Guanyem Badalona i Esquerra no accepten fer alcalde el socialista Álex Pastor\nGarcía Albiol, més a prop de l'alcaldia de Badalona\nRedacció 13/06/2019 - 16.24 Actualitzat 14/06/2019 - 23.20\nLa candidatura Badalona Valenta, encapçalada per Dolors Sabater i integrada per Guanyem Badalona En Comú i ERC, no donarà suport a Álex Pastor, l'alcaldable socialista.\nAquest escenari facilitaria la investidura, dissabte, del candidat del PP, Xavier García Albiol, que la legislatura que ara acaba va perdre l'alcaldia a mans de l'aliança entre ERC, el PSC i els Comuns.\nEn una compareixença en roda de premsa, Sabater ha denunciat l'immobilisme dels socialistes i els ha instat a evitar que Xavier García Albiol sigui el pròxim alcalde.\n"Ens hem mogut, hem sigut generosos, hem plantejat alternatives, però a l'altre costat no hi hem trobat ningú, la taula ha estat buida. El PSC no ha volgut escoltar, no ha volgut seure a treballar sobre aquestes propostes."\nPer aquest motiu, i a partir de la consideració que Badalona Valenta és que és la candidatura que, ara per ara, "té majoria de vots assegurats de les forces alternatives al PP", Sabater ha anunciat que es presentarà a la investidura:\n"Per respecte a les nostres respectives assemblees, demà presentarem la candidatura de Dolors alcaldessa, la candidatura de La Dona Valenta d'ERC-Avancem més-Guanyem Badalona en Comú."\nLa coalició Badalona Valenta de Dolors Sabater havia debatut aquest dijous, en dues assemblees separades, d'ERC i de Guanyem Badalona, si feia alcalde el socialista Álex Pastor per evitar que Xavier García Albiol governi els pròxims quatre anys.\nDolors Sabater es presentarà a la investidura sense tenir garantida la majoria\nPreguntada pel fet que si els socialistes no canvien de parer, l'alcalde serà García Albiol, Sabater ha defensat: "Qui ha d'impedir que Albiol sigui alcalde és el Partit Socialista."\n"El que passarà demà no serà responsabilitat nostre. Apel·lem a la responsabilitat del Partit Socialista que si de veritat vol fer cas al que va dir la ciutadania, que 2 de cada 3 veïns no volen un govern del PP, encara són a temps de sumar-se a fer-ho possible."\n"Aquest és el mandat de les eleccions del 26 de maig. El Partit Socialista s'ha de moure. Nosaltres estem a disposició de seguir parlant."\nGarcía Albiol, guanyador en minoria\nEl candidat del PP va guanyar les eleccions amb el 37 per cent dels vots i 11 regidors. Tanmateix, com ja va passar fa quatre anys, les forces d'esquerres sumen més -fins al 53 per cent dels vots i 15 escons- i poden impedir que torni a l'alcaldia.\nEls socialistes, però, han mantingut que no donaran suport ni a Sabater ni a Albiol, ni tampoc preveuen arribar a acords de govern amb cap de les formacions que representen.\nL'alcaldable del PP a Badalona, Xavier García Albiol, fa el signe de la victòria després de saber els resultats del 26M (ACN)\nAixí les coses, si Sabater i la candidatura Badalona Valenta volien impedir que Albiol fos alcalde, havien de donar suport -sense condicions- a la investidura de Pastor.\nAssemblees sense acords previs\nLes assemblees de Badalona Valenta, formada per Guanyem i ERC, es van fer per separat, i sense que les cúpules dels partits puguin presentar a les seves bases cap acord. Per tant, si decideixen votar Pastor seria, "a priori", sense cap garantia de futurs pactes.\nA debat, dos possibles escenaris: un seria votar la seva cap de llista, Dolors Sabater, i l'altra votar al cap de llista del PSC, Álex Pastor. La primera opció donarà l'alcaldia a Xavier García Albiol si els socialistes mantenen el vot pel seu candidat.\nLa segona opció, votar directament el candidat socialista, hauria d'anar acompanyada del suport dels dos regidors d'En Comú Podem, per assegurar-se els vots d'almenys 14 regidors -la majoria del plenari badaloní- que farien que Albiol no arribés a l'alcaldia.\nÁlex Pastor, alcaldable del PSC\nDes dels comuns admeten que, si hi ha consens de les dues grans formacions d'esquerres, s'hi afegiran per evitar la investidura d'Albiol.\nTot i que el resultat de les assemblees pot assenyalar el caire que tindrà la votació d'investidura de dissabte, les diferents formacions d'esquerres encara tindrien marge per negociar i es podria arribar al ple amb la incògnita de qui acabarà sent alcalde o alcaldessa de Badalona els pròxims quatre anys.\nEleccions municipals 26M Xavier García Albiol\nEl bloc d'esquerres no es posa d'acord per impedir l'alcaldia a Albiol


CCOO denuncia una manca de tests a la Guàrdia Urbana de Reus | Canal Reus TV\n14:24 - 29 abril 2020\nDes de la secció sindical de Comissions Obreres de l'Ajuntament reusenc reclamen que el consistori realitzi els tests de detecció ràpida del coronavirus a tots els treballadors.\nEl sindicat de CCOO a l'Ajuntament de Reus assegura que no s'han fet els tests per detectar la COVID-19 a tota la plantilla de la Guàrdia Urbana. De fet, aquesta és la seva principal preocupació. Davant de les primeres informacions d'un desconfinament a mitjà termini, des del sindicat consideren que cal continuar exigint aquesta mesura per la tranquil·litat dels mateixos treballadors.\nEn aquest sentit, el responsable de la secció sindical de CCOO a l'Ajuntament de Reus, Paco Ortega, demana que les proves es faci a tota la plantilla del consistori, però que almenys es prioritzi a la Guàrdia Urbana i a la Brigada Municipal.\nCrítiques per l'impagament de les DPO\nDes de CCOO destaquen que en el darrer mes l'ajuntament ha elaborat un protocol d'actuació relacionat amb la pandèmia, però reclamen més participació dels treballadors en la seva elaboració. A la vegada, també critiquen l'impagament de les DPO del 2019 als empleats de l'Hospital Sant Joan de Reus.\nEn conseqüència, fan una crida perquè, una vegada s'acabi l'estat d'alarma, la ciutadania i les entitats vagin de la mà per reclamar millores per al personal sanitari.\ncoronavirus CCOO Ajuntament de Reus\nLes DPO del 2019 del Sant Joan acabaran als jutjats


La Cerdanya a l'hivern: caminada al voltant de Sant Marc de Puigcerdà\nAfegim a la llista d’excursions fàcils per fer amb nens a la Cerdanya una passejada alas afores de Puigcerdà, fins a trobar l’ermita de Sant Marc i el riu Segre. És una caminada que podeu fer des de Puigcerdà mateix o si us allotgeu a l’hotel i restaurant Mas Sant Marc. És una caminada planera i fàcil per fer amb criatures.\nCaminada al voltant de Sant Marc de Puigcerdà\nUs proposem una caminada planera i fàcil per fer amb canalla als afores de Puigcerdà. Són 9 km circulars, la major part per camí asfaltat així que és viable fer-los tant a peu com en bicicleta o fins i tot cotxet (tot i que hi ha un pas sobre el riu Segre per un pont estret que no hi passen bé els cotxets). En bicicleta nosaltres vam trigar una horeta a fer la volta, a poc a poc.\nPodeu començar des de l’hotel Mas Sant Marc si us hi allotgeu o aneu a fer-hi un àpat al restaurant o podeu aparcar al parc del camí d’Age (a l’entrada de Puigcerdà, el trobareu assenyalat al mapa de l’inici del post) i des d’allà anar caminant fins al riu Segre. El primer punt d’interès és l‘ermita de Sant Marc, que dona nom al restaurant, el mas i l’hotel i és de 1912.\nUs deixem traçat el recorregut al mapa, però és ideal per fer una volta en bicicleta en família peruqè és planera i és una de les voltetes que us oferiran a l’hípica Sant Marc si voleu fer una passejada en cavall. La major part del recorregut és un camí asfaltat (és la carretereta que porta a Queixans). Hi ha l’opció d’escurçar el recorregut en una volta circular més petita que també us deixem indicat (sense arribar al riu Segre). Si feu la llarga, creuareu el riu Segre dues vegades: un dels ponts és ample i té un carril especial per bicicletes i vianants, però el segon pont és molt estret i sense una part de baranes, així que cal anar amb compte. Alerta amb el fang si ha plogut o nevat recentment al camí a prop del riu acostuma a estar enfangat.\nFan un menú amb productes de temporada per 23 euros (el menú no es pot compartir). El menú infantil val 15 euros i poden escollir entre un plat combinat amb hamburguesa, broqueta de pollastre o pollastre arrebossat. És un local petitó al centre del poble, al costat de l’oficina de Turisme i no té terrassa ni un menjador molt ampli per anar-hi amb grups grans.\nAixò sí, reben les criatures amb les braços oberts: a en Blai li van oferir un bloc de paper i llapissos de colors. Una atenció excel·lent, les tres noies que porten el restaurant són molt trempades. Disposen de trones.\nNo us perdeu l’arròs de muntanya. També cuinen el tiró (ànec) amb peres, melós, costelles de xai de la Cerdanya, peus de porc…


Puc agafar l'avió després d’una intervenció ocular? | ICR\nICR | Blog | Consells de salut ocular | Puc volar després d’una intervenció ocular?\nL’estiu s’apropa i arriba el període de vacances. És llavors quan ens preguntem si volar després d’una intervenció ocular pot tenir conseqüències pels nostres ulls.\nDesprés d’algunes intervencions oculars i a causa dels canvis de pressió que es produeixen quan volem, agafar un avió pot afectar la visió. Cada intervenció té els seus riscos i, per tant, s’han de respectar sempre els consells que pugui oferir-nos el nostre oftalmòleg i, en cas de dubte, sempre hem de contactar-lo.\nPuc volar després d’una operació de retina?\nDesprés d’un despreniment de retina, l’oftalmòleg pot aconsellar la realització d’una vitrectomia. Aquesta prova consisteix en substituir l’humor vitri per una bombolla que pot ser de gas, silicona o aire.\nEn el cas que es col·loqui una bombolla de gas, és important no volar fins tenir la conformitat de l’oftalmòleg. La bombolla de gas podria expandir-se a causa dels canvis de pressió durant el vol, i això, podria comportar greus conseqüències per l’ull. S’ha d’esperar que l’oftalmòleg confirmi que la bombolla de gas ha desaparegut abans de poder volar.\nDesprés d’un estrip retinià, és probable que s’hagi de sotmetre a una intervenció amb làser per reparar la retina. Això no hauria de ser un problema per viatjar en avió. De totes maneres, un estrip retinià pot suposar que se l’hi injecti líquid o gas a l’ull. En aquests casos, l’oftalmòleg ha de donar-li l’aprovació abans d’agafar un avió.\nPuc volar després d’un trasplantament de còrnia?\nEn els casos de trasplantament de còrnia on s’injecti una bombolla de gas o aire, no es podrà volar fins que no s’hagi reabsorbit i l’oftalmòleg confirmi que tot està en ordre.\nPuc volar després d’una cirurgia refractiva?\nGeneralment, no hi ha cap inconvenient per viatjar en avió després d’aquest tipus de cirurgia, ja que les intervencions amb làser no es veuen afectades pels canvis de pressió que es produeixen durant el vol. Normalment, entre 24 h i 48 h després de la intervenció, el pacient recupera la visió i pot tornar a fer vida normal. En cas de dubte, haurà de consultar el seu cirurgià oftalmòleg.\nPuc volar després d’una operació de glaucoma?\nEn principi, no hi ha problema en volar 24 h després d’haver-se sotmès a una iridotomia perifèrica amb làser (IPL), a una trabeculoplastia o qualsevol altre tipus de cirurgia pel glaucoma. De totes maneres, sempre s’ha de comptar amb la confirmació de l’oftalmòleg.\nPuc volar després d’una intervenció de cataractes?\nNo acostuma a haver-hi impediment per volar després d’una cirurgia de cataractes. No obstant això, és important que l’oftalmòleg confirmi que tot està bé i que el pacient segueixi els consells i controls postoperatoris que s’estableixin.\nEn cas que la intervenció hagi estat complicada, pot viatjar en avió sense problemes excepte si se li ha col·locat una bombolla de gas o aire durant l’operació. En aquest cas, s’haurà d’esperar la confirmació de l’oftalmòleg abans d’agafar l’avió.\nAltres tipus d’intervenció ocular\nEn principi, en la majoria de casos no hi ha contraindicació per volar després d’una intervenció en la part posterior de l’ull o de la parpella (blefaroplastia, cirurgia de pterigion o bé altres cirurgies externes de l’ull). Ara bé, s’han de seguir sempre les instruccions que ha establert l’oftalmòleg, s’ha de mantenir una bona higiene de l’ull i ha d’evitar-se que l’ull i la ferida s’assequin durant el vol.\nSi durant el vol presenta símptomes com ull vermell, visió borrosa, mosques volants, dolor ocular intens o fotofòbia, haurà de consultar el seu oftalmòleg amb urgència un cop aterri.


