LA CIUTAT DE TORTOSA 37 by La Ciutat de Tortosa - Issuu\nMaig de 2019 · Número 37 info@laciutatdetortosa.com\n26-M: Eleccions municipals Adif licita la renovació de les vies de l’estació de Tortosa\nMés de 3.000 persones han participat, del 2015 al 2018, als programes del CFO i del viver d’empreses Pàg. 11\nEls candidats a les municipals que actualment compten amb representació a l’Ajuntament de Tortosa. Foto: ACN.\nExpoebre tanca portes d’una edició especial amb una gran afluència de públic Pàg. 3\nPàgs. 6,7 i 8\nNova edició del Nomad Festival a Tortosa amb música en directe, foodtrucks i activitats per a tota la família Pàg. 9\nAjuntament de Tortosa, Consell Comarcal del Baix Ebre, Del. Territorial del la Generalitat a les Terres de l’Ebre, Cambra de Comerç de Tortosa, Campus Terres de l’Ebre - URV, Museu de Tortosa, Hospital Verge de la Cinta, CAP Baix Ebre (L’Ambulatori), CAP del Temple, Clínica Terres de l’Ebre (L’Aliança), Biblioteca Marcel·lí Domingo, Policia Nacional, Registre Civil, BASE, Patronat de Turisme de Tortosa, Alfa Centre de Negocis, Cambra Propietat Urbana, Administracions de Loteria, Club Tennis Tortosa, Mercat de Tortosa, Estació Renfe, Estació Autobusos, Farmàcia Rafecas, Farmàcia Sorli-Barreda, Farmàcia Malràs Forés, Farmàcia Renau Domingo, Farmàcia Torrent Costilla, Farmàcia Aguilar Gil, Farmàcia Sauras Pons, Farmàcia Tellez Gallego, Farmàcia Franch, Farmàcia Ruiz Franquet, Farmàcia Bertomeu Lázaro, Judit Sancho Perruquers, Estanc Príncep, Hotel Corona d’Aragó, Los Manolitos, Paco’s Rústic, Pica Pica, La Iaia, La Tertúlia, Cafeteria New Orleans, Cafeteria Capuccino, La Xertolina, Bar- Cafeteria L’Avinguda, Bar Restaurant El Parc, La Fleca Casa Maso, La Masada, Bar Marto’s, Forn de Pa i pastisseria Alqueza, Germans Marín, Bar Castells, Centre Cívic Ferreries, Casal de Gent Gran de Tortosa, Paco’s, Cafeteria Bombó, Forn del Sastre, Llibreria El Cid, Refan, Sotècnic, Hotel Berenguer IV, Hotel SB Corona Tortosa, Tortosa Parc, Parador de Tortosa, Viena, La Boutique del pa, Forn de pa Carlos Ripollès, Rostidor Rubio, MS Perruquers, Ebremòbil, English Excellence, Infotècnics, Medinatur i Colors Pintures i Complements. Ajuntament de Jesús, Consultori Mèdic Local de Jesús, Cafeteria Minuts, Forn de pa Carlos Ripollés, Farmàcia Godofredo Capellà i Jesussport.\nEl pontífex ha rebut una expedició tortosina presidida pel bisbe de la diòcesi, Enrique Benavent, i acompanyada de l’alcaldessa, Meritxell Roigé per a l’Arxiconfraria ser rebuts a la Santa Seu. En la mateixa línia, l’alcaldessa de Tortosa ha remarcat la cordialitat amb què s’ha desenvolupat la trobada, mentre que Josep Maria Utges ha assenyalat que “no tenim paraules” per agrair aquesta trobada.\nFotografia de grup de l’expedició de la diòcesi de Tortosa que ha viatjat al Vaticà. Foto: Cedida.\n@LaCiutatTortosa Consulta les edicions anteriors de La Ciutat de Tortosa escanejant aquest codi:\nEl papa Francesc ha rebut aquest 12 d’abril una nombrosa expedició de la diòcesi de Tortosa que ha viatjat al Vaticà. El pontífex s’ha reunit en audiència privada amb la Reial Arxiconfraria de la Cinta, encapçalada pel primer majordom, Josep Maria Utges. La trobada, que ha culminat els actes de celebració del quart centenari de l’Arxiconfraria, ha estat presidida pel bisbe de la diòcesi, Enrique Benavent, i acompanyada per l’alcaldessa de la ciutat, Meritxell Roigé. A\nmés, durant la trobada també hi ha assistit una representació de la Cort d’Honor de la Mare de Déu de la Cinta. Durant la trobada, el papa Francesc ha saludat un per un tots els membres de l’expedició i ha mostrat una acollida molt propera. A més, ha mostrat un gran interès per la història de la fundació de la Reial Arxiconfraria, l’any 1617, i per la promoció que fan de la devoció a la Mare de Déu de la Cinta a partir del relat de la seua aparició a la catedral, el 25 de març\ndel 1178, i del lliurament del cíngol que es venera a la ciutat des d’aquell moment. El Papa ha felicitat l’Arxiconfraria “per tot el que feu per la devoció a la Mare de Déu i per la solidaritat que manteniu amb les persones que més ho necessiten”, ha dit. A més, els ha animat a seguir mantenint el símbol de la fraternitat. De la seua banda, el bisbe Benavent ha agraït l’amabilitat amb la qual els ha rebut Francesc, i “l’honor” que representa tant per a la diòcesi com\nDurant l’audiència, han lliurat diversos obsequis al papa Francesc, com l’insígnia que el distingeix com a Confrare d’Honor, una imatge de plata de la Cinta o el volum de llibres escrits pel canonge arxiver de la Catedral de Tortosa, mossèn Josep Alanyà. Roigé també li ha fet entrega d’un llibre sobre Tortosa, mentre que la Cort d’Honor de la Mare de Déu de la Cinta li ha lliurat una rosa blanca, un símbol especial pel pontífex, ja que representa la devoció a Santa Teresa de Jesús. Durant la visita al Vaticà i a Roma, la comitiva tortosina ha estat acompanyada per monsenyor Jordi Bertomeu, vicari judicial del bisbat de Tortosa i prelat d’honor del Papa a la Santa Seu.