Medi Ambient i Turisme organitzen rutes guiades de Snorkel a l'Olla - Altea Digital\nMedi Ambient i Turisme organitzen rutes guiades de Snorkel a l’Olla\nLes regidories de Medi Ambient i Turisme, regides per José Orozco i Xelo González, respectivament, posen en marxa una nova activitat aquàtica; Immersió lleugera amb guia subaquàtic a la platja de l’Olla d’Altea. L’activitat, gratuïta, tindrà lloc tots els dimecres fins a setembre de 10 a 12.\nSegons han explicat els edils, l’activitat consistirà en accedir des de la platja fins a l’illa, fent un recorregut guiat en el qual es reconeixerà tota la nostra fauna i flora mediterrània, en molt bon estat de conservació al llarg de la barra litoral, esculls i boscos submarins existents entre la platja i l’illa de l’Olla. A més, es recolliran plàstics durant el trajecte.\nL’activitat compta amb la col·laboració de l’empresa Poseidón, qui cedirà l’equipament per a la immersió lleugera i les xarxes per a la recollida del plàstic.\nEl punt de trobada serà a la platja a l’alçada de l’hotel Villa Gadea, on es donarà una breu explicació als assistents, que hauran d’acudir amb equip lleuger d’aletes, ulleres i tub, protecció solar o samarreta protectora.\nEl nivell d’exigència de l’activitat s’adaptarà a la formació del grup i a les condicions climatològiques.\nJosé Orozco i Xelo González conviden a la participació i apunten que les inscripcions han de materialitzar-se en mediambient@altea.es amb les dades personals com l’edat i el número de DNI.


Després del confinament… ja estem en marxa! – Fisio control motor\nCom deia en l’anterior fisiobutlletí, el que toca ara és reinventar-se en època de canvis.\nLa línia a seguir és acompanyar les persones en la seva lesió o patologia de manera individualitzada, ajudant a entendre la situació per a empoderar i motivar els pacients a treballar en el seu camí cap a la recuperació.\nPersonalment he aprofitat aquestes setmanes de confinament a fer un treball introspectiu, redirigir els nous objectius i reconstruir el nou camí a seguir. Dedicar temps a la família, a escriure com sempre m’ha agradat fer, a estudiar i crear vincles amb grans professionals de la salut m’ha ajudat a convèncer del canvi de direcció professional. D’aquesta manera, seguir creixent com a fisioterapeuta i millorar el tracte amb les persones que confien en mi.\nEstem novament en marxa!\nPel que fa a les sessions individuals, encara no ens ha arribat els equips EPI que hem demanat, per la qual cosa les visites per urgències hauran de ser de manera virtual. Tot i així, tothom qui necessiti assessorament es pot ficar en contacte al 615603671 i buscarem una solució a la problemàtica.\nPel que fa a les sessions grupals, n’hi ha programades de virtuals i presencials a l’aire lliure. Per a les primeres, pots demanar informació ja que estem creant nous grups tant d’exercici terapèutic enfocat a patologies concretes, com de CORE o Hipopressives. Les sessions presencials tant de les ja especificades com de marxa nòrdica, en dependrà l’evolució de les fases de desconfinament. Avancem que ja tenim llistes obertes per a realitzar les activitats a l’aire lliure sempre aplicant les mesures de seguretat que s’estableixin en cada moment.\nSessions grupals virtuals i presencials a l’aire lliure\n-Exercici terapèutic en patologia cervical, dorsal i espatlla\n– Exercici terapèutic en patologia de lumbar, maluc, genoll i peu\n–Iniciació al CORE\n-Gimnàstica abdominal hipopressiva enfocada a la reeducació\n–Marxa nòrdica fisioterapèutica\nDemana informació sense compromís a thais@fisiocontrolmotor.com o 615603671.


Can Gonteres, Caus-Pinetons, Pla Bonaire-Garrot i Molinot, radiografia i problemes Can Gonteres, Caus-Pinetons, Pla Bonaire-Garrot i Molinot, radiografia i problemes – MónTerrassa\nCan Gonteres, Caus-Pinetons, Pla Bonaire-Garrot i Molinot, radiografia i problemes\nLa neteja, els atacs de porcs senglars o la mobilitat, principals queixes veïnals\nJ.M.O. 16 de Juliol de 2021 7:00\nAls barris o nuclis de baixa densitat del districte 5 de Terrassa hi viuen un total de 708 persones. Quant a associacionisme trobem 3 entitats, l’AVV Can Gonteres, l’AVV El Molinot i l’Associació Propietaris Bon Aire Residencial, i d’aquestes l’AVV Can Gonteres i l’AVV El Molinot tenen representació i participen al CMD 5.\n• El mal estat de l’asfalt, la manca de voreres i la manca d’enllumenat i diferència d’intensitat entre carrers del mateix barri.\n• Els accessos al barri de Can Gonteres tant per Can Boada com per la B40 necessiten millorar l’accessibilitat, hi ha trams sense vorera i molt estrets.\n• Fa temps que demanen la instal·lació de càmeres de seguretat al barri. S’hanproduït robatoris i hi ha una sensació generalitzada d’inseguretat.\n• Millorar la senyalització tant horitzontal com vertical.\n• A Can Gonteres es queixen que els autobusos són vehicles vells que s’avarien constantment.\n• Tots els barris demanen incrementar la freqüència de la recollida de totes les fraccions de residus, així com accions per evitar el problema brutícia als contenidors i els abocaments il·legals.\n• Al barri de Can Gonteres els contenidors de vidre són insuficients, demanen canviar-los per uns més grans.\n• Instal·lar elements al terra per evitar que els contenidors es moguin.\n• Moltes voreres amb el panot trencat.\n• Hi ha pendent fer accions de millora a la depuradora de Can Gonteres.\nEls municipis limítrofs als diferents nuclis\nEl Molinot: és limítrof amb Viladecavalls i Vacarisses\n• Hi ha força contacte amb Viladecavalls ja que la meitat de la urbanització hi pertany.\n• Viladecavalls fa la recollida d’escombraries a la part de Terrassa.\n• Des de l’AV han demanat els dos Ajuntaments que s’estudiï la possibilitat a formar part de Viladecavalls, ja consideren que seria molt més fàcil la gestió de tots aquests temes de preocupació per als veïns i veïnes, si tota la zona depengués d’un sol municipi.\nCan Gonteres: és limítrof amb Viladecavalls\n• Hi ha força contacte amb Viladecavalls per la proximitat del veïnat que hi pertany.\n• L’AV ha demanat en diverses ocasions als dos municipis trobar una solució a l’arribada del bus al barri, ja que estava previst que arribés a l’estació. Actualment la part tècnica dels dos Ajuntaments estan establint el procediment. Està prevista durant el segon trimestre de l’any una reunió per exposar les solucions tècniques acordades a les AAVV afectades entre les que es troba l’AV de Can Gonteres.\nPla del Bonaire – el Garrot és limítrof amb Matadepera, i Els Caus- Els Pinetons és limítrof amb Rellinars i Vacarisses.\n• Can Gonteres: fan Festa Major i activitats per dinamitzar el barri al Casal Cívic (ex: activitats esportives, excursionisme, ioga, zumba, cuina, defensa personal, informàtica).\nCan Gonteres Caus-Pinetons Garrot Pla Bonaire-Garrot Molinot Terrassa


Girona, un plató de cine | Jordi Camps i Linnell | Girona | Cultura | El Punt Avui\nGirona - 3 agost 2015 2.00 h\nGirona, un plató de cine\nLes característiques urbanístiques i patrimonials de la ciutat atrauen moltes produccions audiovisuals, com ara la sèrie d'èxit ‘Joc de trons'\nLa Girona Film Office és l'entitat municipal que coordina tots els rodatges que s'hi fan\nGràfic amb dades de rodatges i la llista de les produccions rodades a Girona ciutat GRÀFICS.\n10 dels 22 llargmetratges rodats s'han fet els últims 4 anys\nLa presència per primera vegada d'algunes de les estrelles més brillants de Hollywood, com ara Ava Gardner i James Mason, a Girona i a Tossa de Mar, especialment durant la primavera de 1950, va suposar un enorme impacte a l'època que encara perdura en el record. Han passat seixanta-cinc anys i les comarques gironines són més que mai un pol d'atracció de productors de la indústria audiovisual per la seva combinació paisatgística de mar i muntanya, passat i modernitat. I amb Girona com a centre logístic, així com a plató ideal també per les seves característiques urbanístiques i patrimonials, com ho demostra el fet que en els darrers anys s'hagi incrementat l'interès de productors per rodar-hi tant pel·lícules com sèries televisives o espots publicitaris.\nLa darrera campanada s'ha donat recentment amb l'anunci d'un rodatge tant sonat com és el de Joc de trons, la sèrie més popular del moment, un fenomen mundial que acaba de registrar 20 milions d'espectadors en la seva cinquena temporada d'emissió. Això quan no fa ni quatre dies que l'equip de rodatge de la seqüela d'Ocho apellidos vascos –un altre fenomen, en aquest cas d'abast estatal– s'ha acomiadat del seu pas per aquesta demarcació.\nUn increment de filmacions perceptible des de fa un temps i que ha convertit Girona en una de les ciutats catalanes amb més produccions audiovisuals. La mitjana ho confirma: 36 rodatges audiovisuals i sessions fotogràfiques anuals de mitjana en els últims quatre anys. I una altra dada a tenir en compte: 10 dels 22 llargmetratges rodats s'han fet els últims 4 anys.\nCurtmetratges, documentals, films, espots, videoclips... tota una sèrie de rodatges que gestiona des del 2008, any de la seva creació, la Girona Film Office, treballant conjuntament amb la Catalunya Film Comission. Aquest ens municipal funciona com a finestra única amb la principal funció de centralitzar les consultes i peticions de rodatges o sessions fotogràfiques que es fan a la ciutat i facilitar-ne els tràmits i gestions, sobretot pel que fa a temes logístics i d'ocupació de via pública. S'estructura de manera interdisciplinària perquè hi ha implicades diferents àrees de serveis de l'Ajuntament. Tot pensat per facilitar a les productores, localitzadors i particulars serveis bàsics com són bases de dades d'imatges de localitzacions, càterings, productores i professionals locals de l'audiovisual. Per Laura Merino, tècnica de Cultura encarregada de la Girona Film Office, a banda d'aquests serveis i les evidents característiques urbanes i patrimonials, “Girona té l'al·licient que és una ciutat acollidora i participativa, com ho demostra el fet que, tot i les molèsties que de vegades comporten els rodatges, aquests sempre són ben rebuts”.\nEl fruit: ‘Joc de trons'\nSobre la tasca i la funció d'aquest organisme, Narcís Casassa, cap de Cultura de l'Ajuntament de Girona, creu que també es fa molt bona feina en l'àmbit “comercial”, en el sentit que no només es reben sol·licituds de rodatges, sinó que també es treballa molt participant en reunions i trobades amb localitzadors nacionals, estatals i internacionals. “Es tracta de sembrar”, remarca Casassa. I recollir, com s'ha demostrat amb el cas de la sol·licitud de la productora nord-americana HBO de rodar a Girona escenes de la sisena temporada de Joc de trons, i que ja tanta volada ha tingut mediàticament. I és que, segons indica el tècnic de Cultura, els productors no només s'han fixat en Girona per les característiques patrimonials, el to càlid de la pedra del Barri Vell i el fet que gairebé no hauran de retocar res, sinó perquè sens dubte “hi ha influït la recomanació d'altres localitzadors que han treballat prèviament a la ciutat”.\nQue tot surti a la perfecció durant el rodatge que tindrà lloc al setembre pot comportar consegüentment nous rodatges en el futur. “La importància de sembrar”, insisteix, per aclarir que això no vol dir que ningú no tingui tractes diferencials ni barra lliure. “Fins ara tot han estat facilitats per les dues parts”, confessa.\nés l'increment registrat de l'interès turístic d'Osuna des que s'hi van rodar escenes de ‘Joc de trons'.\nMillor l'impacte turístic posterior\nLes produccions que escullen Girona com a escenari on rodar continguts audiovisuals comporten no només una inversió econòmica a la ciutat durant els dies de filmació, sinó que també en difonen la imatge i n'afavoreixen la projecció i l'impacte turístics. A Barcelona s'ha comprovat l'enorme rendibilitat que va suposar a posteriori el film Vicky Cristina Barcelona, sobretot pel que fa a l'increment de turistes nord-americans. Per això els agents locals tenen clar que caldrà aprofitar l'aterratge de produccions de la magnitud d'Ocho apellidos catalanes i Joc de trons per muntar iniciatives que rendibilitzin la inversió.\nLes dades ho demostren. Entre d'altres, TripAdvisor, el portal de viatges més influent en l'àmbit mundial, ha publicat recentment una comparació de xifres de tràfic de dades que analitza la popularitat dels llocs de tot el món on s'han rodat localitzacions de la sèrie Joc de trons. Aquestes dades mostren que les localitats espanyoles d'Osuna i Sevilla –que apareixen en la cinquena temporada de la popular sèrie– han experimentat un augment considerable d'interès dels viatgers des del 2013: un augment del 35% en el cas d'Osuna i un augment d'un 12% per a Sevilla. Concretament mostren els resultats de sis localitats que experimenten entre el maig del 2013 i el maig del 2015 l'increment d'usuaris del web: Mdina (Malta), un 29%; Dimmuborgir (Islàndia), un 19%; Condat d'Antriom (Regne Unit), un 13%, i Myvath (Islàndia), un 10%, a més de les esmentades Sevilla i Osuna. “Aquests estudis demostren la rapidesa amb què les sèries de televisió poden potencialment impactar en el turisme en destinacions concretes”, diu Blanca Zayas, portaveu de TripAdvisor.\n‘Joc de trons' conquereix la Devesa\nEl Punt Avui. Girona 03-08-2015, Pàgina 4