C.E.A.C. – Pàgina 15 – Club Esquaix Atlètic Castellet\nJoan Casahuga guanya el XI Open de Nadal de Sant Vicenç\nAquest dissabte, 15 de desembre, a les pistes d’esquaix del Pavelló Municipal, 32 jugadors han participat en l’Onzè Open de Nadal de Sant Vicenç de Castellet que organitza el Club Esquaix Atlètic Castellet, CEAC.\nEl torneig se l’ha endut el jugador del Nat’s Sport, Joan Casahuga, en derrotar en la final al seu company de club, Jordi Nova, a l’imposar-se per 3 jocs a 1. En semifinals havien derrotat, respectivament, a Pep Porta i Toni Reillo, també jugadors del club de Sant Fruitós de Bages. En el quadre de consolació, victòria d’en Marc Parcerisa (Nat’s) sobre Òscar Lucas del CEAC.\nPublicat perAdministrador Desembre 15, 2012 Publicat enEsquaix\nCristian Casals guanya el X Open d’Estiu de Sant Vicenç\nEl Club Esquaix Atlètic Castellet va organitzar la desena edició del’open d’estiu de Sant Vicenç, que va comptar amb un gran èxit de participació i amb un molt bon ambient. En una jornada plena de partits molt ajustats i interessants, el local Cristian Casals va imposar-se a la final absoluta davant el jugador del Nat’s Jordi Nova, en un duel que es va mantenir molt disputat fins a l’últim punt. David Jareño i José Manuel Serrano van situar-se en el tercer i el quart lloc, respectivament. En la final B del torneig, Marc Parcerisa, del Nat’s, va vèncer Carlos Rodríguez i els van seguir, en la classificació, Raül Ruiz i Javi Garcia.\nPublicat perAdministrador Juliol 8, 2012 Publicat enEsquaix\nEnric Sarró va endur-se el triomf en el IX Open de Sant Vicenç\nEl jugador Enric Sarró va aconseguir la victòria en la novena edició de l’obert d’estiu de Sant Vicenç de Castellet, que va tenir un bon ambient, amb esmorzar per als competidors i bany a la piscina inclosos, i un important èxit de participació. En la final absoluta, es va imposar al local Cristian Casals, en un partit molt igualat fins al darrer punt. El tercer lloc del podi va correspondre a un altre jugador local, Òscar Lucas, i la quarta posició va ser per a José Manuel Serrano. En la final B, Carlos Rodríguez es va imposar a Marc Parcerisa, del Nat’s, i el tercer i quart llocs van ser per a Santi Roig i Carlos Sánchez, respectivament.\nPublicat perAdministrador Juliol 9, 2011 Publicat enEsquaix\nSarró guanya el IX Torneig de Nadal d’esquaix de Sant Vicenç\nEl dissabte, dia 18 de desembre, es va disputar al Pavelló de Sant Vicenç de Castellet el IX OPEN ESQUAIX DE NADAL.\nVan arribar a la final el guanyador de l’any passat, el santjoanenc Joan Casahuga (del Nat’s Sport), i el de l’estiu d’aquest any, el manresà Enric Sarró (de l’Esquaix Vilatorrada). La victòria ha estat pel darrer, imposant-se en un disputat partit.\nSarró va derrotar en semifinals a Roger Pich (Esquaix Vilatorrada). Per la seva banda, Casahuga va eliminar al local Raul Ruiz (Gimnàs Marca). El partit pel tercer i quart lloc fou per Pich en guanyar a Ruiz.\nLa final del quadre de consolació la van disputar els jugadors de Sant Vicenç, David Jareño (Esquaix Castellet) i Òscar Vega (Gimnàs Marca). Jareño es va imposar a Vega en un entretingut partit.\nCal destacar la perfecta organització, un any més, d’Esquaix Castellet, que es va desviure per tal de que tot sortís segons les previsions i vetllant per la comoditat dels participants.\nPublicat perAdministrador Desembre 12, 2010 Publicat enEsquaix\nEnric Sarró guanya el VIII Open d’Estiu de Sant Vicenç\nEl Club Esquaix Atlètic Castellet va organitzar el vuitè Open d’esquaix de Sant Vicenç dins de la Festa Major del poble i amb un èxit de participació. A la final absoluta, Enric Sarró es va imposar per 2 a 0 a Jordi Delgado en un matx molt disputat. El podi el va completar Gil Ritart i quart va ser Joan Casahuga, ambdós del Nat’s. En la final B, triomf d’Òscar Vega. El millor local, Cristian Casals.\nPublicat perAdministrador Juliol 15, 2010 Publicat enEsquaix\nEntrades més recents 1 … 13 14 15 16 Entrades anteriors\nC.E.A.C., Bloc a WordPress.com.


contes – Altercat\nS’atura al davant i en comprova l’adreça exacta a l’etiqueta del clauer: Vallcalent 32, altell B. El sogre va comprar-lo fa vint anys i mai no n’havia comentat res a ningú, la família se’n va assabentar a la lectura del testament. L’Àngela li ha demanat si podia acostar-s’hi per veure en quines condicions estava, ella …\nContinua llegint "> Serveis de representació"\nConte publicat al suplement cultural DIS el desembre de 2015 Camina pel bosc amb l’esma de qui és a la tercera planta del Pergamon, a Berlín, i ja ha renunciat a saber res més de res del que hi exposen. Es deixa endur per la contemplació gratuïta de la bellesa de cromatismes tardorencs que l’envolta. …\nContinua llegint "> Si algú passés per aquesta coordenada exacta del mapa"\n> Continua diluviant en la penombra\nConte publicat al suplement cultural DIS l'abril de 2016 No té cap pressa, i quan comencen a caure unes gotes grans que anuncien una tromba imminent el Miquel s’atura en una entrada. S’enrosca una cigarreta amb destresa i se l’encén, mai no s’empassa el fum de la primera pipada com tampoc no llegeix mai les …\nContinua llegint "> Continua diluviant en la penombra"\n> El buit de la trama\nConte publicat al suplement cultural DIS del febrer del 2016 La noia, Mireia ha dit que es deia, treu un grapat de fotografies descolorides i una mica arrugades i les escampa precipitadament sobre la gran taula del menjador. Ell calla, intenta concentrar-se en quina escena cinematogràfica podria trobar la reacció idònia, un bon referent per resoldre la situació amb solvència. …\nContinua llegint "> El buit de la trama"


> LLAR i OFiCiNA>Jardí vertical Citysens\nJardí vertical Citysens amb reg...\nJardí vertical Citysens amb reg automàtic de disseny modular que permet la personalització del jardí, ubicació o preferència. Personalitza l'altura, el color de l'estructura, la posició dels testos i el tipus de plantes.\n· Estructura modular i personalitzable\n· Bomba de reg i temporitzador\n· Nutrients per a 2 anys\n· Manual d'ús\nMIDES I PLANTES:\n2 testos3 testos4 testos\nSense plantesPurificadores d'aire\nCada vegada som més els que volem gaudir de més naturalesa a casa o a la feina. Volem estar envoltats de més verd. Volem respirar aire més net. Citysens, amb tres premis internacionals (IF Awards 2017, European Design Awards 2017 i Good Design Awards 2017), proposa un nou jardí vertical que encaixa en el nostre dia a dia i també en qualsevol tipus d'espai: gran o petit, interior o exterior.\nCitysens té una estructura vertical de fins a 1,6 m d'alçada. Podràs tenir més de 4 plantes en el mateix espai d'una. Incorpora un sistema únic de reg automàtic.\nLa base del jardí fa de dipòsit d'aigua i una petita bomba d'aigua, connectada a un temporitzador, rega les plantes cada dia. Hem tingut en compte tots els detalls: la bomba d'aigua és molt silenciosa i el temporitzador estalvia temps i diners.\nEl reg automàtic del jardí Citysens ha estat dissenyat per a la teva màxima comoditat. Sense tubs, sense més connexions, sense complicacions. El reg automàtic es munta alhora que muntes l'estructura. Un cop muntada l'estructura, el reg transcorre de forma neta i segura pel seu interior.\nLa base té una capacitat de 7 litres d'aigua. La gran capacitat de la base, a més del reg recircular, fan que el reg automàtic de Citysens tingui una autonomia de més de 30 dies.\nEl jardí vertical Citysens és un producte sostenible i respectuós amb el medi ambient perquè estalvia fins a un 50% en aigua i nutrients en comparació amb sistemes de reg convencionals.\nGràcies al sistema de reg recircular tota l'aigua de reg i els nutrients que no utilitza la planta es torna a recollir a la base i es reutilitza en el següent reg.\nA més, hem aconseguit reduir el consum elèctric necessari per regar automàticament les plantes a tan sols 0,15 €/any.\nCitysens és una empresa amb valors. Fomentem la sostenibilitat econòmica, social i mediambiental del nostre territori a través d'una iniciativa emprenedora i innovadora.\nCitysens fa fàcil tenir un jardí o hort urbà, perquè puguis gaudir de la natura on vulguis.\nCitysens permet una màxima flexibilitat per afegir qualsevol tipus de planta. El seu reg automàtic permet el cultiu de plantes aromàtiques de forma còmoda i neta. Gaudeix de receptes úniques amb fulles fresques i plenes de sabor. Una solució integrada a l'estil de vida urbà. Perquè viure a les ciutats del segle XXI no vol dir que no puguis gaudir d'un espai ple de natura.\n· Alçada de 82/115/148 cm per a 2, 3 i 4 testos respectivament\n· Ample 30 cm a la base\n· Diàmetre de test 12 cm\n· Capacitat de la base: 7 litres\n· Autonomia de reg: mínim de 30 dies\nEl jardí és molt eficient: consumeix menys de 0.2 €/any en electricitat, estalvia fins a 30 €/any en aigua i fertilitzant, i evita que se't morin les plantes. El kit inclou:\nEl jardí Citysens s'ha dissenyat a Barcelona per Lúcid Product Design en col·laboració amb Pär blanking. El jardí vertical Citysens es munta i s'embala en les instal·lacions de la Fundació Santa Teresa (Tarragona) de treball especial.\nSi hi ha algun defecte de fabricació al teu jardí modular t'ho canviarem sense recàrrec algun durant els 24 primers mesos des de la compra.


La gallina dels ous d’or | Barcelona Districte Cultural\n11/12/2021 - 18:00h\nLa companyia Zum-Zum Teatre aconsegueix revisitar el conte popular d’una manera divertida i entranyable, a través del teatre d’actors i les titelles. La granja d’aquesta versió és una granja-refugi per a les aus migratòries que s’han perdut. Els grangers que les acullen són una parella d’ancians encantadors que, malgrat els seus escassos recursos econòmics, ofereixen aliment i seguretat a totes les aus que s’hi atansen —sovint a desgrat dels seus veïns—. La posada en escena té una estètica pròpia dels contes de fades, plena d’enginys fabricats amb quatre andròmines que resulten atractius i divertits. Dirigits per Ramon Molins, i amb una escenografia sòbria i bonica, que recrea una xabola i que ha estat creada sense artificis ni grans tecnologies per Joan Pena, els actors i les titelles d’aquesta obra ens porten a pensar sobre un dels temes més profunds de la condició humana. L’espectacle té l’encert de plantejar diferents nivells de lectura, cosa que permet que s’hi sentin interpel·lats tant els infants que assisteixen a la representació com els adults que els acompanyen.\n“No és gens fàcil treure la pols a un conte moral com el de La gallina dels ous d’or: un conte sobre l’avarícia; aquest vici que sembla enterrat en el més profund dels fonaments de l’hiperconsumisme. Zum-Zum Teatre, amb la dramatúrgia i direcció de Ramon Molins, n’ha fet un magnífic espectacle per a tots els públics.”\nSorgida a Lleida l’any 1994, Zum-Zum Teatre és una de les principals companyies de teatre infantil del país. Els seus espectacles volen inspirar, estimular i divertir tant els més petits com els joves i adults de totes les edats. Busquen convertir cadascuna de les seves funcions en moments únics i irrepetibles que eixamplin els límits de la imaginació i que ofereixin una finestra a petits i grans per mirar el món a través del teatre. Volen crear espectacles que provoquin més preguntes que respostes i fer un teatre compromès amb l’estètica i la societat per defensar la idea que els més petits i petites tenen dret a gaudir de les arts escèniques a través d’espectacles de màxima qualitat.\n18/12/2021 - 19:00h