\nInfotecnics, tot en informàtica i oficina Servei tècnic amb servei a domicili Ubicats al número 147 de l’avinguda Generalitat de Tortosa des del 27 d’abril de 2005, a Infotecnics s’encarreguen de la reparació i venda de qualsevol classe d’ordinador de sobretaula o portàtil. A més, són especialistes en configuració i venda d’Apple MacBook-iMac. I és que, el responsable de l’establiment, va decidir obrir-lo després d’estar 8 anys com a encarregat en una botiga del mateix sector de la capital del Baix Ebre. Així mateix, a Infotecnics també disposen d’una àmplia gamma de papereria i material d’oficina.\nel sector i capaços de solucionar qualsevol problema amb els ordinadors. En definitiva, personal professional que l’ajudarà en qualsevol tema o dubte informàtic que pugui tenir i que l’assessoraran per tal d’oferir-li la solució que més s’adequa a les seves necessitats. I és que, a banda de les reparacions normals de les màquines, a Infotecnics et poden aconseguir tot tipus de software, des d’un simple Windows Vista Home Basic fins a un 3D Studio o Photoshop, com també et poden muntar i gestionar una xarxa amb un nombre d’ordinadors connectats gairebé il·limitat.\nQuant a la part d’informàtica, a Infotecnics compten amb dos tècnics especialitzats en\nD’altra banda, també tenen tot tipus de perifèrics per a la gestió multimèdia del teu ordinador, desta-\nÒSCAR PLAZA PRÍNCEP\ncant les impressores, els teclats, els ratolins, les taules digitals, les webcams, i els micròfons. Pel que fa al material d’oficina, a Infotecnics et proporcionen tot tipus de material relacionat amb la papereria per a l’oficina. Una extensa varietat d’articles per a la correcta organització de l’empresa i, també, un gran assorti-\nment d’articles per adornar. Ja ho sap, si necessita una recomanació professional a l’hora de comprar un ordinador o vol un assessorament de qualitat per solucionar un problema informàtic, visiti Infotecincs a Tortosa. A més, si ho necessites, també ofereixen la possibilitat de portar-te personalment el material d’oficina al lloc on demanis.\nAv. Generalitat, 147 Baixos. Tortosa. Tel. 977 441 727 - www.infotecnics.com\nExpoebre tanca portes d’una edició especial amb una gran afluència de públic Un concert de Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries ha posat el punt final a la 75a edició\nImatges de la inauguració d’Expoebre i del lliurament de premis als millors estands i expositors d’aquesta 75a edició. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nLa fira de primavera de Tortosa, Expoebre, ha tancat portes aquest 5 de maig després de cinc dies d’activitat al pavelló firal de Remolins. L’edició d’enguany ha sigut especial, perquè Expoebre ha arribat als 75 anys, motiu pel qual s’han programat diverses activitats commemoratives. Una de les més destacades va tindre lloc dissabte a la nit, amb el reconeixement als expositors amb més trajectòria en el marc de la fira. D’aquesta manera es va voler agrair la confiança que han dipositat a Expoebre, al llarg de més de 35 anys, empreses del territori com Autorsa, Chimeneas Cardona, Germans Gelida, Gisbert Maquinària, J. Garau, Llatje Electrohidràulica i Primitivo Conesa. A més, també es va lliurar un record a l’empresa de megafonia de Publicitat Borrell, que\nha sigut la veu d’Expoebre des del 1965.\nmeneies Belloren, per una estufa de biomassa.\nPel que fa als guardons, diumenge al matí va tenir lloc el lliurament dels premis del 37è concurs de novetats de productes i d’estands d’Expoebre. El premi al millor estand ha sigut per a MFT Disseny, dedicat al sector del moble. A més, hi ha hagut dos accèssits: a Blades Barber Shop Color i a l’associació Espai de So. Pel que fa al millor producte o servei, el guanyador ha sigut les piruletes de caramel personalitzades de l’empresa Detallets Dolces Creacions. De la mateixa manera, hi ha hagut accèssits als reportatges fotogràfics amb dron de l’empresa Montsià Dron Films/Taulat Fotògraf, i per a la fotografia analògica de l’empresa Enfoc Fotografia. Finalment, el premi Ebreambient ha correspost a l’empresa Xe-\nL’alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, i el regidor de Promoció Econòmica i Fires, Emili Lehmann, han valorat positivament aquesta edició d’aniversari. N’han destacat l’afluència de públic, especialment el dia 1 i dissabte a la tarda, que han situat el nombre de visitants en les dades d’assistència de les edicions més populars d’Expoebre. A més, han assenyalat la bona acollida que ha tingut la iniciativa per recuperar l’apartat dedicat a la ramaderia, així com les exposicions que han ajudat a recordar l’evolució de la fira i de la ciutat al llarg d’aquestes 75 edicions. Expoebre va obrir portes dimecres, amb la inauguració a càrrec del president de la Diputació,\nJosep Poblet. En el seu parlament va repassar algunes de les actuacions que l’ens provincial ha desenvolupat al municipi, com l’enfortiment de l’Escola d’Art com a centre de referència del país en la restauració de béns culturals, l’ampliació del Conservatori de Música, o la millora de diverses carreteres, com la que connecta Tortosa amb Roquetes, la que dóna accés a Bítem, o la que es durà a terme en un termini curt entre Roquetes i els Reguers. Així mateix, va anunciar el compromís de la Diputació en la recuperació de l’antic Balneari d’En Porcar, en la qual ja ha començat a treballar l’Ajuntament. La jornada de diumenge ha suposat el tancament de portes de la 75a edició, amb un concert a càrrec del grup Quico el Célio, lo Noi i el Mut de Ferreries.