YOUNG TALENT GIRONÈS - Zona Jove Gironès\nEl Young Talent és un concurs per a joves del Gironès d'entre 15 i 29 anys, on cada participant té l'oportunitat de demostrar el seu talent artístic davant d'un jurat. Hi ha sis disciplines artístiques en les quals s'hi pot participar o bé individualment o bé en grup: arts visuals, arts escèniques, arts plàstiques, música, escriptura i dansa.\nA cada edició del concurs s'estableix una temàtica, escollida amb els i les participants d'altres anys. Aquesta vegada s'ha triat com a temàtica del concurs:\nDIVERSITAT (de gènere, afectivosexual, cultural, funcional i/o similars).\nNo és obligatori presentar una proposta al concurs sobre aquesta temàtica, però si ho fas, optaràs al premi valorat en 500 euros a la proposta més ben relacionada amb la temàtica.\nEn aquesta 6a edició la gala final del Young Talent Gironès se celebrerà el 7 de maig a la sala de concerts La Mirona de Salt.\nBases - Young Talent Gironès (2022) (PDF)\nTermini d'inscripció: del 4 al 15 d'abril de 2022\nINSCRIPCIÓ (EN SOLITARI)\nINSCRIPCIÓ (EN GRUP)\nLes darreres edicions del Young Talent Gironès\nGuanyadors/es de l'any 2021\nEl dissabte 15 de maig, a la tarda, a les Golfes de Can trinxeria de Cassà de la Selva es va celebrar la final de la 5a eidició del concurs (adaptada en format lelemàtic). Hi van haver 13 actuacions finalistes, d'un total de 53 concursants. Les persones guanyadores d'aquesta edició són:\nEn la categoria escriptura: Nina Busquet Figueras (Bordils)\nEn la categoria arts visuals: Aniol Oliver Galindo (Bordils)\nEn la categoria arts plàstiques: Elena Garrigolas Ledo (Fornells de la Selva)\nEn la categoria arts escèniques: Es declara desert\nEn la categoria dansa: Martina Busquet Figueras (Bordils)\nEn la categoria música: Iria Regueiro Cruz (Salt )\nEn la categoria música: Pau Garcia i Noguera (Sant Gregori)\nEl Premi especial a la temàtica llibertat d'expressió és pel Grup Nou món que ha participat en la categoria d'arts visuals (Sant Gregori)\nPodeu reviure la gala final de l'edició al següent enllaç!\nGuanyadors/es de l'any 2020\nEl dijous 11 de juny, a la tarda, a Can Trinxeria de Cassà de la Selva es va celebrar la final de la 4a edició del concurs (que es va anomenar Young Talent Confinart i es va haver d'adaptar al format telemàtic). Hi van haver un total de 16 actuacions que van arribar a la final, d'un total de 40 concursants. Els galardonats/ades finals van ser:\nEn la categoria escriptura: Neus Colomé (Juià)\nEn la categoria arts visuals: Maria Farré (Sant Gregori)\nEn la categoria arts plàstiques: Maitane Gutierrez (Celrà)\nEn la categoria dansa: Paula Ramis del grup Lemonada amb Júlia Miquel (Celrà)\nEn la categoria música: David Flores (Girona)\nPodeu reviure la gala d'exhibició en línia al següent enllaç!\nGuanyadors/es de l'any 2019\nEl dissabte 19 d'octubre a la tarda, al Teatre la Sitja de Fornells de la Selva, es va celebrar la 3a edició del concurs. Hi van haver un total de 21 actuacions, amb 36 concursants. Els galardonats/ades van ser:\nEn la categoria escriptura: Helena Piqué (Sant Gregori)\nEn la categoria arts visuals: Es declara desert\nEn la categoria arts plàstiques: Marta Puig Parnau (Madremanya)\nEn la categoria arts escèniques: Pau Mercader (Bordils), en especialitat de circ i Guillem Roman Jubany (Sant Gregori), en especialitat de teatre\nEn la categoria dansa: Rado Bernal Lopez (Celrà)\nEn la categoria música: Daniela Manrique (Quart) - Pau Brugués (Sant Julià de Ramis) - Júlia Sunyer Rigau, en nom del grup musical Preludi (Sant Gregori)\nConsulta el resum de la gala al següent vídeo, editat per Jaume Parera!\nGuanyadors/es de l'any 2018\nEl dissabte 20 d'octubre de 2018, al Teatre Casino de Llagostera es va celebrar la 2a edició del concurs. Hi van haver un total 42 actuacions, amb 42 concursants, i els galardonats/ades van ser:\nEn la categoria escriptura: Sandra Romero (Salt)\nEn la categoria arts visuals: Olaia Brugada (Girona)\nEn la categoria arts plàstiques: Sara Villarta Rodó (Girona)\nEn la categoria arts escèniques: Andreu Casadellà Oller (Girona)\nEn la categoria dansa: Rado Bernat Lopez (Celrà)\nEn la categoria música: Gennipher Frias (Girona), per veu i interpretació - Maria Farré (Sant Gregori), per instrument i veu - Paula Trabuchelli (Sarrià), per composició pròpia\nGuanyadors/es de l'any 2017\nEl dissabte 21 d'octubre de 2017, al Teatre Municipal Puig d'Arques de Cassà de la Selva es va celebrar la 1a edició del concurs, amb la gravació d'un vídeo com a premi que es pot consultar prement el nom dels i les guanyadors/es:\nEn la categoria escriptura: Laura Alabau i Jubanteny (Flaçà)\nEn la categoria arts plàstiques: Unai Carballo Torres (Vilablareix) i Marta Anglada de Puig (Bordils)\nEn la categoria arts escèniques: Claudia Hernández Surós (Llagostera) i Oriol Serra Pagès - (Sant Jordi Desvalls)\nEn la categoria música: Jana Barneda Blanch (Quart) i\ni Olga Perxés Perich (Bordils)


Mbappé, els putxinel·lis i la tempesta que ve\nActualitzada el 23-05-2022 09:14\nQue sí, que Mbappé és queda i hi ha una sèrie de putxinel·lis lamentables que han quedat ben retratats. Ok. Però també és trist que el Barça només suqui pa en el ridícul de Florentino (a qui ningú demanarà una explicació) quan s’anuncia calamarsada al Camp Nou.\nVeure Mateo Alemany, un home normalment prudent, a punt de dir “Ousmane? el que tinc aquí penjant”; Xavi dient que ara comença el partit més important, que és el dels despatxos i la gent del Camp Nou (sense cap mena de dubte, el millor de la temporada) aplaudint tot el partit i només xiulant a l’equip al final, obre un escenari inquietant.\nSi demà passat surt la notícia que Alemany plega, no em sorprendrà tant com la de quan va marxar Reverter. Xavi, que per mi ha tingut massa paciència i educació i poca mala llet amb els seus jugadors, espera moviments d’una presidència que hauria de prendre nota que el curs ha acabat amb un sotscampionat, però amb xiulada. Això sí, Mbappé, a París i tots rient dels putxinel·lis. No siguem com ells.\n22-05-2022 08:21 FUTBOL\nMbappé rebutja el Madrid i renova pel PSG fins al 2025


És un altre dels documents que es poden atorgar en una Notaria. Serveix bàsicament per formalitzar contractes financers que s’obtenen i negocien amb els bancs (préstecs, crèdits, descomptes, avals, rènting, leasing, confirming, factoring, etc.). Normalment es redacten de forma unilateral i en format estandarditzat per l’entitat financera que intervé en l’operació.\nEl gran avantatge que té la intervenció del Notari en la pòlissa és que la converteix en document públic, amb la qual cosa en cas que existeixi incompliment, es podrà reclamar judicialment de forma directa, sense necessitat de passar per una fase probatòria prèvia.\nPer a la firma de la pòlissa, a diferència de les escriptures, no és necessari que compareguin totes les parts en un mateix acte davant del Notari, poden anar a la Notaria en moments diferents i fins i tot s pot firmar el mateix document en Notaries diferents (pòlissa desdoblada).\nA la nostra Notaria, a més, per raó de la seva especialització i llarga experiència en la intervenció de pòlisses, oferim tant al particular com a l’entitat financera una gran rapidesa i agilitat, sense esperes ni necessitat de cita prèvia.\nVingui amb el seu document d’identitat original i en vigor en l’horari habitual de la Notaria