MusicTIC & Company: 2011\nCantem per Felicitar el NADAL\nA 6è hem preparat aquesta cançó de Josep Thió per felicitar el NADAL.\nNoves entrades al FLAUTATEKA\nDe nou ens animem a tocar pel FLAUTATEKA. Són en Dipi i la Maria de 6è els qui interpretaran aquestes dues peces:\nNadala: Adeste Fideles\nCançó de Comiat: L'Hora dels Adéus\nEtiquetes de comentaris: 6è, Comiat, Flauta, Nadala\nEncetem el món fantàstic de l'ÒPERA i ho farem amb aquesta presentació en LIM que he preparat.\nEtiquetes de comentaris: 6è, Audició, Història de la Música, Joc, Òpera\nParlem d'ÒPERA ?\nComencen un tema apassionant.... l'ÒPERA !!!!!\nAbans de començar a descobrir tot el què hi ha al voltant de l'Òpera us presento amb aquestes imatges els grans Compositors d'Òpera de la Història de la Música. Mireu-los bé i quedeu-vos amb les seves cares perquè ens acompanyaran durant la resta del curs.\nGrans Compositors d'ÒPERA on PhotoPeach\nEtiquetes de comentaris: 6è, Audició, Història de la Música, Òpera\nLa nostra primera peça de flauta d'aquest curs !!!\nAquesta és la flor sagrada dels inques i la flor nacional del Perú, és la FLOR DE LA CANTUTA.\nEns ha agradat molt la cançó que parla d'aquesta flor i per això l'hem après en flauta.\nPublicat per Flora Terensi 11 comentaris:\nCantem a la Tardor: "LA VEU DEL MAR "\nSom a la tardor i els nois i noies de 6è li hem volgut cantar. Ho hem fet des de l'aula TAC i amb l'Audacity. També ho ha penjat la Flora a la nostra RÀDIOmusiquem.\nVols escoltar-nos ?\nCANÇÓ: La Veu del Mar by FloraT\nPublicat per Flora Terensi 12 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: 6è, Cançó, TAC, Tardor\nEn David de 6è toca un tema de PIRATES DEL CARIBE per Flautateka\nJa tenim un nou artista de la Flauta que s'ha animat a interpretar un tema per a FLAUTATEKA:\nTema "The Medallion Calls"\nPer si no el reconeixeu és en David Giménez de 6è. Aquí el teniu:\nI aquí us deixo el youtube amb la base instrumental i la partitura per si la voleu aprendre.\nPublicat per Flora Terensi 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: 6è, Flauta, FLAUTATEKA\nTreballs de 6è sobre MÚSICA CULTA fent servir el WIX\nDesprés de provar amb l'eina WIX i veure que és força fàcil a 6è hem treballat la Música Culta a través d'alguns dels compositors que la representen. I ho hem fet també amb WIX.\nAquí teniu tots els treballs encara que alguns no estan del tot acabats....\nD'aquí a uns dies començarem les presentacions de cada compositor davant tota la classe.\nA veure com ho fem !!!!\nEtiquetes de comentaris: 6è, Compositor, Música Culta, WIX\nNova peça de flauta pel FLAUTATEKA: "La Dama d'Aragó"\nLa primera peça de Flauta per als de 5è\nEdvard GRIEG, compositor noruec de la suite “PEER GYNT”\nAvui parlarem d’ un altre compositor de MÚSICA DESCRIPTIVA. Es tracta d’Edvard Grieg.\nEntra al Wix i podràs fer l'audició d'un dels fragments més coneguts de la seva suite "Peer Gynt". Es titula:\nEtiquetes de comentaris: 5è, Audició, Compositor, Flauta\nUna Cançó de Tardor: "La Veu del Mar"\nEntra al Wix i apren aquesta bonica cançó sobre el mar i la tardor.\nFem una Audició: "Dansa Ritual del Foc" del ballet "El Amor Brujo" de Manuel de Falla\nSegur que aquesta audició t'agradarà. Es tracta d'un ballet del compositor gadità Manuel de Falla: "El Amor Brujo".\nTracta del fantasma de l'antic amant de la gitana Candelas que ha tornat per turmenta-la. Per a poder lliurar-se completament al seu nou amor, Carmelo, troba un mitjà per a trencar el malefici i allunyar per sempre l'espectre, girant l'interès d'aquest vers una altra dona.\nEn aquest Wix trobaràs molt informació i podràs seguir l'audició amb un Musicograma:\nEtiquetes de comentaris: 6è, Audició, Compositor, Història de la Música\nAprenem què és un RONDÓ\nComencem a estudiar les FORMES MUSICALS a 6è.\nI ens encetem amb una de ben senzilla...\nEtiquetes de comentaris: 6è, Forma Musical, Història de la Música\nL'Esteban de 6è participa al FLAUTATEKA\nNova entrada al FLAUTATEKA de part d'Esteban de 6è. Ha triat el tema "HEI HO" de la pel.lícula "La Blancaneus i els 7 nans".\nHo ha fet molt bé tot i tenint el fa# !!!!\nPublicat per Flora Terensi 3 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Flauta, FLAUTATEKA\nJa tenim una nova FLAUTATEKA...... l'Ashley de 5è\nAquesta vegada estic molt impressionada !!!!\nUna nena filipina que va arribar el curs passat a l'escola, l'Ashley, i que no havia fet mai flauta ha demostrat que tocar la flauta li serà molt fàcil.\nAquí la teniu tocant el tema "Quan les oques van al camp".\nEs tracta d'una cançó popularitzada que té com a base les Dotze variacions en Do Major sobre el tema “Ah, vous dirai-je, Maman” K. 265 de W.A. Mozart.\nquan tres oques van al camp ..\nLa segona va al darrere\ni després ve la tercera.\nQuan tres oques va al camp\nEls primers treballs de 6è\nDes de l'aula TAC, tot i fent música, hem après a fer presentacions en una nova eina 2.0........ el WIX !!!!\nCadascú ha triat un músic, grup o estil musical i ha preparat una petita presentació en aquest format audiovisual.\nESPEREM QUE US AGRADI TANT COM A NOSALTRES !!!!!\nEtiquetes de comentaris: 6è, Presentacions, TAC, Treballs, WIX\nJa sona l'Himne del BARÇA !!!!\nAl final en Dipi s'ha llençat a la piscina i ha tocat MOLT BÉ l'Himne del Barça en comptes de la Maria.\nEs tracta de la primera peça que enregistrem per FLAUTATEKA, aquest projecte col.laboratiu que hem iniciat enguany.\nAquí us deixem en Dipi tocant la flauta i un WIX amb la lletra i partitura de l'Himne per si voleu practicar.\nFem una primera prova per participar a FLAUTATEKA\nAmb aquest "Himne del Barça" volem participar al projecte de FLAUTATEKA.\nLa Maria i altres companys de 6è l'estan preparant.\nAquí teniu una primera prova.\nBENVINGUTS al Bloc Musical dels nois i noies del CICLE SUPERIOR !!!\nUs donem la Benvinguda a un nou Bloc.... és el Bloc musical dels nois i noies del Cicle Superior.\nEl primer que hem fet ha estat pensar un nom i, de totes les idees proposades, al final ens hem quedat amb:\nMUSIC perquè ens agrada la música,\nTIC perquè fem música amb les TIC\ni COMPANY perquè ens agrada estar junts i compartir la música.\nLa nostra primera peça de flauta d'aquest curs !!!...\nEn David de 6è toca un tema de PIRATES DEL CARIBE ...\nTreballs de 6è sobre MÚSICA CULTA fent servir el W...\nNova peça de flauta pel FLAUTATEKA: "La Dama d'Ara...\nEdvard GRIEG, compositor noruec de la suite “PEER ...\nFem una Audició: "Dansa Ritual del Foc" del ballet...\nBENVINGUTS al Bloc Musical dels nois i noies del C...


El grup bolivià Ensamble Moxos oferirà aquest divendres, a #Igualada, un concert de música barroca | Ràdio Igualada\nEl grup bolivià Ensamble Moxos oferirà aquest divendres, a #Igualada, un concert de música barroca\nL’Associació Igualada per la UNESCO organitza aquest concert solidari que es durà a terme divendres, a les vuit del vespre, a la Basílica de Santa Maria. Ensamble Moxos ha fet centenars de concerts arreu d’Europa i Amèrica del Sud i han publicat cinc discos. A Igualada presentaran la seva darrera creació, “Majara’iwa/Resplandor”, un repertori de música religiosa de tradició oral interpretat per la vintena de components que conformen el grup. El concert, que compta també amb el suport de l’Ajuntament d’Igualada, la Comissió Igualada Solidària i la Fundació APROP, inclou també coreografies.\nEls Ensamble Moxos són un grup bolivià originari de San Ignacio de Moxos, un indret a la selva amazònica que compta amb una festa patronal que ha estat declarada Patrimoni Immaterial de la humanitat per la UNESCO. L’any 1996, una religiosa espanyola d’aquest poble, va reunir un grup d’infants i joves i els va començar a ensenyar la música tradicional boliviana d’arrels jesuítiques que s’estava perdent. Així va néixer una primera escola de música i, posteriorment, el grup Ensamble Moxos.\nActualment aquesta comunitat té tres línies d’actuació. Per una banda, les Escoles de Música que ensenyen a més de 200 nens i nenes. Per altra banda, fan una feina molt important de recerca, recuperació i promoció de la música antiga originària d’aquell lloc, que combina la música europea que van portar els jesuïtes amb la música autòctona dels nadius i, finalment, els Ensamble Moxos, el grup es va nodrint dels nois i noies que surten de les Escoles de Música i que, amb les seves gires i concerts permet finançar els dos altres projectes.\nEnsamble Moxos ja van ser a Igualada durant l’Octubre Solidari de l’any 2016 oferint un concert que va omplir la basílica i va ser tot un èxit. Per aquesta raó, i després de dos anys sense poder fer concerts a l’exterior per la pandèmia, tornen a Igualada.\nLes entrades al concert ja són a la venda a la plataforma www.tiquetsigualada.cat al preu de 10 euros, que es destinaran íntegrament al sosteniment de les Escoles de Música de San Ignacio de Moxos. En cas que no s’esgotin les entrades anticipades, es podran adquirir al mateix preu el dia del concert a la Basílica de Santa Maria.


Competències: Grau en Prevenció i Seguretat Integral - UAB Barcelona\nPla d'estudis Grau en Prevenció i Seguretat Integral\nQue els estudiants hagin demostrat posseir i comprendre coneixements en una àrea d'estudi que parteix de la base de l'educació secundària general, i se sol trobar a un nivell que, si bé es recolza en llibres de text avançats, inclou també alguns aspectes que impliquen coneixements procedents de l'avantguarda del seu camp d'estudi.\nQue els estudiants tinguin la capacitat de reunir i interpretar dades rellevants (normalment dins la seva àrea d'estudi) per emetre judicis que incloguin una reflexió sobre temes rellevants d'índole social, científica o ètica.\nTransmetre informació, idees, problemes i solucions a un públic tant especialitzat com no especialitzat.\nIdentificar els recursos necessaris per donar resposta a les necessitats de la gestió de la prevenció i la seguretat integral\nAplicar eines de programari específiques per a la resolució de problemes propis de la seguretat.\nFormular estratègies comercials en el sector de la seguretat.\nGestionar de manera eficient la tecnologia en les operacions de seguretat.\nContribuir a la presa de decisions d'inversió en prevenció i seguretat.\nDesenvolupar el pensament científic i el raonament crític en temes de prevenció i seguretat.\nValorar l'impacte tècnic, social i legal dels nous descobriments científics i dels nous desenvolupaments tecnològics\nTreballar en xarxes interinstitucionals i interprofessionals\nMantenir una actitud proactiva respecte al desenvolupament de la pròpia carrera professional i el creixement personal.\nComunicar-se de manera eficaç en anglès, tant de manera oral com escrita.


Emili Rousaud es retira de la cursa electoral | betevé\nEl precandidat denuncia "guerra bruta" amb el recompte de la paperetes i assegura que "som gent honesta i neta"\nCarles Molet | dijous, 14 de gener del 2021, a les 13.42\nEl precandidat a les eleccions al Barça Emili Rousaud ha decidit retirar-se de la cursa electoral. Per tant, la precandidatura Els millors al Barça no continua aspirant a presidir el FC Barcelona.\nL’última hora de les eleccions al Barça\nSegueix el minut a minut de la convocatòria electoral blaugrana\nEmili Rousaud ha volgut aclarir per què ha decidit retirar-se de la cursa electoral. Ha dit que “som gent honesta i neta” i ha denunciat “guerra bruta” amb el tema del recompte de les butlletes. Ha assegurat que prefereix retirar-se de les eleccions al Barça abans de fusionar-se amb una altra precandidatura.\nHa explicat que aquest dimecres al matí va tenir una reunió amb el precandidat Toni Freixa per fer una fusió de les dues candidatures. Ell creia que era la millor opció, però va esperar a reunir-se amb el seu equip a la tarda. Si finalment es feia la fusió havien de retirar la precandidatura i van començar a pensar com fer-ho. Durant la jornada va aparèixer una butlleta amb el nom d’Agustí Benedito amb el recompte de les paperetes de Rousaud. Aquí el precandidat és quan ha denunciat “guerra bruta”. Aleshores tot l’equip va decidir no fusionar-se amb la precandidatura de Toni Freixa, però, retirar-se per “dignitat”, perquè ningú no els pogués titllar d’aprofitats.\nQuant el tema de la papereta amb el nom d’Agustí Benedito, ha explicat que “poso la mà al foc pels treballadors del club”, que ells no han tingut res a veure, però també ha assegurat que “fem nosa” a algun o alguns.\nKoeman: “M’és igual el rival de la final, volem guanyar”


Beguda Espirituosa Anisada 250 ml 25º - Destilerías Plà\nEspecialment pensades per a regalar en una data especial. Les botelletes d’Anissette Imperial (beguda espirituosa anisada) de 250 ml s’omplin a mà una per una, es lacren, s’etiqueten i es preparen per a oferir en bodes, batejos, comunions o qualsevol altre tipus de celebració. A més, les botelletes per a regal es poden personalitzar de diferents formes: per exemple, etiquetes pròpies per a cada esdeveniment o un llibret amb nom i data, el qual s’enllaça com a detall junt amb el lacrat.\nquantitat de Beguda Espirituosa Anisada 250 ml 25º\nCategories: Anissos, Esdevenimets Etiquetes: Anís, anisette, regalo, regalo aniversario, regalo bautizo, regalo boda, regalo comunión\nL’Anisette Imperial és l’anís de menor graduació que es fabrica en Destil·leries Plà. Té 25 graus, per a ús diari i manté la recepta original de tio Pepe Plà.\nÉs un tipus d’anís dolç que s’elabora de forma tradicional. Actualment són pocs els anises que porten un tipus d’ingredient cridat “negro animal” perquè este s’ha substituït per sucre tradicional. En Destil·leries Plà seguim utilitzant-ho el que li proporciona a este Anisette Imperial un sabor i una textura únics en el mercat. El procés d’elaboració és totalment manual com el de la resta de productes que existix a l’empresa però guarda certa mística.\nSigueu els primers a ressenyar “Beguda Espirituosa Anisada 250 ml 25º” Click here to cancel reply.