\nCanvi de circulació al carrer Rosselló per les obres d’urbanització de l’entorn de l’antic Club de Rem\nLa nova Associació d’Hostaleria de les Terres de l’Ebre vol ajudar a potenciar el turisme gastronòmic\nEl tram entre el passeig de Ribera i el passeig Joan Moreira inverteix el sentit temporalment\nL’organització, que s’ha presentat a Tarragona, compta ja amb 90 associats\ntor Lluís Maldonado, que comptarà amb empresaris del sector turístic a la junta directiva, amb un vicepresident per cadascuna de les quatre comarques representades.\nofereixen, a més d’unir sinèrgies en la promoció amb l’administració, com ara el Patronat de Turisme de les Terres de l’Ebre. El nou president ha posat en valor que el territori compta amb tres restaurants amb estrella Michelin i ha situat la gastronomia com un dels puntals de l’oferta turística. En aquest sentit, el seu homòleg a l’associació provincial, Francesc Pintado, ha apuntat que “el destí ja és reconegut per la seva qualitat” i que des de Tarragona treballaran “amb il·lusió i empenta per assolir objectius comuns”.\nMaldonado ha assenyalat que els primers objectius seran incrementar el nombre d’associats per poder fer més força en la defensa dels interessos dels empresaris del sector, així com organitzar activitats per promoure l’entitat i el producte que\nTambé ha mostrat la seva satisfacció per la creació de l’entitat l’alcalde de Deltebre, Lluís Soler: “Si les coses avancen no és des de la resignació, sinó des de l’acció”, ha exposat; i ha detallat que “les Terres de l’Ebre tenen molts actius i estan\nCanvi de circulació al carrer Roselló. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nEl tram del carrer Rosselló entre el passeig de Ribera i el passeig de Joan Moreira canvia de sentit de circulació. Les obres que s’estan duent a terme per urbanitzar l’entorn que ocupava l’antic Club de Rem també afecten el carrer Miquel Macip, el que fins ara servia els vehicles que circulen pel passeig de Ribera per incorporarse a l’avinguda de Lleida. Per facilitar el trànsit en aquest punt, des d’ara i fins que finalitzen els treballs d’urbanització de\nl’espai generat després de l’enderroc de les antigues instal·lacions del Club de Rem, es mantindrà el canvi de sentit en aquest tram del carrer Rosselló. D’aquesta manera, els vehicles de grans dimensions podran efectuar el gir amb major facilitat, evitant el pas per la rotonda del carrer Rosa Maria Molas. La Policia Local ja ha senyalitzat el desviament i també s’han canviat de sentit els estacionaments en bateria existents en aquest tram del carrer Rosselló.\nRepresentants de l’Associació d’Hosteleria de les TT.EE. Foto: Cedida.\nL’Associació d’Hostaleria de les Terres de l’Ebre s’ha presentat aquest 26 d’abril com un agent que vol potenciar el turisme de qualitat al territori. En un acte a la seu de la l’Associació d’Hostaleria de Tarragona, l’entitat que l’empara, els empresaris ebrencs han posat en valor les seves fortaleses, com la natura i la gastronomia, i han afirmat que ja compten amb 90 establiments adherits. El president serà el consul-\ncansades de resignació”. Soler s’ha afegit als empresaris en assegurar que la gastronomia és un dels motors del territori, una opinió compartida pel director adjunt del Patronat de Turisme de la Diputació a les Terres de l’Ebre, Albert Folch: “La gastronomia és un element clau. Necessitem ser diferents però no hem d’inventar res, sinó ser el que som”, ha apuntat. Folch ha posat en valor la voluntat de desestacionalitzar l’arribada de turistes i ha indicat que la gastronomia és un element que hi pot ajudar. Sobre l’arribada de turistes, que principalment provenen de la província de Barcelona segons han afirmat, Maldonado ha lamentat: “Estem al sud de la província i això ens dona mancances. A la gent li costa baixar a veure’ns, i volem generar una visibilitat per potenciar el territori”.\nAdif licita la renovació de les vies de l’estació de Tortosa S’instal·laran travesses polivalents que permetran la futura adaptació a l’ample internacional ACN\nVies de tren a l’estació de Tortosa. Foto: ACN.\nAdif ha licitat un contracte d’obres per renovar les vies de l’estació de Tortosa. Els treballs, amb un pressupost de 586.838 euros, duraran tres mesos. L’actuació es concentrarà en les cinc vies per les quals circulen els serveis de la línia R16 de Rodalies, entre l’estació de França de Barcelona\ni la capital del Baix Ebre. L’operació comprèn la instal·lació de carril de 54 quilos, la instal·lació de travesses polivalents -que han de permetre la futura adaptació a l’ample internacional-, la renovació total de la capa de balast, l’adequació dels desviaments o canvis d’agulla i la instal·lació de quatre aparells de dilatació.