ENCÀRREC ESPECIAL: d’abril 2010\nCicle de Cinema Negre: Heredia & Asociados\nPublicat per Inductor a 18:15 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Jordi canal, La Bòbila\nGinesta pels morts. Un blues empordanès/ Agustí Vehí i Castelló\nJaume Plangumà pertany als Mossos d´Esquadra I ha seguit els moments més forts del desplegament del Cos, pagant els preus personals que implica viure a mig país. Ara, amb els gallons de sergent acabats d´estrenar, arriba destinat a la comissaria de Figueres.\nAllà descobrirà un món especial, a vegades difícil i complicat, però sempre fascinant: L´Empordà.\nUn món que l´obligarà a demanar-se si no ha arribat el momento de parar i construir el seu refugi per viure o, acabades les pràctiques de sergent, marxar i tornar a començar en un altre lloc com a fet sempre.\nNomés arribar haurà de descubrir el misteri d´uns crims horribles que el portaran, al costat dels homes i les dones del Grup d´Investigació de la comissaria figuerenca, fins un dels moments més tràgics i terribles de la història recent de Catalunya.\nGinesta pels morts. Un blues empordanès\nAgustí Vehí i Castelló\nMare Nostrum Negra 2010\nEtiquetes de comentaris: Agustí Vehí, Llibres Recomenats, Mare Nostrum, Novetats Editorials, Recepcions\nUn guàrdia urbà de Figueres retrata els mossos i l'Empordà a «Ginesta pels morts»\nLa novel·la, rica en detalls sobre la comarca i la seva gent, la protagonitza un sergent que investiga crims en sèrie\nEl sotsinspector de la Guàrdia Urbana de Figueres i historiador Agustí Vehí acaba de publicar amb l'editorial de Perpinyà Mare Nostrum Ginesta pels morts. Un blues empordanès, una novel·la policíaca ambientada a l'Alt Empordà i que té per protagonistes els mossos d'esquadra de la comissaria de Figueres, als quals toca la difícil tasca d'investigar un seguit de crims que aparenten ser obra d'un assassí en sèrie. Vehí aprofita la trama criminal per fer una descripció rica i detallada de l'Empordà i la seva gent, i també del funcionament del cos dels Mossos i com afecta la seva estructuració i les diverses destinacions en la vida personal dels agents. Vehí ja havia publicat Abans del silenci, guanyadora del premi Ferran Canyameres 2009\nAgustí Vehí ha fet protagonista de Ginesta pels morts Jaume Planagumà, un sergent una mica veterà que ha viscut els moments més durs del desplegament dels Mossos, amb nombrosos canvis de destinació que li han suposat un cost personal: la pèrdua contínua de les seves parelles. Arriba a la comissaria de Figueres i descobreix un Empordà que el comença a fascinar i es planteja que podria ser un bon lloc per quedar-s'hi a viure, i aviat descobreix que també és un lloc on es mata massa. La feina ja se li acumula només d'incorporar-se, perquè comencen a aparèixer cadàvers al mig del bosc. Curiosament, l'escenari de les troballes de cadàvers són els boscos de Darnius, on fa uns anys van ser assassinades tres persones, un cas conegut pel triple crim de Darnius. Ho deien els experts en novel·la negra en un debat a les jornades Olot Negre, celebrades a la capital de la Garrotxa: la ficció sempre es retrata una mica en la realitat. Les víctimes dels assassinats a Ginesta pels morts són persones estrangeres, indocumentades i que han rebut agressions extremadament violentes. La investigació dels crims permet al sergent Planagumà començar a descobrir i entendre l'Alt Empordà, a través del coneixement d'uns personatges singulars. Hi destaca una farmacèutica, amb un paper cabdal en la trama, que combina les tasques normals d'apotecària amb les d'herborista i remeiera, a l'estil de les bruixes d'un altre temps. La introducció de mossèn Caldo, un capellà que guarda un secret excepcional, permet a l'autor rememorar els temps del contraban i l'estraperlo, tant habituals a la zona fronterera. Els homes i dones que treballen de policies i acompanyen Planagumà concentren les virtuts i els defectes més humans i reben les pressions polítiques, socials i periodístiques habituals. I, com en tota novel·la criminal, no hi pot faltar el personatge del forense, que, a Ginesta pels morts, es diu Narcís. A ningú se li escaparà la coincidència amb el forense, també alt-empordanès, Narcís Bardalet, que ha saltat a la fama a través del mateix gènere negre, de la mà de Clàudia Pujol, que ha publicat dos volums de les aventures d'aquest investigador. Vehí crea, en definitiva, una perfecta trama d'intriga, dibuixant magnificament la comarca i la seva gent.\nAgustí Vehí (Figueres,1958), compagina la seva feina de sotsinspector a la Guàrdia Urbana de Figueres amb la docència de l'assignatura bases historicosocials de la seguretat a l'Escola de Prevenció i Seguretat Integral (UAB). Doctor en història per la Universitat Autònoma també ha estat durant 14 anys professor d'història de Catalunya a l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya. És autor de diversos treballs històrics i de creació literària i va guanyar el premi Ferran Canyameras 2009 amb la novel·la Abans del silenci, una història policíaca, també amb assassí en sèrie, amb connotacions molt especials perquè està ambientada a finals de la Guerra Civil espanyola, quan els investigadors havien d'afrontar dificultats afegides a les policials.\nTexte: Tura Soler\nFoto: Jaume Porcalles\nPublicat per Inductor a 16:15 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Agustí Vehí\nEl misteri de la cadira de rodes/ Laura Mancinelli\nEn el primer dels seus famosos casos, el capità Florindo Flores s'enfronta perplex a un reguitzell de cadàvers del més cèlebre dels semiòlegs italians - panxa generosa, ulleres i barba- que baixen surant en sèrie per les aigües del riu Po. Té ganes de jubilarse, de plantar un hortet «per sembrar-hi enciams, ravenets, tomàquets i faves», però encara és d'hora per plegar; cal que bregui abans amb l'entrellat d'uns apunts de literatura que volen, faxos abstrusos provinents d'Alaska que especulen sobre oques i micos, un enterramorts sicilià a qui no calen instruccions i cadires de rodes que filen amunt i avall. Novel•la policíaca? bufa. Deia bé el personatge de Leonardo Sciacia quan afirmava, rotund, que l'italià no és l'italià: és pròpiament la intel•ligència. Com podria no plaure't, impagable lector?\nEl misteri de la cadira de rodes\nDías Contados 2010\nPublicat per Inductor a 12:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Días Contados Editorial, Laura Mancinelli, Novetats Editorials\nTeresa Solana guanya la III edició del Premi Crims de Tinta\nLa novel·la guanyadora, que serà publicada per l’editorial La Magrana, és una obra de tall clàssic, divertida i vibrant, protagonitzada per una sotsinspectora dels Mossos d’Esquadra, Norma Forester, que investiga l’assassinat d’un catedràtic d’història i que està envoltada d’una família peculiar\nLa trama de l’obra guanyadora, ambientada en la Barcelona actual, evoca els anys de la Guerra Civil i la postguerra i es pregunta què n’ha quedat de l'idealisme dels vells combatents de la República.\nEl conseller d'Interior, Joan Saura, ha explicat que el que s'aconsegueix amb aquest premi és un doble objectiu: “normalitzar la tasca dels Mossos d'Esquadra i socialitzar-la com a policia integral de Catalunya apropant-la a la societat i que Catalunya tingui una novel·la negra a l'alçada de les novel·les negres de tota Europa"\nL'autora, Teresa Solana, ha destacat "l'ajuda que ha rebut per part del cos de Mossos d'Esquadra per explicar els procediments fets servits en la tasca policial", mentre que el director general d'RBA, Joaquim Palau, ha mostrat la "plena satisfacció de l'editorial amb el treball realitzat per la conselleria d'Interior en el premi Crims de Tinta".\nEl premi, creat l'any 2008 pel Departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació i guardonat amb 20.000 euros, és el més ben dotat de novel·la negra en llengua catalana.\nLa novel·la Negres tempestes de l'escriptora Teresa Solana, presentada amb el títol d'El Manuscrit i sota el pseudònim de Clàudia Mata, ha estat l'obra guardonada en la tercera edició del premi Crims de Tinta de novel·la negra, d’intriga i policíaca, segons el veredicte del jurat fet públic avui.\nEn el veredicte del premi fet públic avui, el jurat ha destacat "el component coral de la novel·la, que ofereix un ampli ventall de personatges i situacions que lliguen el present amb la història recent. Els personatges i els fets de l'obra guanyador expliquen la nostra realitat, connecten amb la solidaritat dels homes i dones de les Brigades Internacionals i amb la foscor i la tristesa de la postguerra i l'exili" .\nSegons ha explicat el responsable de la llibreria Negra i Criminal de Barcelona i president del jurat, Paco Camarasa, "no es tracta d'una novel·la històrica sinó d'una investigació rabiosament moderna i el jurat intueix que és l'inici d'una sèrie protagonitzada per una família molt peculiar".\nEl jurat del premi, instaurat pel Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació, i l'editorial La Magrana, ha atorgat el guardó per unanimitat després de llegir i valorar les 23 obres presentades. El premi està dotat amb 20.000 euros i la publicació de l’obra.\nLa lectura del veredicte del jurat i la presentació de l’autora guanyadora de la tercera edició del premi literari Crims de Tinta ha estat presidida avui pel conseller d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, Joan Saura, i el director general de RBA Llibres, Joaquim Palau. La guanyadora rebrà el premi durant la celebració del Dia de les Esquadres, el proper dilluns 19 d'abril.\nSaura ha explicat que "el Premi "Crims de Tinta" va ser creat fa tres anys pel Departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, amb la col·laboració de l’editorial La Magrana, amb motiu de la commemoració dels 25 anys de la Llei de creació del cos de Mossos d'Esquadra i la finalització del desplegament dels Mossos d'Esquadra a Catalunya amb l'objectiu de fomentar la creativitat literària en llengua catalana en aquells gèneres que tracten de temàtiques relacionades amb els àmbits competencials del Departament".\nEl conseller també ha recordat que "el premi té un doble objectiu: normalitzar la tasca dels Mossos d'Esquadra i socialitzar-la com a policia integral de Catalunya apropant-la a la societat i que Catalunya tingui una novel·la negra a l'alçada de les novel·les negres de tota Europa".\nJoaquim Palau ha mostrat la "plena satisfacció de l'editorial amb el treball realitzat per la conselleria d'Interior en el premi Crims de Tinta". "Ens va semblar una iniciativa valenta, original, maca i estimulant per part de la conselleria i els resultats editorials són òptims. Tant els llibres de la primera edició com el de la segona s'han venut molt bé i s'han traduït a altres llengües", ha explicat el director general de RBA Llibres.\nUna obra divertida i vibrant protagonitzada per una mossa d’esquadra\nNegres tempestes, o Norma Forester i família. Així es podrien titular també les peripècies protagonitzades per aquesta sotsinspectora dels Mossos d'Esquadra. Néta d'un brigadista de Manchester executat en acabar la Guerra Civil, la Norma està casada amb un metge forense, té una filla ocupa, un cunyat exhomosexual, una mare hippy i una tieta aficionada a la informàtica, que viu al Monestir de Pedralbes perquè és monja de clausura. Tots plegats conformen una colla francament curiosa.\nPerò com no tot és harmonia, la sotsinspectora Forester com l'Octavi, el seu marit, han d'abandonar massa sovint els àpats familiars per ocupar-se d'una urgència escabrosa. En aquest cas, l'assassinat de Francesc Parellada, un venerable catedràtic d'història a punt de jubilar-se, el cos del qual ha estat trobat la vigília de Tots Sants al seu despatx de la universitat. Sense gaires pistes en què recolzar-se, la Norma i el Gabriel, el seu ajudant, avancen a cegues fins que relacionen el crim amb un homicidi comès un parell de setmanes abans al Poble Sec, i unes memòries en què es relata el clima de misèria moral i material de la postguerra.\nAmb Negres tempestes, Teresa Solana ens ofereix un relat vibrant, divertit i llegidor. L'obra guanyadora de la tercera edició del Premi Crims de Tinta és una novel·la policíaca de tall clàssic que planta les arrels en els anys trenta del segle XX i, en un joc de miralls, es pregunta què n'ha quedat avui de l'idealisme dels vells combatents de la República. La darrera obra de Teresa Solana inaugura una sèrie protagonitzada per un seguit de personatges molt rics i amb múltiples ramificacions, "que tindran una continuïtat en novel·les posteriors", segons ha avançat l'autora..\nSolana ha destacat "l'ajuda que ha rebut per part del cos de Mossos d'Esquadra per explicar els procediments fets servits en la tasca policial". "Potser quan els Mossos lleixen la novel·la trobaran que la Unitat d'Investigació criminal no funciona exactament tal i com jo ho l'he he descrit perquè jo no intento fer crònica negra en l'obra sinó ficció. Jo faig servir la novel·la negra per explicar històries. Hi ha coses que les he hagut de simplificar i d'altres me les he inventat, però sí que crec que reflecteix una mica l'actuació dels Mossos d'Esquadra".\nTeresa Solana (1962)\nNascuda a Barcelona, és llicenciada en filosofia per la Universitat de Barcelona, on també va cursar estudis de filologia clàssica. La seva activitat professional s'ha centrat en el camp de la traducció literària. Tradueix del francès i de l'anglès, s'ha especialitzat en la traducció de textos filosòfics i literaris i ha dirigit la Casa del Traductor de Tarazona. És autora de les novel·les Un crim imperfecte (Premi Brigada 21 a la millor novel·la en català 2007) i Drecera al paradís, i del recull de contes Set casos de sang i fetge i una història d'amor. La seva obra s'ha traduït al castellà, l'alemany, el francès, l'anglès, l'italià i el romanès.\n23 originals de molta qualitat\nUn total de 23 originals de molta qualitat procedents d’arreu de Catalunya i les Illes Balears han concorregut enguany a la III edició del premi Crims de Tinta. Comèdia negra, exercicis metaliteraris (literatura que parla del procés creatiu del llibre i sobre l'escriptura), trames realistes, revisió del whodunit clàssic (trames complexes en les quals el lector obté tots els indicis necessaris sobre la identitat de l'autor del delicte per deduir-ho tot sol abans que arribi a la revelació de la solució donada en les últimes pàgines del llibre) i un notable esforç en la creació de policies protagonistes, o de parelles de policies, amb personalitat pròpia, són alguns dels trets principals que aborden els 23 originals que s’han presentat enguany al premi literari Crims de Tinta, el més ben dotat de la literatura catalana en aquesta especialitat.\nEs tracta d’un dels pocs premis de novel·la negra que patrocina una institució pública responsable del serveis de policia.\nL'obra guanyadora de la segona edició, La Solitud de Patrícia, del periodista Carles Quílez, s’ha editat en català i també en castellà, mentre que La mala dona, de Marc Pastor, guanyadora de la primera edició, ja va per la quarta edició en català i s'ha traduït a tres idiomes. L'obra s’ha editat també en format electrònic, i va arribar a ser best-seller el Nadal passat, quan es va penjar la versió electrònica a la xarxa.\nEl Premi Crims de Tinta va ser crear l'any 2008 pel Departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, amb la col·laboració de l’editorial La Magrana, amb motiu de la commemoració dels 25 anys de la Llei de creació del cos de Mossos d'Esquadra i la finalització del desplegament dels Mossos d'Esquadra a Catalunya amb l'objectiu de fomentar la creativitat literària en llengua catalana en aquells gèneres que tracten de temàtiques relacionades amb els àmbits competencials del Departament. A més, el que s'aconsegueix amb aquest premi és apropar la cultura i la policia, difondre el paper de la policia, en concret el dels Mossos d'Esquadra, i fer de plataforma per aprofundir en la integració social dels fets policials.\nEl jurat del premi Crims de Tinta està format pel llibreter Paco Camarasa, responsable de la llibreria Negra i Criminal, i comissari de les jornades BCNegre; l'editora de La Magrana, Isabel Obiols; el filòleg i professor de català de la Universitat de Grenoble, Alex Martín Escribà, especialista en novel·la policíaca catalana i coordinador del Congrés de Novel·la i Cinema Negre que cada any organitza la Universitat de Salamanca; el director de la biblioteca La Bòbila de l’Hospitalet de Llobregat, especialitzada en novel·la negra, Jordi Canal, i la directora general del Joc i d’Espectacles del Departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, Mercè Claramunt.\nFont : http://bobila.blogspot.com/\nPublicat per Inductor a 16:11 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: III Premi Crims de Tinta, La Bòbila, Teresa Solana\nLiterata 27, la teva publicació gratuita en pdf\nDescarrega't la revista!\nPublicat per Inductor a 12:12 Cap comentari:\nBarcelona, compte enrere/ Pol Marsà\nBarcelona, compte enrere\nPublicat per Inductor a 10:07 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Alisis, Novetats Editorials, Pol Marsà\nFanzine L'H Confidencial #74 Congreso de novela y cine negro de Salamanca\nEl Congreso de Novela y Cine Negro que organitzen des de 2005 Àlex Martín Escribà i Javier Sánchez Zapatero sota l’aixopluc de la Universidad de Salamanca, s’ha convertit en un referent a l’Estat espanyol pel que respecta a l’anàlisi en profunditat del gènere negre i policíac.\nAquests darrers anys estem vivint una magnífica proliferació de festivals i altres esdeveniments entorn el gènere. A més de la ja clàssica Semana Negra de Gijón, des de 2005 han començat a aparèixer altres festivals com la Primera Trobada Europea de Novel•la Negra. Homenatge a Manuel Vázquez Montalbán, que a partir de l’any següent passà a ser BCNegra; Getafe Negro o en l’àmbit de la novel•la negra catalana els festivals de Lloseta Negra a les Illes o ...Amb tinta negra a Mollerussa.\nEl gènere negre també ha entrat a la universitat, i a més del ja esmentat Congrés de Salamanca n’han aparegut d’altres, com Maig Negre a la Universitat d’Alacant o el Congreso de Ficción Criminal a la Universidad de León.\nCap dels esdeveniments esmentats, però, excepte el Congreso de Novela y Cine Negro, publica amb regularitat anual les actes del congrés anterior. Unes publicacions que no només van dirigides al món acadèmic sinó que l’aficionat al gènere negre i policíac hi trobarà temes tractats amb rigor, en un país faltat de documentació teòrica sobre el gènere negre i policíac.\nEn aquest número de L’H Confidencial trobareu els sumaris dels llibres que han generat les quatre primeres edicions del congrés de Salamanca, amb articles signats per grans especialistes. Ara acaba d’aparèixer el cinquè i ben aviat el trobareu a la Bòbila.\nLlarga vida al Congreso de Novela y Cine Negro de Salamanca!\nconsulta'l o descarrega'l en PDF des de la pàgina oficial de L'H Confidencial\nPublicat per Inductor a 11:15 Cap comentari:\nLa forma de l´aigua/ Andrea Camilleri\nEn aquesta ocasió, un conegut polític i empresari apareix mort en l'interior del seu cotxe en un raval on regna la prostitució i la droga. Tot apunta que ha mort d un atac al cor després d'haver mantingut relacions intimes amb una persona desconeguda. No obstant això Montalbano no es fia, i armat amb el seu natural olfacte per als comportaments estranys, es proposa decubrir la trama sexual i política que s'amaga després del presumpte crim. La primera de Montalbano, ara en butxaca.\nEdicions 62 2010\nPublicat per Inductor a 10:48 Cap comentari:\nFoguerada d´agost/ Andrea Camilleri\nFa una calor tòrrida, asfixiant, un sol implacable: és la foguerada del mes més calorós de l’estiu sicilià. Però no només és qüestió de la xafogor: al comissari Montalbano també l’abrusen l’ardor i la passió.\nSom en ple mes d’agost, en Mimí Augello ha hagut d’anticipar les vacances i en Montalbano està obligat a quedar-se a Vigata. Acompanyada d’una amiga -amb marit i fill-, la Lívia baixa a passar les vacances en una casa vora la mar. Però un dia el nen desapareix. En Montalbano s’ocuparà de la investigació i descobrirà una galeria subterrània amb una sorpresa inesperada: el cadàver d’una noia... Ara sí que la recerca comença de debò.\nLa Butxaca 2010\nEtiquetes de comentaris: Andrea Camilleri, La Butxaca, Novetats Editorials\nOlot Negre en video\nFuente: Jordi Canal\nPublicat per Inductor a 11:18 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Olot Negre\nTorna el comissari Montalbano amb un cas ben intricat.\nEl Balanci, Edicions 62 2010\nOlot Negre a iCat fm, per Jordi Cervera\nJordi Cervera parla de Olot Negre a iCat fm\nPublicat per Inductor a 16:45 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Jordi Cervera, Olot Negre\nHa Mort Manel Barrera, un dels pares de "Sang Culé" i "Tu no m'estimes"\nHa mort Manel Barrera, un dels pares de Sang Culé. Ha sigut divendres 2 d’abril a les 6 de la tarda, a la seva residència d’Hospitalet de Llobregat. L’ELA que li van diagnosticar des de poc abans de l’edició de Tu no m’estimes finalment ha conclòs el seu tràgic i previsible procés, però no per això menys dur.\nA banda d'aquest post, també podeu llegir el del nostre amic Lluís F. Zaurín http://www.lavanguardia.es/lv24h/20100403/53900380455.html\nNo tinc més paraules a dir.\nFont: Jordi Pijoan\nEtiquetes de comentaris: Manel Barrera, Noticies\nGinesta pels morts. Un blues empordanès/ Agustí Ve...\nUn guàrdia urbà de Figueres retrata els mossos i l...\nEl misteri de la cadira de rodes/ Laura Mancinelli...\nTeresa Solana guanya la III edició del Premi Crims...\nHa Mort Manel Barrera, un dels pares de "Sang Culé...