El Servei de Mediació va atendre 149 casos nous el 2018 - Diari de Rubí\nEl Servei de Mediació Ciutadana de l’Ajuntament de Rubí va obrir el 2018 un total de 149 casos nous. La majoria d’intervencions van tenir a veure amb conflictes veïnals (117), amb un predomini dels problemes ocasionats per animals domèstics (23), seguits dels sorolls (19) i la gestió i supervisió de comunitats veïnals (17). A més, es va registrar un increment de les demandes de caràcter familiar, de les quals se’n van registrar 11 durant l’any passat.\nRubí compta amb un Servei de Mediació Ciutadana des del 2007. Aquest recurs gratuït pretén ajudar la ciutadania a resoldre, mitjançant el diàleg i la tolerància, els conflictes quotidians entre persones i entre col·lectius, promovent la convivència pacífica a la ciutat. Els conflictes que poden ser objecte de mediació són aquells que afecten l’ús de l’espai públic i de la proximitat veïnal, els del barri o de la comunitat, aquells entre entitats o associacions i les relacions interpersonals.\nLes persones interessades a recórrer al Servei de Mediació Ciutadana ho poden fer trucant al telèfon 93 588 70 00 ext. 4452, enviant un correu electrònic a [email protected] o bé presencialment al carrer Maria Aurèlia Capmany, 32-34, baixos. L’horari d’atenció sense cita prèvia és els dimecres de 15 a 19 hores i els divendres de 10 a 14 hores.


Arriba el ‘Festival de Nadal’ de Barcelona – Portal de 7deRàdio\nEntre el 18 i el 30 de desembre la cultura pren el protagonisme al ‘Festival de Nadal’ de Barcelona amb un ampli programa d’arts escèniques, cinema i música.\nby 7deRàdio 13 de diciembre de 2021, 11:06 am 17 Views\nEnguany la plaça Universitat s’afegeix a la proposta d’activitats del ‘Festival de Nadal’ amb Bon(s) Nadal(s). Contes reescrits per la ciutat de Barcelona de l’estudi Domestic Data Streamers. Estarà instal·lada del 18 al 30 de desembre i oberta de 10h a 22h cada dia. Es tracta d’una instal·lació interactiva que converteix el moviment en votació i genera històries nadalenques col·lectives. Una conversa en temps real sobre la diversitat de maneres de viure el Nadal avui.\nPrevious article Acros estrena el seu nou senzill “Del Carmel al cel”\nNext article Xarxa de Mat #203 11/12/2021


Fa oloreta a una Fira de 5 dies i major superfície expositiva — Pagina 66, Noticias de Alcoy y de El Comtat\nFa oloreta a una Fira de 5 dies i major superfície expositiva\nNoticia clasificada en: Cocentaina Fira Cocentaina 2017\nSerà de l'1 al 5 de novembre.\nJa fa oloreta a la Fira de Tots Sants de Cocentaina. Aquesta augmenta enguany el nombre de dies per a la 671 edició, ja que començarà el dimecres 1 de novembre i s'estendrà fins al diumenge 5, dies en els quals s'espera superar la xifra de 500.000 visitants.\nCocentaina es transforma durant la celebració d'aquesta fira. Els aires moriscs impregnen cada racó de la vila comtal i són molts els artesans i venedors els que omplin de vida el poble.\nLa Fira de Fires augmenta també la seua superfície d'exposició, ja que els 125.000 metres quadrats de 2016 passen a ser 135.935 en aquesta nova edició, en els quals s'instal·laran al voltant de 900 expositors de diferents sectors comercials.\nL'augment de la Fira de Cocentaina es deu en gran part a l'extensió de l'exposició a una de les parts de l'avinguda País Valencià, principal artèria del municipi.\nMercat medieval, soc àrab, sector de noves tecnologies i diferents espais gastronòmics són alguns dels espais tradicionals que atrauen els turistes. Entre les zones noves per a 2017, destaquen les de Food Trucks i Esports Outdoor, dues noves apostes de la regidoria de Fira de l'Ajuntament de Cocentaina.\nMés de 300 agents de seguretat, 200 persones treballant en diferents punts d'informació, lavabos portàtils repartits per tot el poble i una desena de zones d'aparcament habilitades per a l'ocasió, són algunes de les xifres que protagonitzen aquests cinc dies de Fira a Cocentaina.\nL'arrencada d'aquesta Fira de Tots Sants tindrà com a protagonista a Juan José Tortajada, qui pronunciarà les paraules del 'Privilegi', manuscrit que va atorgar a la vila comtal el 1346 el rei Pere el Cerimoniós perquè es poguera celebrar una fira durant diversos dies.


'Fargo', la sèrie amb segell dels germans Coen\nFargo és una sèrie que surt d'una de les millors pel·lícules dels germans Coen, i de fet n'és un spin off. L'aposta era arriscadíssima perquè transformar un film rodó com el dels germans Coen en una sèrie amb capitols i temporades era difícil, i cal admetre que ho han brodat.\nL'univers dels germans Coen és molt complex, ple de referents culturals i les seves pel·lícules donen per a diverses lectures, des del thriller policial a l'assaig filosòfic. La sèrie Fargo, amb una depurada posta en escena, manté la complexitat de l'univers Coen i alhora el divulga entre els nombrosos seguidors de sèries, amb episodis frapants.\nL'enigmàtic cartell omnipresent a la primera temporada de Fargo\nFargo conté l'humor negre, els flaixos de surrealisme, les infusions argumentals de l'Antic Testament habituals del cinema dels Coen, sempre a partir d'un crim que desencadena el caos, amb una cinematografia impecable. A Fargo, rodada en la glaçada Minnesota, el fred i la neu esdevenen un personatge latent al llarg dels episodis, amb connotacions transcendents.\nLes tres temporades que fins ara s'han rodat mostren tres històries diferents, sempre amb la mateixa cosmogonia fascinant. La sèrie ha estat escrita per Noah Hawley, que va proposar el projecte als germans Coen. I el resultat és una sèrie de culte.\n'Shameless', la sèrie contra el Tea Party\nFicció i realitat a la Casa Blanca


El Tribunal de Corts proposa reprendre el judici del ‘cas BPA’ el 2 de desembre i passa els interrogatoris al 2020 - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl Tribunal de Corts proposa reprendre el judici del ‘cas BPA’ el 2 de desembre i passa els interrogatoris al 2020\nEl nou calendari comunicat per l’òrgan jutjador està pendent de possibles nous incidents després de la petició de suspensió sol·licitada pel fiscal i les modificacions legislatives demandes per ell\n14/11/2019 (11:15 CET)\nEl Tribunal de Corts ha comunicat aquest matí un nou calendari, encara que provisional, sobre la celebració del judici per la causa general del ‘cas BPA’. Com que es provisional podria sofrir modificacions. Però d'entrada la voluntat de l’òrgan jutjador és reprendre la vista el 2 de desembre amb l’objectiu que es plantegin les qüestions prèvies. Els interrogatoris ja quedarien posposats per a l’inici de l’any que ve.\nLa decisió del Tribunal de Corts, segons que consta en l’aute notificat aquest dijous, s’adopta després que el Tribunal Constitucional no hagi admès a tràmit el recurs d’empara presentat per la defensa d’alguns dels processats que al seu dia van recusar el fiscal davant el Consell Superior de la Justícia. De fet, l’esmentada defensa ja va anunciar al seu dia que no veia recorregut a l’esmentat recurs d’empara i considerava que la decisió del poder judicial de no apartar el fiscal s’havia de poder debatre davant la jurisdicció administrativa ordinària, situació que el propi Constitucional ha deixat clar ara que és així.\nTot i això, i en virtut de la possibilitat que es promogués l’esmentat recurs d’empara ara desestimat, va ser la pròpia fiscalia la que va sol·licitar l’ajornament del judici mentre per altra banda demanava a consellers generals de la coalició governamental la possibilitat de modificar el Codi de procediment penal a través d’unes esmenes introduïdes en una llei de prevenció del blanqueig. La petició de suspensió va ser acollida pel Tribunal de Corts que ara, resolt via desestimació el recurs d’empara, decideix tirar endavant amb les qüestions prèvies. L’aute només estableix el reinici de la vista per al 2 de desembre pel que fa a les esmentades qüestions.\nUna vegada plantejats els dubtes previs, la vista es tornarà a ajornar per tal que el tribunal pugui decidir el que cregui convenient o ho comuniqui a les parts. El seguiment del judici no es donaria ja fins al 2020. No obstant, el calendari establert és del tot provisional i es pot veure alterat en el moment que hi hagi un nou incident o una nova situació jurídica o de qualsevol mena que faci aconsellable endarrerir una mica més la vista per resoldre altres qüestions que puguin sorgir.\nAlerten del sorprenent i sospitós interès de l’administració per frenar el judici del ‘cas BPA’\nEl Tribunal de Corts es renta les mans en l’afer de la presumpta revelació de secrets en el ‘cas BPA’


Informació política als balcons | Pius Pujades | Articles | El Punt Avui\nInformació política als balcons Informació política als balcons Informació política als balcons Informació política als balcons + Informació política als balcons E-mail\nInformació política als balcons Informació política als balcons Informació política als balcons Informació política als balcons Informació política als balcons E-mail\nSabeu? Fins i tot em fa una mica de vergonya. Jo crec que als lectors del nostre diari no cal parlar-los més del procés, de les votacions, de la manifestació de la Diada... Si en queda algun que no està plenament convençut que el nostre país ens necessita desesperadament per poder tirar endavant, no cal que li digui res. Deu tenir unes conviccions a prova de bomba i no em veig pas amb cor de fer-li canviar el criteri. Cadascú compra la premsa i mira les televisions que vol. I sol triar els mitjans que li confirmen el que ja pensava A mi m'agradaria poder publicar algun article –meu o dels molts col·laboradors d'El Punt Avui– a la premsa de Madrid. Només per si algú té el mínim interès a entendre el que està passant.\nPerò l'opinió dels contraris cada vegada es porta menys. La televisió pública catalana, criticada sovint per parcial i sectària, ha acabat essent un model de professionalitat. És ben normal que a les seves tertúlies hi tinguin veu representants de les diverses opcions ideològiques, amb força equilibri. Això, perdoneu, als mitjans estatals que paguem tots, i als privats de Madrid que ves a saber qui paga, no passa. Si cal parlar del procés, conviden els de sempre, contraris decidits a cap canvi en l'statu quo territorial. Potser hi enquibeixen algun català, però sol ser dels del morro fort: C's, PP o similars.\nEls demòcrates d'El País, tan progres com són, fa dies dedicaven una pàgina a entrevistar ciutadans de Barcelona que tenen una bandera espanyola al balcó. Ja se sap que la notícia és que l'home mossegui el gos. Un reportatge humà, d'actualitat, per saber com ho viuen això del procés, si tenen algun problema amb els veïns, si se senten poc apreciats... Interessant. De manera que van trobar quatre o cinc catalans amb el balcó guarnit amb la bandera espanyola. El treball era honest. Bàsicament tots deien que ningú els havia recriminat la seva opció. De tota manera, em pregunto si no hauria estat més informatiu per als lectors del diari que algú els expliqués com és que a la majoria dels balcons amb bandera hi tinguin la catalana, estelada o no.\nFa dies que no hi passo, però recordo que temps enrere, al carrer Oviedo de Girona, prop del grup Sant Narcís, s'hi podia veure ben estesa una gran bandera espanyola. La persistència del símbol en aquell balcó era una prova evident del bon veïnatge en matèria patriòtica. A mi no em calia anar a entrevistar ningú per saber-ho. Pocs dies abans de la Diada vaig constatar que aquella bandera ja no hi és. Veus? Sí que m'agradaria saber què ha passat. Però El País no m'ho deurà pas explicar. En canvi, n'he trobat una altra de ben ufanosa a Santa Eugènia, prop de Can Ninetes. Me'n sento content, de viure en un país lliure.\nEl Punt Avui. Girona 14-09-2015, Pàgina 6