\nA més, es rehabilitaran les connexions elèctriques, es construiran nous topalls de formigó i es col·locaran noves canonades del sistema de drenatge per a millorar les condicions d’evacuació de l’aigua de la plataforma. Segons ha informat Adif, s’optimitzaran els parà-\nmetres geomètrics de la superestructura, millorant els nivells de seguretat, fiabilitat i eficàcia per garantir un servei adequat per als tràfics de viatgers i mercaderies. Els treballs es planificaran amb l’objectiu de reduir en la mesura del possible les afectacions al tràfic ferroviari.\nPOLÍTICA - ESPECIAL 26-M\n“El programa d’ERC-Tortosa Sí és molt ambiciós, va més enllà de quatre anys i es basa amb els valors republicans” El programa es basa en quatre grans eixos: el benestar social, la dinamització econòmica, la millora de la mobilitat i el canvi de la manera de fer política REDACCIÓ\nERC-Tortosa Sí ha fet públic el programa electoral amb què es presenta a les eleccions municipals del pròxim 26 de maig i que es basa en quatre grans eixos: el benestar social, la dinamització econòmica, la millora de la mobilitat i el canvi de la manera de fer política. “El nostre programa és molt ambiciós, va més enllà de quatre anys. Es basa amb els valors republicans”, ha manifestat el candidat a l’alcaldia, Xavier Faura. L’alcaldable Xavier Faura i la presidenta de la secció local i número 2 de la candidatura, Maria Jesús Viña, han presentat els principals eixos del seu programa electoral. “Presentem un projecte basat en els valors republicans i que, per tant, posa al centre de totes les polítiques les persones amb l’objectiu de millorar la\nseua qualitat de vida i fer valdre els seus drets com a ciutadans i ciutadanes”, ha assenyalat Viña, que també ha agraït la confiança que tortosins i tortosines han fet a ERC en les eleccions a les Corts espanyoles. El benestar social és un dels eixos del programa de la Tortosa Republicana i, per això, es treballarà i divulgarà el procés comunitari com una eina de cohesió social; es crearà un consell de salut i un pla local de salut pública; es garantirà una plaça de llar d’infants per tots els xiquets i xiquetes; es promourà una ciutat més saludable i sostenible i es promouran polítiques que afavoreixen l’eficiència energètica, entre altres actuacions. Pel que fa a l’eix de dinamització econòmica, se centra en la promoció de\nPresentació del programa electoral d’ERC-Tortosa Sí. Foto: Cedida.\nla marca Reserva de la Biosfera, l’ecoturisme, els esdeveniments esportius, l’arranjament i promoció turística del patrimoni arquitectònic i el turisme cultural. Quan a la millora de la mobilitat, ERC-Tortosa Sí obrirà la ciutat al riu mitjançant la recuperació dels terrenys de Renfe i amb la instal·lació d’unes passarel·les als dos marges de l’Ebre; connectarà amb un túnel Remolins, el\nRastre i l’Hospital Verge de la Cinta; reordenarà el transport públic i farà un pla d’arranjament de voreres. Aquests tres eixos s’executaran de forma transversal amb un canvi de la manera de fer política. “La participació ciutadana i la transparència són fonamentals, obrirem les portes de l’Ajuntament a la ciutadania i establirem mecanismes de control”, ha dit Faura.\nJunts per Tortosa dóna a conèixer el programa “per seguir transformant la ciutat”\n“Siguem valentes. Capgirem Tortosa”, lema de la CUP Tortosa a les municipals del 26-M El seu programa compta amb més de 450 propostes\nMeritxell Roigé presenta un programa “ambiciós però realista amb la voluntat de seguir construint una Tortosa capdavantera i referent on les persones siguin el centre” ble i capdavantera”. Així, compta amb gairebé 200 propostes estructurades en 14 grans eixos.\nPart de l’equip de la candidatura de Junts per Tortosa. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nL’alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, acompanyada del seu nou equip, ha presentat el programa de govern amb el que concorrerà a les properes eleccions municipals el 26 de maig. L’alcaldessa i candidata de Junts per Tortosa ha definit les principals línies d’un programa que combina “l’experiència del govern del dia a dia amb projectes ambiciosos però realistes per seguir transformant Tortosa”. En\naquesta línia ha exposat que “és un programa que hem elaborat a partir de l’experiència de govern, però sobretot amb les propostes que les entitats, associacions i la ciutadania ens han fet arribar”. Roigé ha volgut posar en valor que “el programa de Junts per Tortosa atén les necessitats de tots els col·lectius, prioritza les persones i aposta per seguir fent Tortosa una ciutat atractiva, amable, sosteni-\nEntrant més en detall, l’alcaldessa ha explicat que “des de Junts per Tortosa apostem pel turisme cultural i patrimonial, per això durem a terme una actuació integral a l’entorn de la Catedral, continuarem executant el passeig fluvial, transformarem l’antic col·legi de Sant Josep i el balneari d’en Porcar i continuarem amb la urbanització de nous carres i places al barri del Castell”. “Com no podia ser d’altra manera, continuarem treballant amb les entitats socials per seguir ajudant les persones que més ho necessiten”, ha destacat l’alcaldessa, afegint que “amb els World Sport Games, la Capital de la Cultura Catalana i la 25a edició del Renaixement, reafirmarem la capi-\ntalitat de Tortosa, donant a conèixer el que som i el que fem”. El desenvolupament dels terrenys de Renfe, generar habitatge al centre històric a través del programa ARRU (Àrees de Regeneració i Renovació Urbana) i continuar amb la bona gestió de les finances municipals són algunes de les propostes que també ha assenyalat. Roigé també ha volgut destacar que “l’equip de dones i homes que m’acompanya és un equip amb molta gent nova, que ve de diferents entitats, però que ja està acostumada a dedicar una part important del seu temps a la ciutat”. “L’equip de Junts per Tortosa és el millor equip, és un equip que va més enllà de la suma de persones: ens uneix l’estima a Tortosa i les ganes de treballar”, ha conclòs.