Associació d'Amics de l'Òpera de Sabadell - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'Associació d'Amics de l'Òpera de Sabadell (AAOS) és un projecte cultural dedicat a donar a conèixer i acostar la cultura operística als ciutadans. Fundada l'any 1982 per Mirna Lacambra, al llarg d'aquest temps s'ha anat consolidant com a referent del món de la formació operística. Manté una gran activitat associativa, amb el suport de diverses entitats, com la Generalitat de Catalunya, el Ministeri d'Educació i Ciència i la Fundació Banc de Sabadell, entre altres. Sovint actuen al sabadellenc Teatre de la Faràndula. El 2009 obtingué el Premi Lírics del Teatre Campoamor d'Oviedo, per la seva contribució a la difusió de l'òpera.\n1982 , Sabadell\nL'Associació es va crear el 1982, quan un grup de melòmans de Sabadell es van unir per promoure l'òpera a la seva ciutat i a tot Catalunya. La seva primera producció va ser Madama Butterfly, de Puccini. Arran de l'èxit d'aquesta producció, van poder substituir al cor del Gran Teatre del Liceu en una òpera de Donizetti, Maria Stuarda. L'any 1987 va col·laborar en la creació de l'Orquestra Simfònica del Vallès. Amb aquest temps ha realitzat més de 90 projectes operístics, tots estrenats a Sabadell i que s'han representat per diferents ciutats, com Badalona, Figueres, Girona, Reus, Sant Cugat del Vallès i Terrassa, entre altres municipis catalans, col·laborant en el programa Òpera a Catalunya. Van celebrar el 30è aniversari amb una versió de Roméo et Juliette.\nL'any 1996, va crear l'Escola d'Òpera, amb la finalitat d'ajudar els joves cantants en la seva formació musical i facilitant un espai de professionalització. La formació d'aquest curs és àmplia i incideix en diversos aspectes com la interpretació musical, escènica, l'expressió corporal, el treball dels textos... A aquests cursos s'hi accedeix a partir del procés de selecció que es fa en el concurs que porta el nom de Mirna Lacambra, i permet als joves seleccionats fer el primer pas en el món de l'òpera professional. A l'Escola d'Òpera s'hi han format professionals com Maite Alberola.\n↑ Ajuntament de Sabadell, Projecte La ciutat de la música[Enllaç no actiu]\n↑ Asabadell, Els Amics de l'Òpera, premiats per la seva contribució a la difusió de la lírica[Enllaç no actiu]\n↑ Els Amics de l'Òpera celebren 20 anys amb l'esperança d'un futur teatre a l'Eix Macià\n↑ 3cat24, El Teatre Principal de Sabadell acull un gran concert per commemorar el 25è aniversari de l'Associació Amics de l'Òpera\n↑ L'Associació d'Amics de l'Òpera de Sabadell celebra el 30è aniversari amb 'Romeu i Julieta\n↑ Maruxa, d'Amadeu Vives, a Sabadell[Enllaç no actiu], Avui, 14 de juny del 2010\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Associació_d%27Amics_de_l%27Òpera_de_Sabadell&oldid=26331917»


La passió teatral i els vint anys d’Arola | FET a TARRAGONA\nLa passió teatral i els vint anys d’Arola\nUpdated: 13 d'abril, 2018\nLes novetats d’Arola editors, encapçalades per l’extensa producció en teatre. Foto: Anna Plaza\n“Enguany hem publicat una quinzena de llibres de teatre i una trentena d’altres gèneres”, detalla Alfred Arola. “Podríem dir que un terç de la nostra producció ja és de textos dramàtics”, rebla l’editor tarragoní. Arola Editors està d’aniversari. Enguany fa vint anys que va néixer l’editorial tarragonina que, ja des dels seus inicis, va fer una aposta important per la dramatúrgia amb la col·lecció Textos a part.\nAquests llibres són fàcilment identificables. Marca de la casa. El seu disseny és singular i acurat. Són petits. La coberta, rugosa, feta d’un paper reciclat, dens i compacte que manté el to ocre del cartró. La col·lecció es va gestar en paral·lel a l’editorial, gràcies a la passió pels textos teatrals d’Alfred Arola i ha acabat sent el buc insígnia de l’editorial tarragonina.\nENGUANY L’EDITORIAL TARRAGONINA PUBLICA UNA QUINZENA DE LLIBRES DE TEATRE\nLa primera empenta important va arribar quan Sergi Belbel, al capdavant del Teatre Nacional de Catalunya, va impulsar el projecte T6 per donar veu als nous dramaturgs. Arola va rebre l’encàrrec de publicar aquestes obres que s’incloïen als Textos a part amb un segell distintiu. L’impuls definitiu, però, va arribar uns anys més tard quan el TNC va encomanar a l’editorial tarragonina la publicació de totes les obres que s’hi estrenen.\nAlfred Arola conversant amb un autor en la presentació de les novetats de Sant Jordi. Fofo: Anna Plaza\nD’aquesta manera Arola s’ha consolidat com la principal editorial, sinó l’única, de textos dramàtics a Catalunya. Publicar teatre no és el negoci més rendible del món i sense el suport de grans institucions, com el TNC, podria ser gairebé una missió suïcida. En els darrers anys hi ha hagut un tercer impuls que ha contribuït a projectar i consolidar Textos a part. Es tracta de la iniciativa Llegir el teatre també engegada pel TNC amb la complicitat de les biblioteques del país. El primer any se n’hi van apuntar 13. Ara ja són més d’un centenar les biblioteques que organitzen regularment clubs de lectura teatral i sortides al TNC. I en totes s’hi llegeixen els textos editats per Arola.\nEnguany, coincidint amb el vintè aniversari, l’editorial tarragonina fa un pas més en el seu compromís amb la dramatúrgia, amb l’estrena d’una nova col·lecció. L’han batejat Teatre reunit i, com indica el seu nom, és d’antologies. Els tres primers volums estan dedicats a dues escriptores singulars la inquietant Sarah Kane, autora de Blasted i Psicosis a les 4:48, i la prolífica i multipremiada Lluïsa Cunillé. El tercer volum és un compendi de teatre anarquista català, circumscrit en les obres i traduccions de Felip Cortiella.\nLa dramaturga Luïsa Cunillé rep el premi Enlaira de mans del director Xavier Albertí. Foto: Anna Plaza\nA més de protagonitzar un dels primers volums de Teatre reunit, Lluïsa Cunillé també ha tingut, aquesta setmana, un paper important en el dinar de presentació de les novetats de Sant Jordi d’Arola. L’editorial tarragonina va aprofitar l’esdeveniment per lliurar-li el tercer premi Enlaira, que atorga en reconeixement a la trajectòria literària.\nEl guardó el va rebre de les mans d’un dels seus principals col·laboradors, l’actual director del TNC, Xavier Albertí, que ha portat a escena moltes de les seves obres, entre elles una de les més recents: Islàndia. Albertí va destacar que Cunillé té “un llenguatge propi que ha influït en tota la generació de dramaturgs posteriors”. També va remarcar que hi ha experts que la situen al nivell de grans noms de la dramatúrgia del segle XX com Harold Pinter o Eduard Bond. En motiu del premi, Arola ha editat un llibret amb una anàlisi crítica de l’obra de Cunillé que complementa l’antologia, que recull la seva producció més recent.\nLuís Goytisolo lliura el premi Vuela la cometa a Almudena López\nI al costat d’una dramaturga consolidada, en el dinar d’Arola també va prendre veu una jove promesa: Almudena López Molina, guanyadora del premi Vuela la cometa, apadrinat per la nova i petita editorial Cuanto te quiero que ha assumit la part de narrativa en castellà d’Arola. Almudena López es va imposar amb la novel·la Satèlites, una reflexió sobre la vida i la mort i sobre com perdem l’òrbita quan mor el nostre planeta. La jove escriptora va rebre el guardó de les mans de Luís Goytisolo, Premio Nacional de las Letras Españolas 2013, que era el president del jurat i que va dir que, tan bon punt va començar a llegir el llibre, va saber que seria la guanyadora.\nArola ha celebrat vint anys amb un pastís en forma de llibre. Foto: Anna Plaza