Les colles de Valls i l’ordre | RevistaCastells.cat\n25 octubre, 2016\tActualitat, Opinió, Portada, Portada lateral\nDiumenge van tenir un dinar de Santa Úrsula de signe oposat. Com passa sovint a Valls el quart diumenge d’octubre, on el que succeeix a plaça afecta a l’estat d’ànim dels dies o setmanes posteriors. Manel Urbano, feliç i satisfet, va viure diumenge la seva darrera Santa Úrsula com a cap de colla de la Vella, mentre que Jaume Galofré, trist per no haver recollit els fruits que havia previst, encara no ha decidit si continuarà un any més al capdavant de la Joves. L’hivern a Valls serà de reunions, converses i, fins i tot, especulacions per conèixer els dirigents que tindran (o en el cas de la Joves, mantindrien) les colles.\nManel Urbano ja va voler plegar l’any passat. Ho havia anunciat al seu cercle més proper, però no el van deixar. La resta de dirigents de la colla li van fer una emboscada en una reunió discreta a Bràfim i el van acabar convencent que fes un any més. I ningú no se n’ha penedit, ja que el 2016 de la Colla Vella és, amb diferència, el millor any de la seva història. Les dades, els registres i les fronteres superades situen aquesta temporada en la vitrina més privilegiada de la llarga trajectòria de la colla.\nAra fa un any, la Vella tenia quatre castells de 10 carregats en el seu historial (Concursos del 2000 i 2014 i Diada del primer diumenge de festes de Tarragona i Santa Úrsula del 2015, en tots dos casos). Cap havia estat descarregat, ni tan sols s’hi havia quedat a prop. Enguany, la Vella suma quatre castells de 10 descarregats (i tres més coronats), un expedient –que combinat a la resta de fites (domini del 4de9sf i del 4de9fp, recuperació del 5de9f…)– assoleix el caràcter de matrícula.\nQuan Manel Urbano va assumir la responsabilitat de ser cap de colla (2011), la Vella no podia ni somiar en dibuixar uns registres com aquests. L’any anterior només havia coronat un gamma extra (un 5de9f) i en aquell 2011 només en va aconseguir descarregar un (també un 5de9f). La Vella era aleshores una colla amb un índex excessivament elevat de caigudes en els bàsics de 9 (el 2010 va descarregat set 3de9f i en va carregar quatre i va descarregar dos 4de9f i en va coronar dos més) i a una distància sideral de la colla que marcava el ritme, els Castellers de Vilafranca. Comparar els registres d’aquells anys amb els actuals és un exercici necessari per valorar els resultats realitzats per Urbano i el seu equip i l’herència que hi deixaran.\nPerò, probablement, el més significatiu del llegat del que ha estat cap de colla dels rosats en els sis darrers anys no siguin els excel·lents números i els registres, sinó el canvi de mentalitat implantat a la colla. Abans, la Vella era una màquina on el seu engranatge funcionava, especialment, en base a la inèrcia de la tradició i la potència de la seva dimensió. Actualment –i sense renunciar a cap pam de la seva història– la dinàmica dels del Portal Nou opera sobre un guió que indica que el triomf és el resultat del treball, del compromís i del rigor en la seva execució, sumat a un lideratge indiscutible exercit pel cap de colla. En això també ha tingut molt a veure la Junta Directiva encapçalada per un Joan Ibarra entregat a la causa. No fa gaire, la Vella assajava, a la pràctica, un dia a la setmana. Ara, els dimecres són com un divendres i els assaigs de canalla dels dilluns han esdevingut un excel·lent laboratori per avançar en proves de castells sense folre. Res que abans no apliquessin altres colles –especialment, els Castellers de Vilafranca–, però significatiu en una colla que, per les seves característiques, els canvis costen tant com moure muntanyes i acostumen a estar condicionats per les opinions constants dels molts catedràtics en castells que disposa l’entitat. Haver aconseguit implantar i aplicar aquest canvi sense oposició interna és d’un valor incalculable, que garanteix que, més enllà dels encerts del cap de colla que arribi, el canvi en positiu no té marxa enrere.\nI aquesta és, precisament, la feina pendent que té la Colla Joves. Jaume Galofré hi va arribar ara fa prop de dos anys –després de mesos sense cap candidat– amb el propòsit d’implantar una nova dinàmica en la colla més difícil de governar de l’univers casteller. Se n’ha sortit parcialment, però no prou per afirmar que el canvi és irreversible al carrer Gassó. El més significatiu en els registres de la Joves en aquests dos anys no és la millora dels resultats (hi ha hagut anys que han estat, globalment, millors que el 2016, com, per exemple, el 2013), sinó haver començat a dibuixar un escenari diferent, on els grans moments de la temporada no es limitin a Sant Fèlix, el Concurs, Santa Úrsula i, si hi ha sort, el Vendrell. El 2015, Galofré va considerar especialment rellevant portar castells de 9 en places on abans la colla no hagués passat dels bàsics de 8 i enguany l’accent ha estat posat en ampliar el ventall d’actuacions de gamma extra. Ho ha fet per Sant Joan, a la Festa Major de Terrassa i, com l’any passat, a la Mercè. Per contra, el panorama ofert al Vendrell va ser gairebé deplorable.\nGalofré, que prové del planter universitari, té molt clar que el salt endavant de la Joves passa indiscutiblement pel mètode; és a dir, assajar dos dies a la setmana, amb prou recursos i executant la dinàmica lògica de canalla, castells nets i peus sencers amb tot el que es pugui dalt. Als assaigs d’enguany s’han vist proves mai fetes abans, com un 3de9 amb folre fins aixecador o el 2de8 sense folre també fins aixecador (amb xarxa). Ja l’any passat, el flamant cap de colla va adoptar el sistema de les barres, creat pels Castellers de Sants i popularitzat pels Arreplegats, per treure més rendiment de la limitació de recursos. I aquest sistema va tenir molt a veure amb el domini de les manilles que van acabar exercint el 2015.\nPerò en els moments claus d’enguany, el nivell d’exigència demanat per la Tècnica no ha tingut la necessària correspondència. Anar a Santa Úrsula a provar el 3de10fm sense un domini absolut de les manilles és potser aventurat i, tot i que Galofré ha fet els deures, no n’hi ha prou amb la bravura i la capacitat tècnica per cobrir les mancances. L’emblemàtic Miquel de Haro ho resumia precisament en l’entrevista de Gent de Plaça: si la colla creix pot tornar a ser líder. El que es deixava, però, és que per fer el pas endavant també resulta indispensable una major capacitat d’ordre, no només físic sinó moral. Mentre el cap de colla de la Joves –sigui qui sigui– tingui permanentment seu una espasa de Damocles, la colla s’assemblarà més a un sindicat anarquista que a l’organització disciplinada que es necessita per afrontar les victòries. No és cap casualitat que els caps de colla de la Joves tinguin durada excessivament curtes en el càrrec. Galofré té molt clar que això s’ha de canviar. Una altra cosa que l’hi deixin.\nFoto 1: Jaume Galofré i Manel Urbano, diumenge després de la diada de Santa Úrsula\nFoto 2: Urbano adreçant-se a la colla abans de l’actuació de Sant Joan\nFoto 3: Assaig de 3de10fm de la Joves, divendres pàssat\nFoto 4: Assaig de 2de8sf de la Joves, divendres passat\nPer què Santa Úrsula és diferent?\nEls camins paral·lel, però diferents de Vilafranca i la Vella\n“Hem de fer autocrítica pr a que la Joves torni a ser líder”\nUna altra Joves és possible\nEls millors castells i la culpa és de la Vella (Santa Úrsula 2015)\nSanta Úrsula en tres actes (Santa Úrsula 2014)\nLa frontera es tenyeix de vermell (Santa Úrsula 2013)


ARCA: HA TORNAT “EL SANT SEPULCRE” A SÓLLER\nLa Comissió Llimona-Sóller satisfeta\nTota la Comissió Llimona-Sóller està molt satisfeta perquè avui ha retornat a Sóller, al seu lloc original, vora la tomba 249 del Cementiri, la part que faltava de l'escultura de Josep Llimona “El Sant Sepulcre”. Dos anys i uns dies des de la sortida a l'octubre de 2012. Un any després de les primeres denúncies del Col·lectiu Albaïna i ARCA. Cinc mesos després d'ajuntar tots els esforços cívics de les nostres entitats i diversos artistes i presentar sengles escrits, el 10 de juny de 2014 a l'Ajuntament i a Patrimoni del Consell de Mallorca. Hem fet una feinada, tots junts i ha donat el seu fruit. N'estam ben satisfets. Podem ben dir: primera part: missió complerta. Gràcies a totes les persones que ens han ajudat, encoratjat i a totes les que han col·laborat perquè això fos possible. Un record especial als familiars de Josep Llimona que ens han donat el seu suport il·lusionat.\nNo acaba aquí la feina!\nLa Comissió Llimona-Sóller ha popularitzat aquest conjunt escultòric de primer ordre de tot el patrimoni solleric i mallorquí: hem fet quatre conferències per conèixer bé el context cultural i econòmic del Sóller de principis de s. XX, per entendre perquè la Vídua de Morell va tenir la idea de concretar un monument funerari pel seu espòs difunt i perquè Josep Llimona té relació amb la Mallorca del primer terç del XX. Cal recordar que tenim obres de Llimona a Sóller i a Lluc.\nAra cal revisar en quin estat es troba l'escultura després dels trasllats, un, il·legal, l'altre a requeriment de l'Ajuntament compel·lit per la nostra acció. Cal revisar l'estat de conservació i manteniment d'aquest conjunt escultòric de primer ordre i que posa el Cementeri de Sóller en la Ruta Modernista de Sóller i de Mallorca. Cal demanar que continuï la declaració de BIC d'aquest conjunt escultòric pel seu valor cultural inigualable.\nUna passa més: el Cementeri de Sóller s'ha d'inscriure a la Ruta Europea de Cementiris\nFins ara la Comissió ha focalitzat el seu treball amb el conjunt escultòric de Llimona. Ara cal demanar a l'Ajuntament de Sóller i al Consell de Mallorca una passa més: protegir el Cementeri de Sóller perquè això no passi mai més. Per això, més que papers o més que declaracions (que ara es faran juntament devora la foto i devora l'estàtua) cal posar fil a l'agulla per:\nInscriure el monument funerari en l'Inventari de Béns pertanyents al patrimoni històric de l'Ajuntament de Sóller.\nInscriure el Cementeri de Sóller en l'Associació de Cementeris Significatius d'Europa (ASCE).\nInscriure el Cementeri en la Ruta Europea de Cementeris (ja n'hi ha uns 19 cementeris d'Espanya amb valor cultural que estan a la Ruta Europea).\nPosar en marxa ja un Pla de conservació i restauració del Cementeri de Son Sang començant per revisar l'estat de conservació de les obres monumentals de Vila, Arcas, Quintana i per suposat Llimona a més del conjunts artístic de tombes, cenotafis, epitafis i ferros que adornen moltes de les sepultures d'aquest espai, també pel seu entorn inigualable.\nLa Comissió Llimona-Sóller, lluny de dissoldre's, vol col·laborar amb l'Administració municipal per fer el seguiment d'aquestes qüestions que ja des d'ara plantejam i enviarem per escrit a l'Ajuntament.