\nPresentació del lema de la CUP Tortosa pel 26-M. Foto: Cedida.\nAquest 8 d’abril la CUP Tortosa ha presentat el lema de campanya i els principals eixos del programa. “Siguem valentes. Capgirem Tortosa” serà el seu lema i els tres eixos transversals seran la participació ciutadana, les persones com a centre de l’acció política amb propostes feministes i fer de Tortosa un municipi més sostenible.\nplicitat passiva d’ERC”, han afirmat des del partit. “Haurem de ser valentes per fer les polítiques que els altres partits que es diuen progressites no s’atreviran a fer, com retirar el monument feixista del riu o la creu del calvari de Santa Clara.I caldrà gent valenta a l’ajuntament per fer front al discurs d’extrema dreta racista, masclista i LGTBIfobic, han afegit.\n“Siguem valentes per acabar amb el clientelisme que té segrestada Tortosa i fa de l’ajuntament i de les empreses municipals i contractades una agència de col·locació del PDCAT, amb la com-\nEls tres eixos del programa, presents en les més de 450 propostes, s’han fet amb la col·laboració d’entitats veïnals i moviments socials de Tortosa i de la resta del país per “Capgirar Tortosa”.\nCandidatures de PP, Cs i Primàries Tortosa als comicis del 26-M\nJordi Jordan presenta un projecte “per fer de Tortosa una ciutat amb més futur i oportunitats”\nEl PP busca mantenir l’actual regidor a l’Ajuntament, mentre que Cs i Primàries pugnen per entrar-hi\nEls eixos del programa són “una ciutat més cuidada, amb més oportunitats de treball, pensada per les persones i que acabi amb el clientelisme i les pràctiques corruptes”\nEls candidats del PP, Cs i Primàries Tortosa. Fotos: Cedides. ÒSCAR PLAZA PRÍNCEP\nEn les pròximes eleccions municipals del 26-M el Partit Popular intentarà revalidar el regidor que va aconseguir a les eleccions del 2015. Encapçalats per Tonyo Vallès, una cara nova del partit a Tortosa, els populars es presenten als comicis amb projectes com el tercer pont, que permetria recuperar la platja de la Xiquina, i una regidoria de Patrimoni i Història per dotar de més atractiu el patrimoni de la ciutat i aconseguir que no només es parli de la història de Tortosa durant la Festa del Renaixement.\nCiutadans també presenta candidatura a Tortosa. El seu cap de llista, Miquel Albacar, ha explicat els eixos del programa: “millorar la qualitat de vida dels veïns, optimitzar els recursos de l’Ajuntament i fer una Tortosa prospera econòmicament”. Finalment, Primàries Tortosa, amb la psicòloga Núria Menasanch al capdavant, representarà la quarta opció independentista a la ciutat. Una candidatura unitària i transversal per apoderar la ciutadania i implementar el mandat de l’1-O.\nJordan amb part de l’equp de la candidatura de Movem Tortoda. Foto: Cedida.\nEl candidat a l’alcaldia per Movem Tortosa, Jordi Jordan, ha explicat que es presenten “per portar el canvi a Tortosa després de 12 anys de governs convergents i ERC a la ciutat i per portar nous aires i polítiques de futur”. En aquest sentit Jordan ha remarcat que el projecte que proposen no és “en contra de ningú sinó a favor de Tortosa i de tanta gent que vol un canvi davant de la situació preocupant de la ciutat que ha perdut 2300 habitants en els darrers anys, man-\nté taxes d’atur de les més altes del país i una via pública en mal estat i que cal posar al dia”. Així, Jordan, ha desglossat les principals propostes en àmbits com l’urbanisme, la política social o econòmica. De fet, són 4 els eixos del programa de Movem Tortosa: “una ciutat per viure, amb més futur per tothom, per les persones i que acabi amb el clientelisme i el caciquisme”. El líder de Movem Tortosa ha explicat un cente-\nnar de propostes, com la realització d’un Pla Local d’Habitatge que aposti per la rehabilitació; la conversió dels terrenys de Renfe en una zona verda; un pla especial per als barris antics seguint el model de Girona, on es recuperi el call jueu, el barri del Castell i es converteixi Santa Clara en un districte cultural amb un espai d’artesania a l’antiga església de Francesc; també propostes per millorar l’enllumenat públic de tota la ciutat, un pla de xoc per millorar voreres i carrers, i l’actualització i modernització de les avingudes de Cristòfol Despuig i Rambla Catalunya, entre d’altres. En relació a l’economia, Jordan ha apostat per un Pacte per l’Ocupació, amb un pla estratègic de ciutat, un pla per dinamitzar el petit i mitjà comerç o la creació d’un centre per\nal suport a la innovació d’empreses. En aquest sentit també ha anunciat una aposta forta pel patrimoni històric com una oportunitat de futur convertint els 6 quilòmetres de muralla en un producte turístic únic i singular. D’altra banda, en relació, a les polítiques per les persones, Jordan ha defensat un sistema de beques per als universitaris, la construcció d’una llar d’infants pública, la defensa dels CAPS i de la construcció del nou hospital. Finalment, Jordan ha promès canviar la política del caciquisme i del clientelisme. En aquest sentit, aposta per “portar el pacte, l’acord, el consens a l’Ajuntament, amb transparència i sense pràctiques corruptes, com si la ciutat només fos de qui governa, la ciutat s’ha de construir entre tots i totes”.