ACADÈMIA DE LA CUINA I DEL VI DE MALLORCA: SESSIÓ DEL MES DE DECEMBRE DE 2019\nSESSIÓ DEL MES DE DECEMBRE DE 2019\nSon Nou (Consell)\nCuinen: Mimida Planas, Pep Lluís Vidal i Nel Peña.\nSALSITXES TRUFADES AMB COL\n· 12 mini-salsitxes de porc (o del que cadascú vulgui)\n· 1 cullerada de saïm. Noltros hem emprat saïm vermell\n· Una mica de sobrassada\n· 25 gr. de pinyons\n· 25 gr. de panses\n· Un manat de grells\n· Mig tassó de vi blans\nFregim les salsitxes dins una greixonera amb el saïm. En ser cuïtes hi posam el grell tallat ben petit i els alls. Deixam que confiti moral-moral fins que sigui ben cuït. Hi afegim després la sobrassada, les panses i els pinyons. En estar tot ben confitat hi posam la col que haurem tallat en juliana ben prima, tapam i deixam coure a poc a poc remenant de tant en quant. Hem d’anar molt alerta que no s’aferri.\nA mitja cocció hi posam el vi blanc i deixam reduir fins que la col és ben cuita.\nFIDEUS AMB GATÓ I RATJADA\n· ½ kg de peix de premer\n· ½ kg de ratjada\n· ½ kg de gató\n· 2 ceba grossa\n· 2 l. d’aigua\n· ½ kg. de fideus o burballes arrissades\n· Safrà, sal, pebrebò i pebre bord\nFem un sofrit pel brou amb la ceba, els alls i en ser morta hi pasam una tomàtiga i la patata tallada a trossos petits. En ser confitat que la patata ja es comença a desfer, hi posam sal, pebrebò i pebre bord i hi posam l’aigua. Deixam que bulli fins q la patata es cuita però abans que s’esflori. A continuació hi afegim el peix de premer i uns brins de safrà. Deixam que es faci el brou anant alerta a que el gató i la ratjada no se passin de cuits.\nPer altra banda començam un altre sofrit dins una greixonera on ho posam la sípia i la sofregim. En tenir una mica de color hi posam la ceba ben petita i tres o quatre alls tallucats. Deixam coure fins que es ben molla, moment en que hi posam la tomàtiga ben petita i deixam que confiti. A continuació hi posam els fideus o les burballes i les rossejam bé perquè agafin el gustet del sofrit.\nA continuació hi afegim el brou ben colat i en dur-hi dos o tres minuts hi afegim el gató i la ratjada. En ser cuita la ratjada, el plat és a punt. S’hi pot afegir una picada d’all i julivert\nGRANADA DE COLFLORI\n· 1 Colflori d’uns 800 gr\n· Galleta picada\n· Un manadet de julivert\n· Sal, pebrebò i pebre bord\nTallam la colflori en brotets ben petis i els donam un bull (noltros els ferem al vapor fins que foren cuits però grenyals). Escolam i reservam.\nSofregim la ceba tallada en juliana fins que és rossa. Hi afegim la colflori i ho sofregim tot plegat fins que estigui ben integrat. Hi posam sal, pebre bo i pebre bort.\nDins un bol posam la mescla, el julivert tallucat i els ous ben batuts. Ho mesclam bé perquè ens quedi uniforme. A continuació, untam un motlo de saïm i galleta picada i hi posam la mescla. Ho courem al forn al bany maria per assegurar que quedi amb cocció uniforme.\nEn ser teb ho podem esmotlar i servir amb una salsa de tomàtiga ben calenta.\n“PULPITÓN” DE PORC\n· 1 bocí de 600 gr. de llom de porc\n· 400 gr. de carn magre de porc capolada\n· 150 gr. de sobrassada\n· 100 gr. de botifarró\n· 1 tassó de vi semi dolç\n· 1 cullerada de fècula o farina de blat de les Indies (maizena)\n· Sal, pebrebò i nou moscada\n· Tem i moraduix\nComençam preparant el llom. Li fem tallades primes (3 ó 4 mm) del llom sense arribar a baix. Ha de quedar com un llibre. Posar-hi sal i pebrebò\nMesclar la carn picada amb la sobrassada tallada petita i el botifarró també tallat ben petit amb els ous. Afegir-hi les espècies, les herbes i la fècula o la maizena i pastar bé. Omplir els talls del llom amb aquest farciment. No se n’ha de posar en excés perquè sinó no es pot manejar el llom.\nEn estar farcit el pintam d’ou i el passam per la galleta picada\nPosam saïm en una rostidora i col·locam el pulpitó i hi afegim unes bolletes de saïm per damunt. Enfornam durant uns 50 minuts. A mitat de la cocció hi posam el vi i deixam que cogui fins que prengui bon color.\nPer servir-lo s’ha de tallar esbiaixat de manera que es vegin les llenques de llom que hem tallat primes en preparar-lo i el farciment\nPer acompanyar-lo hem fet un puré de patata amb ventresca de porc. Bullim les patates ja tallades d’un dit de gruixa. Per altra banda, dins una pella, sofregim la ventresca tallada petita fins que amolli el seu greix i comenci a prendre color. Hi posam les patates i remanam de manera que es vagin esflorant i quedin alguns bocins. Acabam amb sal, pebrebò i una mica de pebre bord.\nVins: seleccionats per Julio M.Almoyna\nSom Blanc Bodegues Galmés i Ribot, Santa Margalida Vi de la Terra Mallorca\nProjecte Karretània Callet 2018 Karretània S.L. Consell. Vi de la Terra Mallorca\nGran Plus Ultra Chardonnay.Bodegas Codorniu S.A. Sant Sadurní d’Anoia. D.O. Cava\nPublicado por Juxtamare en 10:35


Tres contra un a Catalunya Ràdio - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 4 d'Agost de 2017. 10:53h.\nEl presentador, Xavier Freixes, i dos tertulians, Salvador Cot i Elisenda Paluzie, sotmeten l'alcalde de Lleida a un 'tercer grau'\nEls mitjans de la CCMA acostumen a tenir tres tertulians a favor del procés malgrat que les pròpies enquesta del CEO indiquen que el nombre de catalans a favor de la independència es mou al voltant del 40% i no del 75% com sembla amb les tertúlies de TV3 i de Catalunya Ràdio.\nLa prova és que aquest dijous l’alcalde de Lleida, Àngel Ros, ha hagut d’afrontar a les preguntes incisives que l’han fet tant el director d’El Mati de Catalunya Ràdio a l’estiu, Xavier Freixes, com dos dels contertulians presents a l’estudi: l’economista Elisenda Paluzie i el periodista Salvador Cot.\nEl presentador de l’espai ha incidit perquè el socialista no vol participar al referèndum convocat a l’octubre, quan sí que va participar al 9N. De la seva banda, tant Paluzie com Cot han insistit en preguntar sobre el procés participatiu del 2014 i sobre la seva suspensió. Durant l’entrevista també hi era present el periodista Jordi Garcia-Soler.\nRos ha afirmat que l’1 d’octubre serà semblant a la consulta del 9 de novembre. “Si serà semblant al 9N, torno a insistir: ¿per què va votar i ara no votarà?”, li ha etzibat Freixes a l’alcalde. Ros ha respost que l’acte del 2014 era una procés participatiu i que ara la Generalitat pretenia convocar un referèndum vinculant. “Vostè m’acaba de dir que hi haurà una cosa semblant”, li ha insistit Freixes. “Però no és el mateix”, ha respost Ros. “Ho ha dit vostè que seria similar”, ha etzibat de nou el director del programa de Catalunya Ràdio.\nL'economista Elisenda Paluzie ha intervingut a l'entrevista per preguntar a l'alcalde de Lleida "si era conscient" que va votar al 9N després que el procés participatiu fos suspès i li ha recordat els referèndums sobre la independència de Letònia, Lituània i Estònia. Per la seva banda, Cot li ha preguntat a Ros sobre les penes imposades a Mas, Ortega, Rigau i Homs per la consulta del 2014.\nRos ha manifestat que "no podem associar Espanya i Catalunya a processos de descolonització". "Ningú ha considerat mai Eslovènia, Lituània i Estònia com colònies. El colonialisme és a l'Àfrica a l'Àsia..." ha replicat Paluzie. Freixes ha intervingut per recordar a la tertuliana que "la tertúlia entre nosaltres la farem després. De moment, ens limitem a fer l'entrevista".\nEn un altre moment de l’entrevista, Freixes ha introduït un altre tema dient: “està clar que vostè no cedirà locals municipals perquè els veïns es pronunciïn sobre si Catalunya ha de ser un estat independent en forma de República”. “Això està claríssim que no”, ha volgut deixar clar Freixes.\nRos ha respost assegurant que mai s’havia expressat en aquest sentit. “Davant un referèndum legal, l’Ajuntament col·laborarà el que hagi de col·laborar . Però davant d’un referèndum possible que no compleix la legalitat és evident que no pot haver un suport institucional”, ha aclarit. “Bé, però cedirà locals o no els cedirà?”, ha preguntat Freixes. “Per aclarir-ho més i millor”, ha exclamat el periodista.\nFreixes ha recordat que altres ajuntaments governats pel PSC cediran locals i ha demanat al dirigent socialista si el partit els multaria. Ros ha dit que aquest no era “el paper del partit”. El periodista ha insistit de nou: “Així no els multarà?”. Ros ha respost que no ho sabia i el periodista ha conclòs exclamant: “ah, vaja”.\nCatalunya Ràdio, Referèndum, PSC, Àngel Ros


Un home admet que va assestar 22 punyalades al seu pare perquè "era el dimoni" i "contaminava" el menjar de la mare\nUn home acusat d'assestar 22 punyalades al seu pare enmig d'un brot d'esquizofrènia perquè "creia que era el dimoni", a l'octubre de 2015, ha assegurat durant el juí que no recorda el moment de l'agressió però que ho va fer perquè la víctima "contaminava en tocar" el menjar de la mare, malalta d'Alzheimer. A més, l'acusat va cridar el 112 moments abans de matar el seu progenitor per a avisar del que anava a fer.\nEn la primera sessió del juí, que ha començat aquest dilluns en el Tribunal del Jurat d'Elx i es perllongarà fins al pròxim dia 9, han declarat el propi acusat així com els agents de la Policia Nacional que van acudir al domicili moments després dels fets.\nPer la seua banda, l'acusació pública ha sol·licitat l'absolució de l'acusat per un delicte d'assassinat en apreciar l'eximent complet de malaltia mental, per la qual cosa sol·licita el seu internament en un centre psiquiàtric durant 20 anys.\nDurant el juí, l'acusat ha assegurat que estava "desesperat" perquè acabava de passar per una ruptura sentimental, que no s'havia pres la medicació per a l'esquizofrènia que pateix i que va veure "al dimoni" en el cos del seu pare, qui "contaminava" el menjar de la mare "en tocar-la" i per açò ho va matar.\nAixí mateix, en la seua declaració ha indicat que poc abans dels fets s'havia posat en contacte amb els Testimonis de Jehová, "que li van infondre aquestes idees", però que no recordava el moment de l'apunyalament.\nGRAVAT EN VÍDEO\nEls fets van tindre lloc el 20 d'octubre, i tant els instants anteriors com el moment de l'agressió van quedar registrats en un vídeo gravat per una càmera instal·lada en la vivenda que l'acusat compartia amb els seus pares.\nEn aquest vídeo, que obra en la causa, segons ha relatat un dels agents que van intervenir en la instrucció de l'atestat policial, es pot veure a la víctima dient-li a l'acusat que "cride una ambulància" perquè li subministre la medicació per a l'esquizofrènia. Segons l'agent, en el vídeo es veu com l'acusat s'aparta per a fer una telefonada, que segons ha indicat és la que va realitzar al 112 per a advertir del que anava a fer.\nA continuació l'agent ha explicat que en el vídeo es pot veure a l'acusat tornar des de la cuina amb les mans ocultes, i que en arribar a l'estada on estava el pare d'esquena a l'agressor, i sense mediar paraula "li va tocar en el muscle" i en tornar-se "li va afonar" un ganivet de 20 centímetres de fulla en el pit.\nAixí, segons consta en l'informe del forense, la víctima va rebre fins a 22 punyalades en el tòrax i l'abdomen. A partir d'aquest dimarts declararan en la vista oral el personal sanitari, els psiquiatres que van analitzar l'acusat i els forenses que van dur a terme l'autòpsia.