Espanya té la cua de palla - Opinió de Núria Cadenes\n09.10.2019 - 19:51\nActualització: 09.10.2019 - 20:18\nSempre l’ha tinguda. Només que hi ha èpoques de la història en les quals se li fa més visible.\nNo entrarem ara a valorar si és per un mesquí sentiment d’inferioritat i la seva fatal combinació amb la supèrbia, amb la força bruta; si és per la consciència fonda d’haver-se alçat (és un dir) sobre la sang i la conquesta (que no dóna dret, que tan sols són cops) sense haver estat mai capaç de seduir ni una mosca; si és per naps o per cols o per una combinació variable dels uns i les altres. El fet és que l’estat espanyol, aquesta cosa que s’ha anat mal forjant a còpia de reduir els altres a l’estil i les lleis de Castella, té la cua de palla.\nEl paràgraf precedent, ben mirat, és atemporal. Segons el dia i el moment, el poden seguir els exemples més diversos. Més estrafolaris, també. Més penosos. Perquè qui té la camisa bruta i no se la vol rentar però vol dissimular-ho, gasta temps i esforços i diners en la disfressa, en la pública autojustificació.\nAra l’estat espanyol, en crisi permanent i amb govern provisional des de fa ja no se sap quant de temps, ha activat, amb els diners de tots (és a dir: els de nosaltres, els espoliats), una campanya exterior per a vendre la imatge de democràcia. Així ho explicaven els mitjans del règim. I hi afegien, sense rubor, que l’han engegada abans no es faci pública la sentència aquesta de la rebel·lió i la sedició i la instigació al fairy i a les mirades d’odi. Per contrarestar les coses lletges que les males llengües diran d’espanya. Perquè no hi ha presos polítics ni exiliats ni hi ha hagut judici polític ni hi haurà sentència política, però l’estat se sent obligat a posar en marxa una campanya política (una altra, l’enèsima) relacionada, justament, amb el judici ignominiós. Ara que diuen que miren quin dia els va menys malament per fer pública la sentència. Perquè el poder judicial és independent de tota influència política. Justament per això.\nD’un temps ençà fan servir aquella cosa que en diuen España Global (perquè no és que se situïn al món: és que ells són el món), que té caràcter de Secretaria d’Estat i que comanda Irene Lozano, la dona que va comparar referèndum amb violació. Se la van inventar l’any 2018 per tal de ‘garantir un millor posicionament d’un país a escala nacional i internacional’ (la traducció, tan literal com he pogut, és meva; el fons i la forma, seus i ben seus: ‘Un millor posicionament d’un país a escala nacional’).\nI afirmen que ella mateixa, la cosa, ‘és una política d’estat’. I que té un objectiu: ‘Refermar una imatge d’Espanya a l’exterior que s’ajusti a la realitat.’\nI la realitat, és clar, de seguida la posen per escrit: ‘Refermar una imatge d’Espanya a l’exterior que s’ajusti a la realitat, com una de les potències econòmiques i polítiques més importants del món.’\nNi pel contingut ni per la nefanda redacció no rigueu, va.\nLa qüestió és que tenen un estat que viu acomplexat per allò de la ‘llegenda negra’: que no és que ell elimini la llibertat d’expressió, que persegueixi llengües, que prohibeixi paraules, que faci callar parlaments, que empresoni les idees: és que tothom li té mania. I que per això el bescanten.\nÉs significatiu que s’hagi d’autoproclamar defensor dels drets humans qui manté anys en reclusió preventiva els presos polítics catalans (tal com ha denunciat el Grup de Treball contra les Detencions Arbitràries… del Consell de Drets Humans de les Nacions Unides); és significatiu que hagi d’autoqualificar-se de ‘democràcia plena’ qui sistemàticament batalla per prohibir els debats parlamentaris (la darrera evidència de la separació de poders a l’espanyola: un govern que diu que farà que un tribunal prohibeixi que un parlament debati sobre autodeterminació o sobre monarquia); és significatiu que, per tal de ‘enaltir valors com ara la llibertat d’expressió’, engegui una campanyeta a les seves ambaixades (principalment a les europees, diuen, ‘on més s’ha divulgat el discurs secessionista’) qui és capaç d’enviar artistes a l’exili per haver escrit una cançó, qui torna a fer llistes de paraules prohibides als mitjans de comunicació (ara és presos polítics, exiliats, Consell per la República, demà que sigui llibertat, referèndum, llaç, bicicleta).\nEfectivament, ell mateix, aquest estat violent i rancuniós, mostra les seves mancances al món. I, tot remenant grotescament la seva cua de palla, practica allò de l’accusatio manifesta. Com quan ha de repetir que és una potència.\nO una democràcia.


Can Roger, menjador+hort+art: Qui en formem part?\nAssociació de Veïns i Veïnes Sagrada Família (n'assumeix la Tresoreria)\nEn el marc de les moltes activitats sòcio-culturals i reivindicatives de l'Associació de Veïns i Veïnes Sagrada Família, d'un temps ençà hem vist incrementades les peticions d'ajuda d'aliments entre el veïnat més afectat per la crisi. En col·laboració amb d'altres entitats del barri del sector i amb la informació de les treballadores socials, els CAP i l'Administració estem repartint ajudes a més de 1.200 persones del barri.\nÉs una iniciativa comunitària d’intercanvi de temps, habilitats, serveis i ajuda de forma gratuïta entre els veïns i veïnes del barri. Per a Can Roger podrem oferir part del nostre temps.\nFundació Claror (n'assumeix la secretaria)\nGestionem els dos centres esportius del barri, Claror Sardenya i Claror Cartagena. El que ens empeny a col·laborar amb Can Roger és la nostra missió: millorar la qualitat de vida de totes les persones al llarg de la seva vida. Ho fem gràcies a la promoció de l’activitat física i la salut però la nostra responsabilitat envers la societat ens impulsa a anar ‘Més enllà de l’esport’ fomentant, implicant-nos i sumant en projectes socials.\nEsglèsia Bíblica Ebenezer de Barcelona (n'assumeix la presidència)\nPortem 45 anys al barri (passatge Gaiolà, 8-12) i el nostre objectiu és predicar i proclamar l'Evangeli segons la paraula de Déu (La Bíblia).\nEl nostre desig de participar a Can Roger és motivat per la voluntat d'ajudar a les persones més necessitades amb els mitjans i recursos que tenim i, per això, ens hem involucrat amb molta il·lusió en aquest projecte social i cultural en favor de les persones més desfavorides.\nParròquia Sagrada Família i parròquia Sant Ignasi de Loiola\nLes parròquies del barri estem en contacte directe amb molts veïns i veïnes que estan patint de debò la situació de crisi. I en els darrers anys, hem vist que el nombre de persones augmenta i ja és igual la condició econòmica que tenies fa uns anys. Moltes persones han perdut la feina i es troben abocades al llindar de la pobresa, amb cada cop menys recursos. Des de les parróquies lliurem menjar però ara ja tampoc n'hi ha prou ja que moltes persones no poden gaudir ni d'un àpat calent a la setmana. És per això que el projecte Can roger no només pot suposar un àpat calent, sinó també un àpat amb companyia i un espai per gaudir i compartir noves oportunitats.


Vicky Losada: “Vull crear una escola de futbol femení”\nVicky Losada, jugadora del Manchester City | Manchester City\nLa futbolista del Manchester City parla sobre l'auge del futbol femení i els seus plans de futur\nLa futbolista Vicky Losada ja té en marxa el seu projecte de futur: una escola de futbol femení. La terrassenca estat entrevistada pel servei de comunicació del Manchester City, equip on milita aquesta temporada, amb motiu del Dia Internacional de la Dona. L’excapitana del FC Barcelona reflexiona sobre la situació del futbol femení i com ha evolucionat en els darrers anys, així com els seus plans de futur un cop es retiri.\nLosada explica que des del 2015, quan va tenir la primera experiència al futbol britànic de la mà de l’Arsenal Women, ha canviat molt la manera de jugar. “Els equips són més professionals; ara existeix un prototip d’atleta. I el joc és molt més ràpid“, assegura. A més, considera clau la inversió que s’ha fet a nivell mediàtic per donar-li més visibilitat. “És magnífica la inversió que des de mitjans com Sky Sports o la BBC s’està fent. Tot el que envolta el futbol femení a Anglaterra… crec que és un dels països referents en futbol femení”, subratlla.\n💬 "Mi idea es crear una escuela de fútbol femenino donde ayudar a las niñas tanto a nivel deportivo como social, personal y educativo".\nLa entrevista completa con @losada_vicky 👉 https://t.co/R8XXK6brBt\n🔵 #MCFCEspañol | https://t.co/EthAjgYlWW pic.twitter.com/2u7ewdXr1E\nEn aquest sentit, a nivell d’Espanya, també subratlla que s’ha produït un creixement en interès i visibilitat. “Era molt important que els mitjans de comunicació invertissin amb nosaltres. Al final, hi ha moltíssims esports femenins, no només el futbol. A Catalunya, a Espanya, quan hi ha Mundials i Jocs Olímpics hi ha moltes medalles que les guanyen les dones, però no s’acaba veient”, lamenta. Tanmateix, es mostra contenta perquè “la sort és que Espanya és un país molt futboler. Han apostat per nosaltres i, com era lògic, la gent està responent”. I es mostra molt optimista de cara al futur: “Això només ha fet que començar. Convido a les marques, a les televisions, que segueixin apostant per nosaltres perquè crec que hi ha quelcom bonic que cal seguir explotant”.\nPel que fa a les seves previsions de futur, la terrassenca, conscient que ja té 31 anys, ha manifestat que té tota la intenció de continuar vinculada al futbol femení. “La meva idea és crear una escola que ajudi a les futbolistes tant a nivell esportiu com social, personal i educatiu”, afirma i afegeix que “amb la Covid va quedar tot aturat, però ja porto diversos anys fent campus sempre que puc”. Avança a més que tot i que ella ara viu a Anglaterra té la seva gent de Barcelona que “em continua ajudant. El projecte es manté i si la Covid ens dona una mica de treva, poc a poc, veurem quines opcions tenim per començar a treballar”.\nAlfred març 10, 2022 | 15:17\nTot el meu suport a la Vicky. I proposo que algú munti el primer club de futbol mixte de Catalunya. Porto anys somiant-ho. Per a mi seria el millor exemple-per-donar-exemple que els homes i les dones poden conviure magníficament col·laborant, respectant i, en fi, aplicant els millors valors de la humanitat.


El Somni | Llibre\nJosep Roca i Joan Roca escolten les explicacions de Franc Aleu a l’equip de cuiners.\nConcebut com a obra global, total, el somni tindrà una versió en tots els formats de transmissió cultural. Per això, s’editarà un llibre, icona sagrada de la cultura, amb l’objectiu d’explicar aquest projecte artístic multimèdia, plasmar gràficament tot el procés creatiu i recollir les reflexions dels col·laboradors.\nel somni ha estat concebut en un CiberScriptorium amb la mateixa dedicació minuciosa i pacient que els monjos dels antics cenobis copiaven texts clàssics, i llegaven objectes únics, sagrats i desitjats.\nVolem reformatejar l’obra en versió clàssica, d’impremta, el somni. Es faran diferents formats de llibre, començant per una edició de bibliòfil de 100 exemplars, amb la mateixa cura que els monjos dels antics monestirs; també es publicaran edicions de més tirada i accessibles d’aquest llibre objecte potent de 200 planes.


La mitjanit porta l'inici de la Celestrail. / AUTV\nOrdinoLes 12 de la nit, amb la lluna com a protagonista, els participants a la quarta cursa de l’Andorra Ultra Trail has pres la sortida des de la plaça d’Ordino. La cursa, amb 83 quilòmetres de distància, és la quarta prova de l'Andorra Ultra Trail Vallnord (AUTV) que ja s’ha donat la sortida. Julio Rodríguez i Xavier Teixidó són els màxims candidats a la victòria en la categoria masculina i, en la femenina, la catalana Clàudia Tremps, actual top 5 de l’Spain Ultra Cup.\nClaudia Tremps, ferma candidata a la victòria a la Celestrail


Protecció Civil activa el pla TRANSCAT per l... - Govern.cat\nquery_builder 21 juliol 2013 18:22\nProtecció Civil activa el pla TRANSCAT per l'accident de trànsit d'un camió que transportava matèries perilloses a l'A-2 a l'alçada d'Esparreguera\nProtecció Civil de la Generalitat (DGPC) ha activat la fase d’Alerta del Pla especial d'emergències per accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril a Catalunya (TRANSCAT) per l’accident d’un camió a Esparreguera (Baix Llobregat), a l’autovia A-2, al punt quilomètric 578 en sentit Barcelona.\nEl camió ha bolcat i ha escampat la carrega per sobre la calçada sentit Barcelona. La càrrega anava en forma de caixes de bidons de 25kg de diferents productes, els quals, en principi, serien de categoria inflamables.\nEls Bombers de la Generalitat han activat una desena de dotacions, entre elles el Furgó de Risc Químic. Ara hi ha quatre dotacions treballant.\nAl lloc dels fets també estan treballant 7 dotacions dels Mossos d’Esquadra.\nEl Servei Català de Trànsit (SCT) informa que l’autovia A-2 està en aquests moments completament tallada en els dos sentis, es realitzen desviaments senyalitzats en sentit Barcelona i en sentit Lleida pels laterals de l’autovia. Ara hi ha 4 km de retenció en sentit Barcelona i 2 km en sentit Lleida.\nSegons les primeres informacions no consten ferits.\nProtecció Civil de la Generalitat informa que no ha calgut activar cap mesura preventiva ni de confinament.