\nLa industrialització, l’ocupació i el creixement econòmic, principals eixos d’actuació del PSC a Tortosa\nRoig, atenent als mitjans. Foto: Cedida.\nEnric Roig, candidat a l’alcaldia de Tortosa pel PSC ha presentat els principals punts del programa electoral amb els que es presentarà a les eleccions\nmunicipals del 26 de maig. Tot un conjunt d’apostes que han de fomentar la industrialització, que ha de ser la clau per a generar ocupació i a la vegada, creixement econòmic. Un projectes que, segons Roig, estan encaminats a “millorar la qualitat de vida dels tortosins i les tortosines”, i que han de ser el pilar fonamental per a la construcció de l’Estat de\nbenestar. “Volem una Tortosa sense exclusions, on tots i totes hi tinguin cabuda. La Tortosa del consens, del diàleg i dels compromís”. El programa electoral s’estructura en quatre blocs. Referent a polítiques d’ocupació, Roig ha fet especial menció “als joves, i a la creació de talents que han de ser el futur i el referent a les Terres de l’Ebre.\nEn infraestructures, destaca la creació d’un nou espai d’oci als terrenys de la Renfe que han de generar llocs de feina i potenciar l’economia. Segons Roig, “es tracta d’un projecte que ja es va presentar als comicis del 2007, 2011 i 2015”, i que destaca com la gran aposta socialista d’aquestes eleccions municipals del 2019. Una vegada més Roig, ha\nemfatitzat amb els drets i la qualitat de vida dels ciutadans i ciutadanes de Tortosa. Per això, els socialistes aposten per un pla d’habitatge amb el lloguer just, per l’habitatge social i l’adquisició de l’habitatge jove. La ciutat ha de ser accessible per a gent “ sense recursos, joves i persones amb mobilitat reduida”. Entre els projectes d’aquest tercer bloc ha destacat també, impulsar el nou\nhospital, el tercer institut i la creació de llars d’infants municipals, que han de garantir “la qualitat de vida de totes les persones”. Per últim, i com a projectes que formen part del quart bloc ha parlat de la construcció d’una piscina descoberta, la creació de zones d’oci per a joves a Ferreries, o la dotació d’infraestructures culturals, com ara un cinema.\nNova edició del Nomad Festival a Tortosa amb música en directe, foodtrucks i activitats per a tota la família Del 16 al 19 de maig, l’esdeveniment i nerant ofereix una experiència cultural completa i gratuïta al parc Teodor González d’entreteniment per a tota la família.\nImatge de la passada edició del Nomad Festival a Tortosa. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nEl Nomad Festival, l’esdeveniment nòmada que fusiona diferents disciplines culturals en un mateix espai a l’aire lliure, torna una primavera més a Tortosa amb una nova edició al parc de Teodor González. Del 16 al 19 de maig, oferirà una completa programació de quatre dies amb concerts en directe cada dia, un complet espai infantil i es-\npectacles familiars, una selecció de foodtrucks i el millor ambient a l’aire lliure. Com sempre, a més, serà d’entrada gratuïta. La programació oferirà una combinació d’oci diürn i nocturn per a totes les edats i perfils, i s’agruparà en tres àmbits: la música en directe; els foodtrucks amb streetfood d’arreu del món; i el Petit Nomad, el programa\nMúsica en directe La música serà un ingredient imprescindible de l’experiència Nomad a Tortosa, amb tres concerts programats i sessió de DJ divendres i dissabte fins a les tres de la matinada. Entre els artistes que està previst que passen per l’escenari central del parc destaquen els Big Mouthers i The Soulman Quartet . Programació infantil Els més petits també trobaran a Nomad Festival un espai pensat per ells, amb la completa programació familiar del Petit Nomad. Al parc Teodor González trobaran cada dia diferents tallers de manualitats, jocs guiats, pinta cares, tallers de malabars i diverses sorpreses. Els tallers i activitats del Petit Nomad estaran\noberts dijous i divendres a partir de les 18 h, i dissabte i diumenge des de les 12 h. L’accés a totes les activitats d’aquest espai infantil tindrà un preu de 5 euros, que permetran gaudir de tots els tallers i jocs que es desitge durant un mateix dia. A banda, de divendres a diumenge s’ha programat cada dia a les 18 h un espectacle familiar diari i gratuït. Divendres podran gaudir dels conta contes d’Eudald Casals, mentre que dissabte serà l’hora de ballar amb la Disco Move It infantil amb els èxits més actuals. Diumenge 18 de maig, es tancarà amb l’espectacle Cançons de tots colors, un espectacle interactiu amb música de diferents racons del