Museu Agrícola de Cambrils — Ajuntament de Cambrils\nEsteu aquí: Inici / Museu / Viu la història / Un museu en xarxa / QUÈ POTS VISITAR / Museu Agrícola de Cambrils\nEl Museu Agrícola de Cambrils es troba situat dins d’un celler cooperatiu del 1920 i representa una clara aposta de la Cooperativa Agrícola i Caixa Agrària de Cambrils per combinar cultura i desenvolupament econòmic. A més de l’edifici, que presenta arcs de cadena fets de maons provinents de les bòbiles locals, també podreu veure l’exposició permanent “L’elaboració de l’oli i del vi” i l’exposició temporal “Bernardí Martorell, un gran arquitecte del Modernisme”.\nLa nau principal de l’antic celler cooperatiu de Cambrils està dedicada a mostrar, en el seu context, el procés d’elaboració del vi i de l’oli. A partir de les instal·lacions i de la maquinària original, tan t en el procés artesanal com en l’industrial, i amb l’ajut de plafons explicatius, el visitant pot seguir pas a pas els successius estadis de l’elaboració de l’oli i del vi, des de l’arribada de la matèria primera fins a l’extracció final del producte. Al llarg del recorregut s’hi mostren els cups, una gran varietat de premses, molins, tines, botes i bocois per a l’emmagatzematge i transport, així com altres estris i maquinària que intervenen al llarg del procés productiu de l’oli i del vi.\nL’antic celler de la Cooperativa Agrícola de Cambrils, es va inaugurar el 1921 gràcies a l’esforç de tots els associats del Sindicat Agrícola de Producció. L’arquitecte Bernardí Martorell va començar a dissenyar l’edifici el 1914, amb un estil clarament influït per l’ob ra de Gaudí. La situació, en un espai en pendent, permetia un estalvi energètic durant l’elaboració del vi, ja que la verema seguia tot el procés per decantació fins a arribar a ser most i emmagatzemar-se als cups i tines. L’edifici va estar actiu fins el 1993, quan es dissol la secció vitivinícola de la Cooperativa. Les obres de rehabilitació per esdevenir museu, iniciades l’any 1994 per la Cooperativa Agrícola, van comptar amb l’ajut de l’Ajuntament de Cambrils i la Diputació de Tarragona gràcies a la incorporació a la xarxa del Museu d’Història de Cambrils. La realització del projecte, inaugurat el 1998, va permetre l’adequació del celler cooperatiu com a Museu Agrícola de Cambrils i Agrobotiga de la Cooperativa, on es poden adquirir els productes elaborats pels propis pagesos cooperativistes. Especial menció mereix l’oli verge extra de la DO Siurana, producte estrella de la Cooperativa Agrícola de Cambrils.\nInformació: Actualment no es permet la visita al públic.


MÒNICA LÒPEZ FERRADO BARCELONA 23/12/2010 00:00\nLes malalties psicosomàtiques ataquen, sobretot, l'aparell digestiu, la pell i el sistema cardiovascular. Es manifesten a causa d'emocions com l'ansietat, la ira o l'angoixa. Quan el que passa a l'entorn provoca emocions negatives, l'activació del cervell canvia. S'alliberen neurotransmissors com la noradrenalina o la serotonina, necessaris per a moltes funcions del cervell, en una quantitat adequada. Quan n'hi ha un excés, poden alterar l'equilibri del cos i provocar respostes negatives. Si no es resol la situació d'emergència o la manera en què l'individu l'afronta la dolència, la malaltia es cronifica. Les emocions positives generen sensació d'alegria i ens reforcen. Les negatives ens debiliten. Hi ha una somàtica positiva, amb una resposta orgànica que millora la salut general. Enamorar-se, sentirse motivat per la feina, gaudir d'un bon menjar o de la companyia dels altres estimulen la mateixa zona del cervell, el circuit plaer-recompensa. Fan que alliberem un neurotransmissor, la dopamina, que genera aquesta sensació positiva que es tradueix en un benestar general.


La indirecta de Marc Bartra a Melissa Jiménez - XCatalunya.cat\nLa indirecta de Marc Bartra a Melissa Jiménez\nMarc Bartra parla clar contra Melissa Jiménez\nMarc Bartra està vivint un dels millors anys, esportivament parlant, des que va abandonar el FC Barcelona. El Real Betis Balompié està fent una excel·lent temporada. La seva vida personal no va tan bé. A principi de 2022, el jugador de Sant Jaume dels Domenys va anunciar que trencava la seva relació amb la seva dona i mare dels seus fills, Melissa Jiménez. Se separaven després de vuit anys de relació i cinc de matrimoni.\nOficialment no van transcendir les causes, però por després vam veure Melissa Jiménez acompanyada d’un altre noi. Ara, l’exjugador del FC Barcelona ha publicat una imatge al seu perfil d’Instagram que podria tenir relació amb la seva ex parella. Podria ser un missatge ocult cap a ella amb el qual li faria saber les seves opinions i els seus sentiments. Bartra està molt dolgut i ho està passant malament.\n“No puedes controlas las acciones de nadie, la lealtad viene del corazón”. Les principals revistes del cor i també els usuaris de xarxes socials i seguidors de la parella ho han tingut clar. No hi ha cap mena de dubte. És un clar missatge enviat per Marc Bartra cap a una clara destinatària: “Ànims, Marc”, “Ja tens nova nòvia, no?”, “Això vol dir que no tens nova nòvia?”, “no pateixis per una noia”, “tot anirà bé, ets un gran jugador i una gran persona”.\nBartra insinua que Melissa Jiménez no ha estat prou lleial. Amb el missatge “la lealtad viene del corazón”, queda clar que s’està adreçant a una persona suposadament deslleial. I si mirem enrere a la seva vida és evident que estem parlant de la seva ex parella. No podem estar parlant de ningú més. El defensa no té cap problema amb ningú del seu equip ni del club.\nAnterior [VÍDEO]: Memphis Depay atura un aficionat i fa això\nNePròximxt Cop d’efecte d’Òmnium i el Barça per la creació de continguts en català


Carles Puigdemont crearà un partit al marge del PDECat\nL'expresident es proposa aglutinar «el corrent central del catalanisme» independentista\nLa nova formació celebrarà la seva assemblea constituent el 25 de juliol\nFidel Masreal / Daniel G. Sastre\nBarcelona - Dijous, 02/07/2020 | Actualitzada 03/07/2020 - 11:13\nAmb dos pàgines de comunicat a les xarxes socials, l’expresident de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha confirmat aquest dijous que liderarà una nova formació política que es presentarà a les eleccions catalanes amb la intenció d’encapçalar l’independentisme unilateral. No ha batejat al partit (que difícilment es podrà dir Junts per Catalunya perquè els drets sobre aquesta marca pertanyen al PDECat), però ha convocat «el corrent central del catalanisme» independentista perquè s’aglutini entorn del nou actor polític, que es posarà a caminar el 25 de juliol en una assemblea constituent.\nD’aquesta manera, el líder de JxCat, que compta amb el recolzament de consellers, exconsellers empresonats per l’1-O i nombrosos quadros de la postconvergència, trenca amb el seu partit, el PDECat, després del fracàs de les negociacions per a una candidatura unitària que tingués Junts per Catalunya com a paraigua, com el 2017. Entre els que firmen el text difós aquest dijous figuren els exconsellers presos Jordi Turull, Josep Rull i Joaquim Forn; l’exlíder de l’ANC Jordi Sànchez i alguns consellers de l’actual Govern, com Meritxell Budó i Damià Calvet. No apareixen, per exemple, els noms del president, Quim Torra, i el de la portaveu de JxCat al Congrés, Laura Borràs, dues figures clarament alineades amb les tesis de Puigdemont.\nEns comprometem a fer de Junts per Catalunya una eina transversal, plural i eficaç al servei de la república catalana i de les persones. T’esperem el dia 25 per començar a caminar junts. #Jotambéhiseré pic.twitter.com/ut4SwT4B9t\n— Carles Puigdemont (@KRLS) July 2, 2020\nAquesta iniciativa, avançada dimarts pel conseller de Territori, Damià Calvet, en una entrevista a EL PERIÓDICO, és conseqüència de la divisió interna al PDECat entre la majoria de la seva direcció, contrària a dissoldre’s dins Junts per Catalunya, i una part de les seves bases que, com Puigdemont, són partidàries de posar fi al partit i convertir-se en Junts per Catalunya «sense quotes ni vetos». És a dir, sense que el PDECat tingui un paper propi i capacitat de decisió sobre les llistes electorals i les decisions polítiques.\nEn el text difós aquest dijous es nota la voluntat de la nova formació de reivindicar l’1-O. «Totes les nacions tenen dret a l’autodeterminació. Catalunya no n’és una excepció. Hem de tenir ben present el compromís de l’1 d’octubre si volem culminar amb èxit el procés d’independència», diu un dels paràgrafs. La idea dels signants és que la resta de partits independentistes s’han apartat d’aquest objectiu.\nA més d’enaltir Puigdemont com a principal actiu de la nova marca, el manifest expressa la intenció de «reunir el corrent central del catalanisme –avui majoritàriament independentista– amb l’articulació d’una agenda social, econòmica i modernitzadora». L’afirmació surt al pas dels qui acusen l’expresident i els seus de no tenir ideologia més enllà del sobiranisme.\nEl text també mira d’escapar-se de l’ombra de Convergència quan afirma el seu «compromís en la lluita contra la corrupció». Crida l’atenció que entre els signants no hi hagi, per exemple, Laura Borràs, que si bé forma part de l’entorn de Puigdemont està a punt de ser jutjada per trossejar contractes quan dirigia l’Institució de les Lletres Catalanes.\nEl 12 de novembre del 2017, Puigdemont i el llavors president del PDECat, Artur Mas, van acordar durant una reunió a Brussel·les que el partit hereu de Convergència cediria els seus drets electorals a una «llista de país» que encapçalaria l’expresident sota el nom de Junts per Catalunya. Això significa que, en cas de consumar-se el divorci Puigdemont-PDECat, el nou partit no tindria ni presència en els debats electorals ni espais de propaganda gratuïta en els mitjans de comunicació públics. Els partidaris de Puigdemont relativitzen aquestes limitacions i aposten per les xarxes socials i la potència del seu líder per fer-se un lloc mediàtic.\nPuigdemont ha anat madurant la idea durant mesos. Les discrepàncies amb el PDECat han sigut constants i tenen a veure amb una lluita oberta pel poder de decisió. El recolzament del partit a la moció de censura contra Mariano Rajoy va enfrontar l’expresident amb la llavors coordinadora general, Marta Pascal, a qui va acabar apartant. El pacte del partit amb el PSC a la Diputació de Barcelona també va obrir una altra esquerda. I les successives decisions sobre llistes electorals i sobre posicionament polític han generat discrepàncies constants.\nLa nova força política s’estructurarà en un temps rècord atesa la imminència de les eleccions, previsiblement la tardor vinent. Els fidels a Puigdemont compten arrossegar nombrosos militants del PDECat, partit del que es donaran de baixa ja que no permet la doble militància.\nAlgunes veus del PDECat no donaven aquest dijous per impossible un pacte ‘in extremis’. El secretari d’Organització del partit i diputat de JxCat al Congrés, Ferran Bel, va afirmar que el problema per a la reordenació de l’espai de JxCat no és l’expresident català Carles Puigdemont, sinó «alguna part de l’entorn de Carles Puigdemont», si bé ha advocat per «obviar» aquest fet i continuar negociant entre les dues parts. No obstant, un dels signants del manifest, l’exconseller Lluís Puig, recordava: «Arribem aquí després de dos anys en què no hi ha hagut sincronia ni oli a l’engranatge»\nTemes: Crida Nacional per la República Junts per Catalunya PDECat Carles Puigdemont Catalunya