Apartament Àtic Centre - Apartament - Calella de Palafrugell - Venda - Finques Chopitea\nInici > Venda > Apartament Àtic Centre\nApartament situat a prop del mar al centre de Calella de Palafrugell, a 2 minuts a peu de la platja del Port Bo.\nExclusiu àtic ubicat en un edifici en ple casc antic, la propietat destaca per la seva ubicació.\nL´apartament de dues plantes, disposa d´una terrassa solàrium situada a la part superior de l´edifici, des d´on es gaudeix d´unes excel·lents vistes sobre Calella.\nAmpli saló menjador amb grans finestrals obert a una agradable terrassa, molt lluminos per la seva orientació, cuina oberta totalment equipada.\nTé dos dormitoris, una habitació doble amb armaris, bany i finestra i un altre dormitori doble amb finestra i armaris encastats, bany.\nA l'àtic disposa d'una habitació gran i agradable per fer servir com a dormitori o sala d'estar, des de la que s'accedeix a la terrassa solàrium amb vistes al mar.\nL'apartament té una gran plaça d'aparcament privat a l'aparcament comú.\nCaracterístiques de Apartament Àtic Centre\nLocalització de Apartament Àtic Centre\nMés informació sobre Apartament Àtic Centre


COVID-19: CONSELL DE GOVERN: ELS POLICIES TUTORS RECUPEREN LA FUNCIÓ D’ASSISTÈNCIA A CENTRES ESCOLARS PER DETECTAR NECESSITATS DE SUPORT SOCIAL A L’ALUMNAT\n8 abril 2020Conselleria d'Administracions Públiques i Modernització\nCOVID-19: CONSELL DE GOVERN: ELS POLICIES TUTORS RECUPEREN LA FUNCIÓ D’ASSISTÈNCIA A CENTRES ESCOLARS PER DETECTAR NECESSITATS DE SUPORT SOCIAL A L’ALUMNAT CConsell de Govern\n\_ La Conselleria d’Administracions Públiques i Modernització i la d’Educació, Universitat i Recerca signen un protocol d’actuació, avalat pel Ministeri de l’Interior\n\_ La mesura es posa en marxa en coordinació amb els centres escolars, els serveis socials de cada municipi i la Creu Roja Joventut de les Illes Balears\nEls agents del Programa de Policia Tutor de les Illes Balears recuperen a partir d’avui una de les seves funcions principals, que va quedar en suspens amb la declaració de l’estat d’alarma: la de donar suport als centres escolars en la tasca de seguiment de possibles situacions de vulnerabilitat social dels alumnes durant el període de confinament.\nEl Consell de Govern s’ha donat avui per assabentat del protocol d’actuació signat entre la Conselleria d’Administracions Públiques i Modernització —de la qual depenen la Direcció General d’Emergències i Interior i el Programa de Policia Tutor—, i la Conselleria d’Educació, Universitat i Recerca, en coordinació amb la Delegació del Govern a les illes, i que serà traslladat als cossos de policia local mitjançant una instrucció de la Direcció General d’Emergències i Interior amb data d’avui.\nEs tracta d’una mesura que va ser sol·licitada per la consellera d’Administracions Públiques i Modernització, Isabel Castro, al ministre de l’Interior, Fernando Grande\nMarlaska, en la reunió del Comitè Estatal de Coordinació per a la contenció de la COVID-19 convocada pel Centre Nacional d'Emergències de la Direcció General de Protecció Civil i Emergències (CENEM) el passat 26 de març, en la qual el ministre en va informar favorablement.\nL’objectiu d’aquesta iniciativa és que, en el transcurs de l'estat d'alarma a causa de la COVID-19 i amb el tancament total dels centres educatius del país, es puguin atendre les diferents problemàtiques que els docents detectin en el transcurs de les sessions que duguin a terme per mitjans telemàtics.\nEn concret, es preveu la vigilància de l'escolaritat obligatòria. En aquest sentit, el professorat informarà els agents especialitzats quan es doni la impossibilitat de comunicació amb algun alumne. La funció dels policies tutors serà la de comprovar si existeix alguna situació de risc social, i la d'establir un canal de comunicació entre el centre educatiu i les famílies.\nPer això, si els docents mateixos detecten situacions de risc social o tenen la sospita de la necessitat d’intervenció per garantir el benestar del menor d'edat, n’han d’informar els policies tutors perquè aquests actuïn segons els protocols adients. Els telèfons mòbils corporatius dels policies tutors continuaran actius per tal de mantenir aquesta comunicació permanent amb els centres educatius, l’alumnat i les famílies.\nTotes les funcions descrites assumides pels policies tutors s’exerciran en col·laboració amb els serveis socials municipals i es mantindran operatives mentre estigui vigent l’estat d'alarma i fins que els menors d'edat tornin als seus centres docents d'origen. A més, s’ha coordinat aquesta tasca amb la Creu Roja Joventut Illes Balears, que desenvolupa un programa, actualment en línia, de suport escolar a menors de famílies en situació de vulnerabilitat social.\nCal recordar que l'article 5 del Reial decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, estableix que les policies locals queden sota les ordres directes del Ministre de l'Interior. I que l'article 25.2.n) de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, fixa la participació en la vigilància del compliment de l'escolaritat obligatòria com a competència pròpia dels municipis.


Un Crit Valent!: Dissabte, Diumenge o Dilluns ens ha de ser igual, però...\nDissabte, Diumenge o Dilluns ens ha de ser igual, però...\nSi encara hi ha algú que pensa que no n’hi ha per tant amb aixó del futbol, i menys per un Barça-Madrid, només cal que es fixi en la quantitat de pàgines de diaris, i hores de ràdio i televisió, que se li dediquen només per la tria del dia en que s’ha de jugar, i un cop decidit també.\nMolts entenem que el futbol és un espectacle meravellos que es juga normalment els caps de setmana (Europa a banda), i que per alguns alló que deia Bill Shankley de que "El futbol no és qüestió de vida o mort, és molt més important que aixó" és ben cert.\nPerò resulta que a alguns polítics, que seguraments ni els agrada, ni els importa, ni el futbol, ni el Barça, han pres la decisió de fer coincidir segurament els dos "esdeveniments" mes importants (les eleccions al Parlament de Catalunya i el Barça-Madrid al Camp Nou) en el mateix cap de semana, i ja està liada.\nA nosaltres, endefinitiva hi anirem sigui el dia que sigui, bé si es diumenge i et "toca" ser un dels membres de les meses electorals doncs... , però entenem l’afectació que pot produir en les diferents i variades tipologies de seguidors, en funció del dia escollit.\nCada data té punts a favor i en contra, i que depenent del dia, en surten beneficiats uns o altres seguidors, en funció dels desplaçaments, feines, horaris i fins i tot per ser membre l’operatiu voluntari o no de les Eleccions (meses electoral, seguretat, interventors, funcionariat,…).\nEl problema del dissabte, jornada de reflexió, és significadament esportiu, donat que tindriem només un dia d’entrenament després del desplaçament a Grècia, i aquí és son veiem el gran exemple d’esportivitat per part dels sectors "habituals" de la prensa nacionalmadridista (com no podia ser d’altra manera), apretant per a que sigui el dia escollit, donat que ells tindrien més temps de preparació del mateix, "preocupant-se" i "interessant-se" sospitosament d’una manera espectacular per les Eleccions al Parlament de Catalunya.\nL’avantatge del dissabte a les 20h, entenem que és un tema de costums, on molta gent no treballa (restaurants, centres comercials,etc. a banda), i es pot desplaçar des de tot el territori amb tranquilitat, i la diversió de veure els cops de colze per a tenir un bon lloc a la Llotja del Camp Nou.\nEl diumenge podría semblar el dia perfecte, perque hi ha hores de sobra per anar a votar i després anar al Camp Nou o a veure’l per televisió; però algú s’aturat a pensar amb les desenes i desenes de milers de ciutadans que es quedarien a les 19h "voluntàriament" sense poder sortir dels més de 2700 Col.legis electorals, en les més de 8000 meses electorals d’arreu de Catalunya?\nPenseu que l’operatiu engloba directament a més de 77000 persones entre membres de les meses, seguretat, funcionariat de les administracions, a més de 48000 persones marcades com a suplents que han d’estar ocalitzables per a qualsevol incidencia, i periodistes, etc.\nPerò al final, sigui el dia que sigui dissabte, diumenge o dilluns, el que tots sabem és que l’ambient i la presió del Camp Nou estarà a l’alçada del partit.\nPublicat per Un Crit Valent! a 9:28\nSuposo que és el que pretenia el President Morcilla:\nPodrir-ho tot i tocar els nassos.\nSe'n ha sortit.\n29 d’octubre de 2010, a les 15:01\nCrec que el millor és que el Barça-Madrid es jugui dissabte. No seria el primer partit que el Barça afrontés amb poca preparació contra un rival complicat i el guanyés.\nPerò com dius, sigui quan sigui, segur que l'ambient serà espectacular.\n30 d’octubre de 2010, a les 1:17\nGuille ha dit...\n30 d’octubre de 2010, a les 16:42\nel partit s'ha de jugar diumenge. Tinc festa i vull anar al futbol. I votaré quan pugui.\n1 de novembre de 2010, a les 17:49\nJa ho has pogut veure al meu blog...a mi és un tema que ja em preocupava abans (voto fora de bcn), pero ara encara em preocupa més al ser membre de una mesa electoral. Hi haurà gent que vegi exegerat el meu enuig, però és així....el meu "puteig" amb aquest tema és important i crec que m'hauria ja d'anar fent a la idea que me'l perdré segur... gggrrr\n5 de novembre de 2010, a les 10:03\nNo hi ha res que un polític no pugui podrir...\n6 de novembre de 2010, a les 11:57\nDissabte, Diumenge o Dilluns ens ha de ser igual, ...\nL’auditoria i la Due Dilligence\nGespa sota sospita, hi ha algun altre error?