planeta. Gastronomia a l’aire lliure Passar una bona estona a l’aire lliure amb un bon àpat i una copa for-\nmen part també de la filosofia de Nomad Fes val. Per això, a Tortosa s’instal·laran una dotzena de foodtrucks amb propostes de menjar de qualitat i representatius de diferents gastronomies del món. Els col·laboradors, Estrella Damm i Schweppes, estaran presents a la barra que estarà oberta durant tot el dia a l’exterior, juntament amb diversos espai chill out a l’aire lliure on poder passar una estona tranquil·la, acompanyats d’una selecció de música ambient. Novetats Nomad Festival va nàixer de la voluntat d’unir diferents disciplines culturals i fer-les itinerants per diferents poblacions catalanes per estendre l’experiència Nomad arreu del territori. Aquesta serà la tercera vegada que la iniciativa arriba a Tortosa, després de di-\nverses edicions d’èxits al parc Teodor González. El retorn de Nomad Festival a les Terres de l’Ebre arriba tot just després de l’inici de la temporada 2019 amb una col·laboració amb el Mercat del Brunyol a Sant Feliu de Guíxols, l’abril passat. Una de les novetats de la nova temporada, que s’allargarà fins al setembre i tindrà una forta presència a la província de Tarragona, serà Nomad Xperience, deu dies de festival a l’Avellana de Mas de Cabré, a Riudecols del 8 al 17 d’agost. El calendari de Nomad Festival continuarà al juny amb Sant Feliu de Guíxols (21-24 juny). Altres localitats que visitarà el festival itinerant durant els propers mesos són Miami Platja (21-25 agost), Guissona (6-8 setembre) i Salou (12-15 setembre).\nNueva Ley para las Hipotecas FRAN BORRÀS BAYARRI\nLa nueva Ley 5/2019, de 15 de marzo, reguladora de los contratos crédito inmobiliario y por tanto de las nuevas hipotecas entrará en vigor el próximo 16 de junio. Estas son, en síntesis, sus principales novedades. 1. Los únicos gastos que deberá pagar el cliente serán los de tasación. Los de registro, impuestos, gestoría y notaria, serán a cargo del banco. 2. Se establece una visita obligatoria al notario con anterioridad al otorgamiento del préstamo hipotecario para recibir asesoramiento gratuito y responder a un test. Si no\nse pasa el test, no se puede autorizar la escritura. 3. La amortización anticipada de la hipoteca sale más barata, dependiendo de si la hipoteca es a tipo variable o fijo, concediéndose incentivos para pasarse al tipo fijo. 4. Se exige un mínimo de 12 impagos para que se embargue la casa. 5. Interés de demora máximo de 3 puntos por encima del interés ordinario del propio préstamo hipotecario. 6. Se permite que los bancos puedan exigir que se contrate un seguro de hogar y/o un seguro de vida\no de protección de pagos. No obstante, el cliente puede suscribirlos con la empresa que quiera. 7. Se prohíbe la aplicación de un interés mínimo en las hipotecas variables, lo que supone el fin de las cláusulas suelo. 8. Se regulan las hipotecas multidivisa, es decir, préstamos concedidos en otras monedas. Sus titulares tienen el derecho de convertirlas a euros siempre que quieran. 9. Más regulación para los intermediarios financieros, también llamados brókeres inmobiliarios y a los prestamistas privados.\nVOLS ESTUDIAR MÚSICA? L’Escola i Conservatori de Música de la Diputació a Tortosa t’ofereix una formació musical reglada a prop de casa\nAccés a partir dels 5 anys Preinscripcions a l’escola per al curs 2019/2020 del 24 d’abril al 21 de maig https://www.dipta.cat/cmtortosa\nXavi Rodríguez, candidat de la CUP a l’alcaldia de Tortosa:\n“Cal situar les persones al centre de tota l’acció política” També volem promoure una nova ordenança, amb la participació d’entitats animalistes, quant a tinença d’animals de companyia. L’actual regula molt ràpid i és primordialment sancionadora. L’ordenança ha de reconèixer els drets dels animals i dels amos, que sembla que només tinguin obligacions.\nXavi Rodríguez, candidat de la CUP a l’alcaldia de Tortosa. Foto: MMA.\nMARTA MILIAN ARIÑO L’esquerra del país està molt dividida. Per què el vostre partit no s’ha plantejat sumar-se a una altra força amb punts en comú, com Movem? La CUP no està en política per ocupar càrrecs, sinó per transformar la societat. Entenem la institució com una eina, no com una finalitat en si mateixa. Creiem que l’important no són les persones, sinó el projecte col·lectiu. No volem que ningú es perpetuï com a cap d’una formació política durant anys i anys. Això és incompatible amb Movem, un projecte molt personal. Som molt crítics amb els partits dits d’esquerres que, tot i tenir un criteri més social, realment no qüestionen estructures del poder ni maneres de funcionar. Nosaltres aspirem a utilitzar la presència a l’Ajuntament per provocar un canvi social. Doni’ns-en algun exemple. Els Reguers i les festes taurines. Com que no és una EMD, l’Ajuntament de Tortosa té potestat per decidir el que s’hi fa. I va autoritzar que s’hi celebressin correbous. L’únic partit que va votar en contra d’aquesta activi-\ntat, que per a natros no és cultural, va ser la CUP. La resta de grups, si bé es defineixen com animalistes, hi va votar a favor. En el cas del monument a la Batalla de l’Ebre, considerem que el