El president de l'Audiència de Girona, un exalcalde de CiU i una jutgessa de Barcelona aspiren a ser magistrat del Tribunal Superior - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl president de l'Audiència de Girona, un exalcalde de CiU i una jutgessa de Barcelona aspiren a ser magistrat del Tribunal Superior\n05/07/2017 (22:45 CET)\nEl president de l\_'Audiència de Girona, un exalcalde de CiU i una jutgessa de Barcelona aspiren a ser magistrat del Tribunal Superior\nEl Consell Superior fa públics els noms dels tres candidats a una plaça al TS: Pere Figuereda, Fernando Lacaba i Elsa Puig\nQui més relació ha tingut amb el Principat és un lletrat gironí que va ser investigat per un afer protagonitzat quan era primer edil d'Anglès\nEl màxim responsable de l'Audiència gironina és un pes pesant i l'altra integrant de la terna és la titular d'un jutjat contenciós-administratiu\nUn advocat que coneix força el dret andorrà -en matèria urbanística i de procediment administratiu- però que alhora ha estat investigat per un afer de quan va ser alcalde de la població gironina d’Anglès; el president de l’Audiència provincial de Girona; i la titular del jutjat contenciós-administratiu número 2 de Barcelona són els tres candidats a una plaça de magistrat del Tribunal Superior de Justícia. Pere Figuereda Cairol, Fernando Lacaba Sánchez i Elsa Puig Muñoz són els tres aspirants finalment seleccionats.\nQui més coneixement té del Principat és Figuereda, un home que ha escrit diverses publicacions sobre qüestions jurídiques andorranes. Publicacions sobre dret urbanístic, sobre procediment administratiu (aquesta és la més recent, data del 2012) o sobre les institucions del país i rol que van assumir amb l’aprovació de la Constitució. Figuerada va ser fins l’any passat i durant nou anys el lletrat cap de servei d’urbanisme de l’ajuntament de Lloret. Una part d’aquest temps el va compatibilitzar amb l’alcaldia d’Anglès.\nPere Figuereda va ser alcalde de la població de la comarca de la Selva sota les sigles de CiU i el 2008 va tancar una operació de compravenda d’una antiga fàbrica tèxtil que el va acabar portant al jutjat. La fiscalia anticorrupció va demanar que s’investigués l’ara candidat a magistrat del Tribunal Superior andorrà per diverses irregularitats. A finals de l’any passat va haver de respondre al jutjat de Santa Coloma de Farners. Una de les irregularitats que investiga és per què l'Ajuntament va acabar adquirint l'edifici assumint el deute d'1,8 milions d'euros que arrossegava l'antic propietari quan hi havia acords i informes que descartaven la compra si hi havia càrregues. Una altra possible irregularitat és el pagament, per part del consistori, de 480.000 euros d'IVA que no tocaven\nFernando Lacaba Sánchez és un aragonès que ha fet tota la seva vida professional a Catalunya. El president de l'Audiència de Girona va néixer en un poble de la província de Saragossa l’abril del 1956. Va ingressar a la carrera judicial el gener de 1983, sent un dels seus primers destins judicials el jutjat del districte 2 de Granollers i el jutjat del districte 22 de Barcelona. El 1985 va passar al jutjat de Primera Instància i Instrucció de Vic i posteriorment al jutjat de Primera Instància i Instrucció número 2 de l'Hospitalet de Llobregat. A l'abril de 1988 es va traslladar al Jutjat de Primera Instància i Instrucció 3 de Girona, el que va compatibilitzar amb el deganat dels jutjats i amb la presidència del Tribunal Tutelar de Menors de Girona.\nVa ser durant poc temps perquè el 1990 va ser destinat a l'Audiència Provincial de Girona. Va ser en aquesta etapa que es va haver de fer càrrec del judici del cas del segrest de la farmacèutica d’Olot o que Lacaba va condemnar per primer cop el tràfic d’immigrants. Després de presidir la secció segona de l'esmentada Audiència des de 1995, al febrer de 2001 va ser nomenat president de l'Audiència Provincial de Girona, càrrec en el qual continua en l’actualitat. L’any passat va ser ratificat pel Consell General del Poder Judicial.\nFinalment, la tercera aspirant per al càrrec és una altra magistrada. En aquest cas, Elsa Puig Muñoz, titular del jutjat contenciós-administratiu número 2 de Barcelona. Una dona que ha vist com algunes de les decisions que ha hagut d’adoptar els darrers anys han transcendit l’esfera judicial per mediatitzar-te. En efecte, va ser Puig que atenent una petició d’Endesa va dictaminar que la companyia elèctrica podia tallar la llum a un deutor sense haver d’avisar prèviament als serveis socials municipals, com pretenia un protocol de la Generalitat que la jutgessa va deixar sense efecte.\nDues de les moltes decisions judicials d’Elsa Puig que han estat també àmpliament difoses pels mitjans de comunicació tenen a veure amb el procés sobiranista i amb el centre d’internament d’estrangers de Barcelona. En el primer cas, després de posar-hi traves, va acabar acceptant com a bona la possibilitat que l’ajuntament de Cabrils cedís a la Generalitat el seu padró municipal perquè es pogués elaborar el cens electoral per a una de les consultes sobiranistes. En el cas del CIE, Puig Muñoz no va veure clar la competència de l’ajuntament de Barcelona en relació a l’equipament per a immigrants.


12 mesos, 3 auditories i el PSOE continua sense controlar la neteja d’Alcoi – Compromís per Alcoi\n12 mesos, 3 auditories i el PSOE continua sense controlar la neteja d’Alcoi\nPublicat el 12 d'Abril de 2019 en General\nEl candidat a l’Alcadia Màrius Ivorra ha declarat «Després d’estudiar la documentació aportada per la regidoria ens hem assabentat que aquesta no està garantint el compliment de les implantacions al servei de la brossa i neteja. Aquestes implantacions, millores sobre el servei anterior, deurien estar realitzades, i les 3 auditories elaborades al servei posen de manifest incompliments en la prestació del servei.»\nEl grup Compromís ha sol·licitat al departament de Medi Ambient durant aquesta legislatura diferent documentació respecte al compliment d’un dels contractes de serveis més importants i més costosos per a les arques municipals. Després de tres avaluacions, aquest servei continua mostrant incompliments en la seua prestació i des de la regidoria els esforços per solucionar aquestes deficiències estan sent poc efectius.\nA l’informe tècnic de l’Ajuntament, no apareix el pla d’actuació per implantar les mancances que l’auditoria del 8 de gener de 2019 posa de manifest, així doncs, no es contempla en cap lloc les mesures correctives exigides.\n«Per a nosaltres, l’obligació de vetlar pel compliment d’aquest contracte és en última instància de la regidoria, i després de tres auditories i vençut el termini dels 8 mesos de la implantació del servei encara no s’apreciem les millores recollides al contracte. Per la nostra part, continuarem la tasca de fiscalització d’un servei tan important com és la recollida i neteja d’una manera exhaustiva i constant com hem fet a tots els passos realitzats fins ara. El govern no pot pagar 8 milions d’euros amb un servei amb deficiències i no posar remei» finalitza Ivorra.\nCandidat a l’alcaldia de Compromís’Alcoi\n← Deixadesa i falta de manteniment a Cotes Baixes després de les inversions\nLA CIUTAT: LLOC D’ENCONTRE ENTRE CULTURA I ECONOMIA →