Els símbols religiosos: Montserrat i sant Jordi | enciclopedia.cat\nEls símbols religiosos: Montserrat i sant Jordi\nSi durant la Renaixença cristal·litzaven els símbols polítics d’identitat, també ho feien, en un procés molt semblant, els religiosos. Els dos més rellevants foren Montserrat i sant Jordi.\nGravat commemoratiu del Mil·lenari de la Mare de Déu de Montserrat, 1880.\nMFM / G.S.\nLa muntanya, el monestir benedictí i la Moreneta han esdevingut un focus potent d’identitat, que ha convertit Montserrat en el santuari nacional per excel·lència. Hom pot veure’n el procés. Segons Anselm Albareda i Ramoneda, cal cercar els orígens del monestir en una ermita que existia a la muntanya des de temps molt antic, dedicada a la Mare de Déu. La llegenda assenyala la construcció d’aquesta ermita a la fi del segle IX. La història, més generosa aquesta vegada que la llegenda, permet de proposar una data anterior. De ben antic, la muntanya havia estat un lloc d’atracció religiosa potent i, en les seves afraus, els ermitans trobaven un recés on dur una vida contemplativa, ascètica i d’oració. El monestir fou construït entre el 1025 i el 1035 per Òliba, besnét de Guifré el Pelós, fill del comte de Cerdanya i de Besalú, abat de Ripoll, de Sant Martí del Canigó i de Sant Miquel de Cuixà, bisbe de Vic, escriptor pulcre —en vers i en prosa—, que, segons les paraules d’A. Albareda, “realitzà una obra ingent com a constructor d’esglésies i ha estat anomenat educador i patriarca espiritual de la Catalunya Vella”.\nEn el decurs de l’època medieval esdevingué un dels pols de pelegrinatge més importants dels països de parla catalana i, ja des del segle XII, existeixen nombrosos testimoniatges dels miracles i prodigis que la Verge Bruna atorgava als seus fidels i devots.\nLa història de Montserrat és llarga i ben documentada. Interessa posar en relleu que, malgrat les nombroses vicissituds històriques per les quals ha passat, en general la comunitat benedictina que sempre ha regit el santuari havia assolit l’objectiu de fer de la muntanya santa un nucli de pietat, d’espiritualitat i de cultura. Després de la destrucció napoleònica i de l’exclaustració del 1835, Montserrat va passar per un període de decadència i misèria. Però l’any 1857 Pius IX nomenà Miquel Muntadas superior de Montserrat, i li atorgà poders d’abat. I aquest fou el veritable pioner en la restauració del monestir i l’artífex del que s’anomena el “Montserrat modern”. L’altre aspecte que cal considerar és, segons Joan Prat, el context de la Renaixença. “Pels homes de la Renaixença —diu Figuerola, que al seu torn esmenta Llorenç Prats— Montserrat posseïa els elements més definidors del seu programa: un referent llegendari; una tradició que es perdia en els temps del naixement del Principat; una cultura tradicional arrelada amb llegendes i tradicions; un passat gloriós i unes ruïnes provocades pels francesos”.\nVíctor Balaguer, per exemple, va començar a signar algunes de les seves composicions com “Lo Trobador de Montserrat”; en celebrar-se els primers Jocs Florals del 1859, els set mantenidors pujaren a donar les gràcies a Montserrat, com abans havien fet els reis i els visitants il·lustres de Catalunya en ocasions solemnes. Les dates clau, però, en la cristal·lització social del símbol foren les festes del Mil·lenari (1880) i de la Coronació de ia Verge (1881), en la qual fou proclamada patrona de Catalunya. L’ànima d’aquestes celebracions va ésser l’abat Muntadas, que va comptar amb la col·laboració entusiasta del bisbe Urquinaona, d’una banda, i del nucli de Vic, integrat per Jaume Collell, Fèlix Sardà i Salvany i Jacint Verdaguer, de l’altra. Aquests havien fundat el setmanari “La Veu del Montserrat” poc temps abans (1878) i des de les seves pàgines impulsaven les campanyes patriòtiques. En la festa del Mil·lenari, Collell definia Montserrat com “lo monument etern de la pàtria catalana”, mentre Verdaguer componia El Virolai i altres poemes tan populars com La Mort de l’Escolà. El mateix any 1880, Verdaguer publicava el seu volum de poesies titulat, precisament, Montserrat.\nLa fusió entre catalanisme i espiritualitat que ja planava en moltes d’aquestes composicions es va fer encara més explícita en els versicles de la Visita Espiritual a la Mare de Déu de Montserrat, de Josep Torras i Bages, bisbe de Vic. Hom pot recordar-ne uns fragments:\n“Rosa de caritat, foc que sense consumir escalfa\ntraieu de Catalunya l’esperit de discòrdia\ni ajunteu tots els seus fills amb cor de germans\nAve Maria i Glòria Patri.\nSanta Engendradora de l’Etern, Filla del vostre Fill,\nFeu que mai no es desfaci aquest poble català que\nVós, espiritualment, engendràreu. Ave….\nVerge poderosa, més forta que un exèrcit\nen ordre de batalla, des del vostre alt\ncastell de Montserrat defenseu d’enemics espirituals\ni temporals tota la terra catalana\nque teniu encomanada. Ave…”.\nSant Jordi, detall escultòric de la Casa Amatller. Barcelona, E. Arnau, 1890-1900.\nSi milers de dones d’arreu dels Països Catalans es diuen Montserrat, també són milers els homes que es diuen Jordi, el nom de fonts del patró de Catalunya. La devoció catalana al sant devia començar al segle VIII, ja que és en aquesta època quan aparegueren els primers signes de culte i també els primers personatges que portaven aquest nom. Però l’expansió i l’enfortiment d’aquesta devoció no es va produir fins al segle XIII, quan els croats que havien tornat de Terra Santa van popularitzar les tradicions i les llegendes pietoses que havien conegut en terres llunyanes. Ben aviat Jordi, el sant cavaller de la Capadòcia que havia lluitat i vençut un drac ferotge en terres africanes (Silene, Líbia), va esdevenir el patró i el protector dels exèrcits catalans. Són nombroses les cròniques medievals que parlen de les aparicions miraculoses del sant cavaller per ajudar els exèrcits catalans contra els sarraïns i altres enemics.\nEls reis catalans van fomentar el patronatge, i van crear i sostenir ordes militars posats sota la seva advocació, com l’orde de Sant Jordi d’Alfama, fundat per Pere el Catòlic (segle XIII), que posteriorment es va ajuntar amb el de Santa Maria de Montesa, la confraria de cavallers de Sant Jordi de Terol i d’altres. Semblantment, els monarques catalans es van preocupar —i en certs casos la preocupació va esdevenir obsessió— per obtenir-ne relíquies. Però, en el context medieval, sempre va ésser un sant aristocràtic i cavalleresc, i les classes populars, que tenien els propis patrons i els seus paradigmes particulars de santedat, mai no van manifestar-li cap mena de simpatia. Així, els intents de convertir sant Jordi en patró de Catalunya —ja ho era dels diversos nuclis de nobles i cavallers—, iniciats al segle XIV per Pere el Cerimoniós, van fracassar estrepitosament. El mateix poc èxit van tenir les ordres emanades de la Generalitat el 1436 perquè el dia de Sant Jordi fos “colent” (dia de precepte).\nAquesta situació va canviar a la segona meitat del segle XIX. Un primer símptoma d’aquest canvi es nota en les versions romàntiques de la llegenda de sant Jordi i el drac, com la que va publicar Anna de Valldaura —Sant Jordi i el Drac dels tres elements— en el seu llibre Tradicions religioses de Catalunya (1877). Si totes les fonts medievals situaven la lluita del cavaller amb el drac en terres llunyanes —i específicament a Silene, degeneració de Cirene, Líbia—, Anna de Valldaura la contextualitzava, per primera vegada, en terres catalanes, encara que sense especificar on (posteriorment Joan Amades va emplaçar la lluita a les muralles de Montblanc i aquesta “reinvenció” va fer fortuna, almenys per part dels montblanquins, que se la van fer seva als anys vuitanta).\nLa figura i la icona del sant aparegueren a les capçaleres de les revistes catalanistes de la Renaixença —sovint complementant les quatre barres— i també a les façanes dels edificis, en joies, rajoles i metalls forjats o ex-libris i postals.\nD’altra banda, tot un conjunt d’entitats d’orientació clarament catalanista, com el Centre Excursionista de Catalunya (1890), l’Institut d’Estudis Catalans (1907) i l’Escoltisme Català (1912), el prengueren com a patró. Institucions de govern, com la Mancomunitat de Catalunya o bé la mateixa Generalitat, feien el mateix, fomentant el patronatge de sant Jordi sobre Catalunya i la consideració del sant i del seu dia com un dels símbols del país.\n‹ Els primers ex-libris catalanistes\nEls Jocs Florals i Jacint Verdaguer ›\nLa domesticació del liberalisme\nIdeologia i pràctica política\nFormes i possibilitats de vida\nEls signes d’identitat\nLa llengua catalana, del col·loquialisme a l’alta cultura\nLa construcció dels referents catalans\nEls primers ex-libris catalanistes\nEls Jocs Florals i Jacint Verdaguer\nEl liberalisme: escola i societat\nXarons, truculents i sentimentals: la cultura de fulletó i la sàtira estripada\nLes sensibilitats estètiques: de l’elitisme artístic al consumisme


Mick Jagger serà operat del cor aquesta setmana • Ràdio Capital de l'Empordà\nFa uns dies els Rolling Stones es van veure obligats a cancel·lar la seva gira nord-americana per uns problemes de salut del seu cantant Mick Jagger, que ara s’ha sabut que eren del cor.\nEl músic serà operat aquesta mateixa setmana, segons ha anunciat la web Drudge Report de fons no especificades, per substituir-li una vàlvula del cor. Un portaveu del grup ha preferit no fer comentaris sobre aquest assumpte.\nL’última aparició pública de Jagger va ser aquest diumenge a Miami Beach en companyia de la seva família. Un dia abans havia dit als seus seguidors que estava treballant molt intensament per tornar als escenaris el més aviat possible.\nL’entrada Mick Jagger serà operat del cor aquesta setmana ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorLa Bisbal homenatja l’Avi Jacupo quan s’acompleix un any del seu traspàs\nArticle següentEs confirma el trasllat del Doctor Music Festival al Circuit de Montmeló


Un detingut per violar la seva filla de 15 anys: «Volia ser el primer» - Diari de Girona\nUn detingut per violar la seva filla de 15 anys: «Volia ser el primer»\nLa Policia de Benidorm captura a Calp a un fugitiu alemany buscat al seu país per agressió sexual\np.cerrada 20.12.2019 | 19:16\nLa Policia Nacional de Benidorm ha detingut aquesta setmana a Calp a un fugitiu alemany de 55 anys que estava reclamat per les autoritats del seu país com a presumpte autor d'una agressió sexual a la seva filla quan tenia 15 anys, a la qual va dir després de la violació que ell volia «ser el primer».\nEls fets pels quals estava reclamat el fugitiu arrestat per agents de la Brigada de Policia Judicial de Benidorm van passar l'any 2001 en una ciutat alemanya propera a Essen. La filla de l'ara detingut acabava de complir els 15 anys i el pare d'ella la va agredir sexualment en una habitació de el domicili familiar.\nSegons els fets recollits en la reclamació judicial de les autoritats d'Alemanya, el pare li va dir que es tragués la roba i la va agredir sexualment al llit de l'habitació de la menor. Una vegada consumada la relació sexual amb la seva pròpia filla es marxo de l'habitació i abans de sortir va dir: «Jo volia ser el primer».\nL'ara detingut a Calp s'enfronta a una possible condemna de cinc anys de presó a Alemanya. Després del seu arrest la Policia el va traslladar a Madrid per ser posats a disposició de jutjat central d'instrucció en funcions de guàrdia de l'Audiència Nacional, on es tramitarà el procés d'extradició del capturat a Alemanya.\nLa Brigada de Policia Judicial de Benidorm va activar la recerca d'aquest fugitiu després de rebre una informació advertint de la possible presència a la costa alacantina d'un pròfug de la Justícia alemanya que portava fugit des de finals de novembre.


Bacalllà a la mel | Cuina tradicional\nÉs ben casada la que no té sogra ni cunyada\nBacalllà a la melReceptes\n800 g de morro de bacallà\n2 tasses de mel petites\nCol-loqueu el bacallà amb la pell enlaire, en una cassola, cobert d'aigua, amb la fulla de llorer, el canó de canyella i el julivert. Deixeu-ho coure uns minuts sense que bulli l'aigua. Traieu el bacallà i poseu-lo en una safata amb undrap perquè s'escorri. Deixeu-lo refredar. Talleu-lo a tires d'un dit d'ample, aproximadament. Prepareu una pasta amb l'aigua, la farina i la mel: han de quedar una pasta lleugera, ni clara ni espessa, que vagi bé per arrebossar el bacallà . Enfarineu e lbacallà tallat i després passeu-lo per la pasta preparada. Fregiu-lo en una paella al foc amb l'oli, no massa calent. Serviu-lo immediatament després de treure'l del foc.


10 juliol 2018 | ordenació del territori,platges\n“A Oliva som molt conscients de la necessitat de salvaguardar la infraestructura verda del litoral valencià després de tants anys de destrucció irresponsable de la mateixa. Però considerem que un pla tan ambiciós ha d’anar acompanyat d’una major dotació econòmica, que vinga a ‘valorar’ més esta infraestructura verda, i a posar de manifest l’aposta de tota la societat valenciana per la seua conservació i ampliació. A Oliva, de fet, hem contribuït molt a l’existència i manteniment de la infraestructura verda del litoral. Cal recordar que els nostres cordons dunars (muntanyars) representen una part molt, molt, significativa del LIC Dunes de la Safor. Justament per això quasi el 80% de les nostres platges estan catalogades com a ‘naturals’ N1″ assenyalava l’alcalde d’Oliva, David González.


Les meves neures i jo | Catorze.cat\n14 dibuixos de Xavier Roca que espolsen fantasmes i desafien pors\nXavier Roca | 07/08/2019 a les 00:06h\nArxivat a: Passadís, Així dibuixo el món\nLa meva vocació primera ha estat sempre el dibuix, tot i haver-me dedicat professionalment al periodisme; i ja ha estat bé, perquè així la feina m'ha compensat una certa tendència natural a la solitud. Però mai no he deixat de dibuixar i en diversos moments de la meva vida he pogut treure el nas pels mons de l'humor gràfic, el còmic i la il·lustració.\nSens dubte, l'aparició de les xarxes socials -i la sensació de tenir un mínim públic- ha esperonat aquesta afició gràfica. Fa uns anys, un dia -com una mena de broma- vaig tenir la idea de dibuixar-me a mi mateix i ho vaig anar repetint, potser per no haver-me d'esforçar a inventar nous personatges. Però aquest joc es va anar convertint en una manera d'exorcitzar fantasmes personals, d'expressar sentiments i estats d'ànim d'una manera més o menys púdica i subtil, d'explicar el que no suporto, d'enfrontar-me a determinades pors. De treure fora la crisi dels 50 (tot i que crec que als 30 ja la tenia) i el pànic a fer-se gran.\nAixí, aquests dibuixos s'han anat convertint en una mena de dietari més o menys imprevist, en un baròmetre de moments vitals i canvis d'humor, escampat per unes quantes llibretes de diverses mides, textures i formats, alguna de les quals porto sempre al damunt. Mai se sap quan pot haver-hi una emergència.\n1. Sovint em diuen: "No aparentes l'edat que tens".\n2. No suporto la manca de concreció a l'hora de quedar.\n3. Moltes vegades quan he aconseguit desenredar els auriculars ja he arribat a lloc.\n4. Eslips o bòxers? El dia ja comença amb grans disjuntives.\n5. Hi ha pentinats que haurien d'estar prohibits al cinema.\n6. Quan m'adormo a mig llegir, l'endemà desperto amb els llençols plens de lletres.\n7. Faig la compra seguint l'ordre de la llista que m'han fet, la qual cosa comporta estranys itineraris.\n8. Els excessos de carrincloneria em fan vomitar arcs de Sant Martí.\n9. Alguns moments de la vida et fan adonar que només som números.\n10. T'acabes ennuegant amb les coses que no dius.\n11. Tenim tendència a fer-nos palles mentals.\n12. Sempre dormo amb pastilles.\n13. Hi ha urinaris d'alçada escandinava que t'obliguen a fer filigranes.\n14. Hi ha èpoques en què necessites posar-te les piles.\nTenim l'ego massa gros\nEl meu fill es va fent gran\nAnna M BCN, 10/08/2019 a les 12:00\ncal somriure de tant en tant\nEts un Mestre!\nReivindicatiu, 04/09/2019 a les 21:09\nSempre és un plaer veure el teu art! Una abraçada!!!\nGuillem Casacuberta, 13/08/2020 a les 12:05\nMolt encertats tots els dibuixos