotjades molt dignament a unes noves vitrines. Poden ser observades prèvia cita telefònica amb els responsables de Montserrat.\nAquí us ensenyo un Sistre de bronze, a info podeu veure’n més, poc a poc ens en faran arribar d’altres. Cliqueu a Museu o a Col·lecció i en sabreu més.\nAmulets de tipus egipci de l’aixovar funerari de la tomba 586 de la necròpolis del Cabecico del Tesoro al conjunt arqueològic ibèric del Verolay a Santo Angel. Depositat al Museu Arqueològic de Murcia. Figureta Horus, Llegiu més…


Naix una nova revista Morlanda - Revista Saó\nNaix una nova revista Morlanda\nLa revista de creació literària i artística gestada a Manacor, Morlanda, va publicar la seva primera edició el passat 21 d’abril. La publicació, impulsada per Antoni Bauçà, Joan Truyols, Margalida Galmés i Miquel Noguerol, va anunciar a través de les seves xarxes socials el número 0 de manera gratuïta al seu portal web (morlanda.cat).\nLa revista serà semestral i traurà el número 1 aquesta tardor en paper. Els seus impulsors pretenen donar a conèixer textos i il·lustracions tant d’autors novells com d’altres que ja estan consolidats. Aquest número 0 és una mostra del que volen fer i pretenen mostrar al públic la seva proposta. L’altre objectiu, no menys important, és el d’aconseguir subscriptors per poder continuar el projecte i poder fer front als costos que suposa dur a terme un projecte d’aquestes característiques.\nLa revista compta amb col·laboradors de diversos àmbits, com il·lustració, narrativa, poesia, teatre o còmic, però estan oberts a qualsevol forma d’expressió artística que pugui ser publicada en paper. Asseguren que la revista va des de Manacor cap a tots els territoris de parla catalana i pretenen que hi hagi col·laboradors d’arreu del domini lingüístic. En aquesta edició 0 ja hi han participat autors de fora de Mallorca i la intenció és anar ampliant, que hi hagi persones de diferents indrets.\nTot i que el número 1 ja està enllestit, des de Morlanda continuen oberts a rebre textos i obres a revistamorlanda@gmail.com. Una de les seves impulsores, Margalida Galmés, ja va declarar que no serà un espai de crítica, ja que d’aquests espais n’existeixen arreu. «Creim que a les Illes Balears no hi ha cap proposta com la nostra, però sí que hi ha una mancança en el sentit que les persones que fa poc temps que treballen en aquest món, no tenen un mitjà per donar-se a conèixer i nosaltres pretenem omplir el buit», comentava Galmés.


Lloga la BMW F 750 GS\nAquest model el podem qualificar com una moto democràtica perquè posa a l’abast de tots els públics la gamma GS de BMW. És la moto més lleugera, econòmica i d’altura més assequible.\n148€ / dia\n97€ / dia\n88€ / dia\nUna referència de la gamma mitjana\nEn PauTravelMoto hem apostat des dels nostres inicis per les motos de cilindrada mitjana per als viatges. Alguns clients dubten al principi amb aquestes motos front les maxi-trail, però les retornen sorpresos pel seu comportament en la carretera, equiparable a motos més grans.\nAccesibilitat de conducció\nLa seva facilitat de conducció i les seves dimensions contingudes la converteixen en una moto de viatge apta per a qualsevol persona, independentment de la seva experiència prèvia o altura. Per això, és una moto ideal per a agafar confiança en els viatges amb moto.\nEn PauTravelMoto lloguem motos per a viatjar. Per això totes les nostres motos de viatge van equipades amb un kit complet de bagul i maletes, incloses en el preu de lloguer. Aquest kit garanteix espai suficient perquè una parella pugui viatjar còmodament amb moto amb el seu equipatge.\nLa BMW F750GS és una moto que diverteix als seus conductors. Té molta agilitat en les carreteres de corbes i el seu pes contingut l’ajuda a fer les maniobres en aturat més fàcilment que les seves germanes majors de la gamma GS.\nL’agilitat és un dels seus atributs bàsics. La BMW F750GS es mou amb agilitat i soltesa en el trànsit i permet realitzar viatges tan llargs com qualsevol altra motos sense haver de bregar amb el pes de les maxi-trails.\nMotor bicilíndrico en paral·lel\nLa BMW F750GS compta amb un motor bicilíndrico en paral·lel que té potència suficient per a viatjar amb soltesa i comoditat. A més, té un consum moderat, la qual cosa és una altra ajuda a l’hora de fer viatges.


ARAINFO REDACCIÓN 9 noviembre, 2016, 07:17\nSegons diverses informacions publicades en diversos mitjans de comunicació, la fiscalia ha sol·licitat a l'Audiència Nacional espanyol que citi a declarar a cinc membres de l'Esquerra Independentista per un presumpte delicte d'injúries a la corona.\nLes diligències en qüestió estarien relacionades amb "l'acció de rebuig a la monarquia espanyola" en acabar la manifestació del passat 11 de setembre a Barcelona. "Aquest tipus d'actuacions no són noves, i s'emmarquen en l'estratègia de repressió contra la llibertat d'expressió que suposa l'especial protecció jurídica que té la família reial espanyola", afirmen des de la Candidatura d'Unitat Popular (CUP) i Alerta Solidària, organització antirepressiva de l'Esquerra Independentista.\nDe fet, s'escau recordar que la crema de fotografies de membres de la corona espanyola ja ha estat enjudiciada en ocasions anteriors. "Especial menció requereix el cas dels dos joves de Girona que van ser jutjats i condemnats per l'Audiència Nacional espanyola arran de la crema d'una fotografia del rei l'any 2007, que va tenir com a resposta popular una onada de cremes arreu dels Països Catalans. Cal recordar que el març passat el Tribunal Europeu de Drets Humans va admetre a tràmit la demanda contra l'estat per una possible vulneració dels articles 9 i 10 de la Convenció Europea de Drets Humans", recorden.\n"Així mateix -recorden-, cal entendre aquesta actuació com una més en l'estratègia de repressió i persecució política de l'independentisme en un context polític de confrontació democràtica vers d'estat que es viu als Països Catalans i, en particular, a la celebració d'un referèndum d'autodeterminació del principat anunciada per la tardor de 2017".\nFinalment, ambdues organitzacions denuncien l'actuació del Departament d'Interior que "és qui va ordenar el dispositiu dels Mossos d'Esquadra del passat 11 de setembre, arrel del qual es va remetre l'informe sobre el qual la fiscalia de l'Audiència Nacional basa el procediment penal contra les cinc independentistes investigades". "No es pot entendre, justificar ni acceptar l'actitud proactiva del Departament d'Interior en la persecució de l'independentisme i de criminalització de la protesta, que una vegada més actua com a instrument repressiu de l'estat espanyol", conclouen.