Indiecat - Música en català: de març 2012\nPublicat per Indiecat a 14:28 Cap comentari:\nEl dissabte 31 de març, a les set de la vesprada, el Cor de l’Ateneu interpretarà cançons d’una època intensa en somnis i prolífica en il·lusions. Música, emoció, enyorança… assegurades per arroves!\nEl diumenge 1 d’abril, també a les set de la vesprada, actuació de SENIOR I EL COR BRUTAL. Són la revelació dels últims temps en EL rock valencià. El seu seu darrer disc, GRAN, ha tingut un èxit enorme i han sigut convidats al proper PRIMAVERA SOUND. Podeu seguir una actuació seua en el següent enllaç:\nI el 7 d’abril, Dissabte Sant, una interpretació de l’Stabat Mater de Pergolesi, a càrrec de tres artistes consagrats. Serà un encant gaudir de l’art de Marina Serra, Marina Castillo i Dolors Martínez. A les vuit de la vesprada!\nEls tres actes a Consolat de Mar, Benaguasil.\nI encara ens reserven una de més grossa, de molt grossa, per a primers de maig!\nPsicodèlia frenètica per no parar de ballar. Riffs luxuriosos que es colen entre els hi-hats. Surrealisme àcid. Tres veus que s’entrellacen descaradament. Sensualitat. Hedonisme. I un directe magnètic i salvatge com pocs! Aquestes són les cartes de presentació de Sanjays i el seu nou disc, “Laboratorium”. El pots escoltar des d’ara mateix via Soundcloud.\nEscolta “Laboratorium” a Soundcloud\n3/4 Llançament iTunes\n10/4 Llançament a botigues\nSanjays en concert\n5/4 Salt – La Mirona (Festivalillo Orella Activa)\n13/4 Garriguella – El Sindicat\n14/4 Barcelona - Razzmatazz\n21/4 Lleida – Cafè del Teatre\n5/5 Vilafranca del Penedès – El Forat del Pany\n11/5 Vila-seca – Fira de Música al Carrer\n2/6 Granollers – NauB1\nAny i mig després de la publicació del sorprenent disc “l’Embaràs d’Agnieszka”, la banda d’Ontinyent El Corredor Polonés torna a engrescar-se en un nou projecte. “El Camell Postrat” ha esdevingut el format acústic de la banda valenciana des de sempre.\nAra, després de presentar-lo en diverses ocasions, l’enregistrarà el proper 24 de març de 2012 al Auditori d’Agullent. Per a més informació la banda ha creat un hashtag a twitter (#elcamellpostrat). A més, es podran seguir les novetats del mateix a la seua web, al seu Facebook i al seu blog. Inspirant-se en els unplugged de grans bandes com Alice In Chains, Nirvana o Queensrÿche, la gent de ECP reinventa les seues cançons i les adapta per a espais més tranquils i d’escolta activa. Un espectacle emotiu i relaxant on les melodies i les cordes en acústic prenen el protagonisme.\nPublicat per Indiecat a 9:41 Cap comentari:\nPicap presenta "Lo País Meu, Cançons de l'Alguer. 50 Anys"\nEl proper dimecres 28 de Març a 2/4 d'1 del migdia, tindrà lloc a Il Salone de la Casa degli Italiani, la presentació del disc "Lo País Meu, Cançons de l'Alguer. 50 anys" del Grup Coral de l'Agrupació Catalana d'Itàlia amb la participació de Lluciana Sari, Sandra Avagnina entre altres. Una reedició de diversos enregistraments de cançons alguereses en un sol CD, en conmemoració de la primera edició de l'any 1962, ara fa 50 anys. Cançons tan emblemàtiques i emotives com "Rosa Ardenta" de Pasqual Gal·lo, "Lo País Meu" d'Antoni Cao,...\nAixí mateix, el departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, recollint el sentiment d'agermanament del poble de Catalunya, retrà homenatge al Grup Coral de l'Agrupació Catalana d'Itàlia. Amb aquest esdeveniment de reconeixement històric i profunda gratitud, es vol posar l'accent a la gran tasca que l'entitat i els seus membres han dut a terme en defensa i difusió de la llengua i la cultura catalanes a l'Alguer. En representació del departament de Cultura hi assistirà el director del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, el senyor Lluís Puig.\nDescarrega el tercer disc de Respectmark, "El cabaret de la nostra intimitat"\nRespectmark és el sobrenom que hi ha darrera del artista interdisciplinar Marc Benito. Precursor de la música reggae a el Baix Penedès ha fet evolucionar aquest estil de música barrejant-lo amb altres disciplines i sonoritats. Conegut com el fundador del cabaret-reggae-electrònic ha aconseguit acompanyat de la seva inseparable “Incoherent Band” (projecte catalano-madrileny) treure tres discs autoeditats (Incoherent Style – 2007, Hikikumori Cabaret – 2010, El cabaret de la nostra intimitat - 2012 ) i que els seus concerts en directe s’entenguin com a “shows totals”, per la barreja de disciplines artístiques i per les seves versions impossibles en clau reggae.\nEl seu tercer i esperat disc ha supusat una revolució dels estereotips que solen acompanyar al reggae. S'han barrejat més sonoritats poc convencionals i unes lletres íntimes i properes a un costumbrisme abastracte alhora que "farandulero". Tot temes propis excepte una ecléctica versió de Pedro Almodovar i McNamara. Al disc hi trobem col·laboracions d'artistes com: Pedro Aianai fundador de Potato, Gema cantant de Desechos i Hechos Contra el Decoro, Antonio Garrido, ZIM, Maria Juan, Lee Perro & The Upshitters, Hotdrop... "Son com el millor vi del Penedès servit als millors tuguris de Lavapies".\nJa es pot descarregar el tercer disc de Respectmark "El cabaret de la nostra intimitat".\nEl link directe es:\nI també es pot fer desde la web: www.respectmark.com\nPublicat per Indiecat a 16:14 Cap comentari:\nL'edició de 2012 del Festival Rototom Sunsplash tindrà també accent valencià amb la incorporació en el cartell de la banda Obrint Pas, que presentarà el seu últim treball, 'Coratge', ha informat l'organització. La banda, nascuda a València fa gairebé dos dècades, ha estat una de les primeres a fusionar elements tradicionals valencians, com la dolçaina, amb sons com el ska, el reggae o l'hardcore melòdic.\nObrint Pas actuarà per primera vegada en este festival de música reggae de Benicàssim (Castelló) després d'haver realitzat una gira en el qual han donat a conèixer el seu potent directe, una banda que té set tasques publicats fins ara. També s'incorporen a la llista de novetats del Rototom Sunsplash en la seua edició de 2012 tant Michael Rose com Jah Mason que estaran presents al recinte municipal de Benicàssim del 16 al 22 d'agost. Michael Rose és un altre gran artista que ha travessat diverses èpoques de la història del reggae amb la seua potent veu i una gran força expressiva i que se suma a la llista de solistes i bandes que actuaran al Rototom.\nMentrestant, Jah Mason és un dels grans protagonistes de l'escena new roots jamaicana amb el seu característic estil sing jay i la seua adhesió a la corrent rasta dels Bob Dreads.La part extramusical també té novetats en el seu apartat anomenat Fòrum Social amb l'assistència de la periodista egípcia Mona Eltahawy que protagonitzarà un debat sobre la primavera àrab. Un debat centrat des de la perspectiva de gènere que tindrà la presència de la periodista espanyola Olga Rodríguez, una de les corresponsals i documentalistes especialitzades a Orient Mitjà.\nPublicat per Indiecat a 18:48 1 comentari:\nLa nova però experimentada formació Vermut Combo (ja que està integrada per Anna Franco -Soul Atac, Quamlibet-, Joan Soler, Lucho Aguilar -Zenet-, Robert Moreno -Al Tall-, i José Doménech -Soul Atac, Funktopussy, Sva-ters-) editarà al mes de març el seu primer disc “Còctel”. Un projecte elegant que es mou d’una forma desenfada pel jazz pop més americà (Norah Jones, Diane Krall i Madelaine Peraux) però que, a més a més, integra lletres en valencià.\nDe fet “Còctel”, que és com es diu el disc de debut, és un disc de versions d’autors valencians, que els permet fer un repàs per alguns dels temes que més han trasbalsat la memoria col·lectiva del nostre País durant les últimes décades, reinterpretades ara en clau de jazz pop. “Al vent”, de Raimon; “M’aclame a tu”, d’Ovidi Montllor; “Del Sud”, d’Obrint Pas; “El Signe dels temps” de Senior i “Dimonis Pugen” d’Òscar Briz reviscolen ara d’una altra manera sonora, força personal i fresca alhora. El disc ha estat arranjat per José Doménech,està editat per l’editorial catalana EMINA MÚSICA, que ja ha publicat altres treballs de jazz com ara Ignasi Terrasa Trio i Raynald Colom quartet, i ha estat coordinat per Andreu Garcia (Soul Atac).\nEl pop català arriba al Barnasants de la mà dels Amics de les Arts i L'Etern retorn\nEls grups de pop català Els Amics de les Arts i L'Etern retorn protagonitzaran aquest cap de setmana el XVII Festival Barnasants de cançó d'autor, amb concerts a Viladecans i Barcelona, respectivament.\nEls Amics de les Arts arribaran a la sala Atrium de Viladecans aquest divendres a les 22.00 hores amb el seu nou disc 'Espècies per catalogar', tot i que també repassaran temes d'anteriors àlbums, amb els quals han aconseguit diversos Discos d'Or.\nA més, la nova formació L'Etern retorn oferirà un concert a les 21.00 hores d'aquest dissabte en l'Auditori de Barcelona per presentar el seu primer treball d'estil propi, batejat com a CD-web, que barreja música amb fotografia, literatura i cinema.\nBarcelona reuneix a Very Pomelo, Els Surfing Sirles i Le Petir Ramon\nDISSABTE 28 D’ABRIL 2012\nEntrades ja a la venda a Codetickets:\n“Els Surfing Sirles toquen el cel al Sidecar” (Ara). “Els Surfing Sirles agiten la nit de Reis amb el regal més frenètic” (El Periódico). O senzillament: “Glòria” (La Vanguardia). Titulars com aquests demostren que la presentació barcelonina del nou disc dels Surfing Sirles, “Romaní, semen i sang” va ser tot un esdeveniment. El grup que formen Martí Sales, Xavi Garcia i els germans Oriol i Guillem Caballero viu un moment de forma excel·lent i ha aconseguit que el rock’n’roll, l’esperit de garatge i el crowd-surfing tornin a estar a l’ordre del dia.\nGuillamino i Anímic s’uneixen en el split single “Emre Himalaya”\n12 de març i nou llançament del projecte Guillamino 12. Aquesta vegada es tracta d’un split single on Guillamino col·labora i es versiona mútuament amb el grup de folk Anímic. Anímic transforma “Emre” en una fantasmagòrica lletania folk, mentre que Guillamino deconstrueix “Himalaya” en clau electro. Les dues cançons fruit d’aquesta join venture ja es poden descarregar gratuïtament. A més, tots dos actuaran junts aquest dilluns al programa Ànima del Canal 33.\nDescarrega gratuïtament “Emre Himalaya” en aquest link:\nLa portada del disc està dedicada Sant Maximilà, que celebra la seva festivitat el 12 de març.\nPublicat per Indiecat a 14:58 Cap comentari:\nVerdcel llança la primera cançó d'"Els dies del Saurí"\nEl nou treball de VerdCel, Els dies del Saurí s'estrenarà el dissabte 31 de març a l'Auditori de Barcelona a les 21h dins el festival BarnaSants. Serà amb un nou espectacle de Banda i Projeccions que presentarà el seu nou Còmic-CD . Els dies del Saurí en format CD es publicarà a l'abril a través de la discogràfica Temps Record, i el Còmic-CD el mes de maig a través de l’Editorial Bromera.\nPublicat per Indiecat a 0:00 Cap comentari:\nEls Surfing Sirles - Montseny from Raul Cuevas on Vimeo.\nPublicat per Indiecat a 14:57 1 comentari:\nBarnasants col·laborarà amb dos festivals del sud de França a favor dels artistes occitans\nEl Festival Barnasants de Barcelona presenta aquesta setmana un cicle d'actuacions amb quatre artistes occitans --Nadau, Joan-Marc Leclerq, Primaël i los del Twizi y Belda & Garriga -Ò.K! Brigada Internacional!--, fruit de l'acord tancat entre el certamen barceloní i dos festivals del sud de França per impulsar aquest idioma. El director del Barnasants, Pere Camps; el director de l'Estivada de Rodés Festival Interregional de les Cultures Occitanes, Patric Roux, i el director del Sèm e serem de música occità-catalana, Daniel Perissé, han signat aquest dimarts un acord de col·laboració per intercanviar artistes i posar en marxa coproduccions.\nCamps ha remarcat en roda de premsa que en pròximes edicions hauria d'unir-se el festival Tradicionàrius de Barcelona, centrat en la música folk: "És just i és bo que formin part d'aquesta aliança fraternal entre la cultura catalana i occitana", ha dit. Nadau és la formació de cançó occitana més emblemàtica, va néixer el 1973 i és un símbol de la lluita per la seva cultura, i després de molts anys d'absència a Catalunya actuarà a l'Auditori de Barcelona aquest dimecres.\nPublicat per Indiecat a 15:33 Cap comentari:\nEl grup Ix! ha publicat el que és el seu tercer disc, anomenat Immersió i que ha estat editat per la discogràfica Gat Records. Els vallesans, que a l’any 2012 van guanyar el Premi Disc Català per la cançó L’ingenu és lliure, han enregistrat el seu nou treball als estudis de Marc Parrot.\nL’àlbum serà presentat el 9 de març a la Sala Pasternak de Vic, el 10 de març a l'Auditori de Castellar del Vallès i el 23 del mateix mes al Sielu de Manresa. El finançament d’aquest treball ha estat possible en part pel denominat com a mecenatge col·lectiu, el crowdfunding.\nWantun és un formació amb una consolidada trajectòria en el panorama de l’indie actual. Després del seu primer disc Animalia (Picap 2010), presenten Anònim X (Picap 2012) on es desmarquen de l'actual tendència folk, fent una aposta arriscada per l'electrònica de sons industrials i la sonoritat indie característica de la banda. La constant evolució del grup ha fet que el seu directe sigui enèrgic i espectacular, amb relectures de les pròpies cançons, un ús distintiu de l'electrònica, les programacions i els sintetitzadors.\nAnònim X sorgeix principalment de la música ideada pel grup wantun per l'espectacle multidisciplinari WANCUB LA FI DE LA INSPIRACIÓ (teatre, música i projeccions) estrenat el 2011. L'obertura del disc (In Aether) ens trasllada a l’èter, el cinquè element segons la física clàssica. Ens allunya progressivament dels altres quatre elements tangibles (aigua, aire, foc i terra) amb els que lluitem diàriament per aïllar-nos en un estat entre la consciència i la inconsciència, en el que es mou tot el disc fins a la porta de sortida (Out Aether). Apartir d'aquí l'oient es trobarà històries d'anonimat, de soledat, de desesperació, d'il·lusió, de ruptures, d'amors filials, d'amors impossibles i fins i tot la reversió del final de la pel·lícula Abans del vespre (July Delpy i Ethan Hawke). Sensacions i emocions agredolces portades a la mida sònica de wantun.\nEl so wantun ha evolucionat en aquesta entrega. Electrònica industrial acurada i arriscada, compassos impossibles, tempos inusualment accelerats, tornades que no et pots treure del cap, cançons sense línies melòdiques repetibles i repeticions deliberades obliguen a fer més d'una escolta per entreveure tots els elements introduïts. Wantun ha tensat un volta més la corda. Les referències a clàssics contemporanis (Phoenix, Radiohead, Wilco, The Strokes, Postal Service, etc) i de tots els temps (The Beatles, Rolling Stones, Velvet Underground, etc) són inesgotables. Tots han estat revisitats segons les noves premisses que s'ha imposat la banda de cara al nou disc.\nEl disc ha estat gravat a Blind Records, i la producció ha estat compartida de nou amb The Blind Joes (Santos & Fluren) (productors de bandes com Sidonie, Love of Lesbian, 4rt 1a, etc). A més compta amb la col·laboració especial d'en Valen Nieto de Raydibaum fent veus a Safaris.\nBarney from Lyona Alyona on Vimeo.\nDesprés del bon resultat del seu primer treball discogràfic, “En les nostres mans” (Mésdemil 2010), l'autor enfronta amb força i il·lusió el seu segon treball discogràfic en solitari "A l'ombra de l'obscuritat". Han sigut més de cent concerts en dos anys, recorrent bona part del domini lingüístic i aquesta intensitat ha provocat una maduració personal i també com a músic. Aquesta ha sigut la base del nou projecte, la intenció d'agrupar l'essència obtinguda en aquest viatge per afavorir noves lletres i música, sent capaç d'aportar el possible progrés aconseguit.\nUna cosa no varia respecte a la particularitat de fer cançons, varia la forma de dirigir-se, d’expressar-se i l'enteniment musical, però les temàtiques continuaran sent fidels a la necessitat d'aportar positivisme i canvis a una societat, de vegades, desorientada i sobre tot a obrir els ulls a l’oient per centrar-nos en saber conviure i col.laborar amb aquell més necessitat, més maltractat, més dèbil...\nPublicat per Indiecat a 15:59 1 comentari:\nAquest mes de febrer el FI ha publicat el seu segon treball: "Perplex". Nou cançons que es poden classificar dins de la nova fornada de música grunge amb tocs electrònics. FI és un projecte musical de Barcelona, Catalunya, a uns 100 kilòmetres de Valls. L'univers de FI és una platja deserta d'una localitat costanera amb vista sobre la Mediterrània a una banda i, a l'altra, una urbanització dels anys 80 a mig construir, enmig del no-res. El nou disc de FI ("Perplex"!!!) es pot comprar en format CD o en format digital (http://filldeputa.bandcamp.com, on també es poden escoltar totes les cançons).\nPer celebrar-ho, i com que aquest any febrer té un dia més, el dia 29 de febrer es podrà descarregar el disc gratuïtament (només 24 hores).


La radiació solar - Pere Trilla\nEl Sol és l'origen de la vida i de les altres formes d'energia que hi ha a la terra. Des de sempre la humanitat a emprat l'energia provenint del sol, primer per escalfar-se i posteriorment utilitzant altres manifestacions que tenen el seu origen en el Sol.\nDes de fa milions d'anys el Sol irradia a l'espai llum i calor com a conseqüència de les reaccions nuclears de fusió que es produeixen al seu interior. Es calcula que cada segon es genera 36 * 1025 J d'energia .\nNomés una infinitèssima part d'aquesta energia arriba a la superfície de la terra (1000 W/m2), malgrat tot rebem 4000 vegades més energia de la que consumim, només cal desenvolupar tecnologia necessària per poder-la aprofitar. L'energia fotovoltaica és una de les tecnologies que ens permet aprofitar aquest energia.\nDades del Sol\nMassa 2,2 · 1027 tones 334.000 vegades més que la terra\nDiàmetre 14 · 105 km 110 vegades més que la terra\n15 · 107 km\nNucli Producció 90% energia i és de 320.000 km diàmetre\nFormat radiació solar\n7 % Llum ultraviolada\n47% Llum visible\n46% Llum infraroja\nEnergia produïda per segon\n3,78 · 1026 J/s (W)