feixisme no se’l pot consultar; senzillament, els símbols feixistes s’han de retirar de l’espai públic. En canvi, partits com Movem, ERC i el PSC van pensar més en la calculadora de vots i van optar per la consulta i la reinterpretació; no es van atrevir a mantenir un discurs coherent amb el que realment pensen. Ha parlat dels correbous. L’animalisme és un punt destacat del programa de la vostra formació. El contracte de la gossera municipal venç dintre de dos anys aproximadament, amb possibilitat de de prorrogar-lo dos més. Un dels requisits que exigirem a qui governi la ciutat és remunicipalitzar el servei i no fer efectiva aquesta pròrroga. L’entitat Progat es veu obligada a pidolar part dels pressupostos participatius. Es vergonyós: està fent una labor que per llei correspon a l’Ajuntament, i no en rep cap ajuda.\nLa de la CUP és l’única proposta cent per cent coherent per a l’Ajuntament de Tortosa? Nosaltres prenem les decisions des del punt de vista ideològic, sense tenir tant en compte el càlcul electoral. Aquesta premissa forma part de l’ADN de la CUP. Suposo que per això altres formacions obtenen més vots: situen l’apropament a l’opinió pública per davant de la congruència. Per a nosaltres la coherència és un valor important. Fixem-nos en el que està passant a Europa: el liberalisme està guanyant cada cop més terreny. La CUP està demanant en l’actualitat coses que fa 30 anys formaven part del programa del PSOE. La societat ha anat enrere en aspectes socials? En alguns terrenys s’ha guanyat consens polític. Ara bé, hi ha encara un discurs molt homòfob, per exemple. Hi ha drets que semblaven garantits i impossibles de perdre, com el de vaga, que pràcticament s’estan qüestionant. Europa sempre ha estat la referència de l’esquerra per al món. Hi trobem a faltar partits més contundents en aspectes socials. Estem perdent consciència de classe. Falta valentia, no només a Tortosa, sinó a l’esquerra europea. Què més hi falta, a Tortosa, i al\nseu Ajuntament? Cal situar les persones al centre de tota l’acció política. L’amiguisme i el clientelisme determinen en gran mesura el funcionament del govern municipal: hi ha entitats que tenen accés a tot i n’hi ha que no tindran mai accés a res. Cal obrir les portes, cal oxigenar. Com ja vam dir, els vots de la CUP serviran per fer fora Meritxell Roigé de l’alcaldia. Volem acabar amb el que han representat els 12 anys de binomi Bel-Roigé. El vostre lema de campanya és “Siguem valentes, capgirem Tortosa”. Sí, volem qüestionar i donar la volta a les estructures de poder instal·lades des de fa dècades a la ciutat. És necessari que la CUP estigui a l’Ajuntament, per a quan les altres forces d’esquerres cauen en la complaença. Que hi hagi algú per dir-los quin és el camí que cal seguir. A qui governi, li volem recordar que s’ha d’acabar amb les dinàmiques que dominen la capital del Baix Ebre i la tenen segrestada. És possible acabar amb aquestes dinàmiques? Tortosa és una plaça complicada, però no hi hem de renunciar. Recordem el que va passar els dies 1 i 3 d’octubre passats, en què la ciutadania va sortir al carrer en massa i va desbordar totes les previsions. Els dos darrers 8 de març han estat espectaculars. Això també es pot fer a l’Ajuntament, i hi ha tortosines i tortosins que en tenen ganes. A Tortosa hi ha un establishment molt acomodat i estretament relacionat amb el poder. Dona la impressió que la seva mentalitat és la de tota la ciutadania, però no és així. Fets com la mobilitza-\nció massiva del Dia de la Dona Treballadora demostren que els qui pensen diferent no són una minoria. Aquesta no és la Tortosa de fa 20 anys: és una altra ciutat, amb gent disposada al canvi. Esdeveniments culturals com la Mostra de Jazz, Tortosa de Tapes i la Festa del Renaixement també han transformat la ciutat. Si funcionen, per què no s’aposta per obrir més la capital del Baix Ebre i que aquestes iniciatives tinguin més continuïtat? O no hi ha imaginació o els fa por que la població es descontroli. No entenc, per exemple, per què es continua programant Expoebre. Aquesta fira, que en principi hauria de ser un espai professional de dinamització econòmica, s’ha convertit en un indret perquè hi passegin les famílies. Expoebre s’ha de reinventar, perquè la ciutat ha canviat i el món rural ja no hi té el pes que hi tenia fa tres dècades. Les fires que ara triomfen són les especialitzades, que s’acaben convertint en referents. L’aspiració de la CUP és, en bona part, ﬁscalitzar l’acció del govern local. Sí. Com he dit, volem transformar la societat. No té sentit entrar a formar part d’un govern amb partits que estan molt lluny de les nostres idees. I volem demostrar que hi ha una altra manera de fer les coses. Per exemple, l’agost de l’any passat es va signar el contracte de recollida de residus. Nosaltres hem apostat pel servei porta a porta, que té un component ideològic al darrere: no donar tants diners a una empresa de l’IBEX 35 (23 milions) i generar més treball. Està demostrat que aquest sistema millora el percentatge de\nreciclatge: Tortosa està en un 25 % i hi ha pobles amb el sistema porta a porta que reciclen fins a un 70 %. Pensem que enguany pagarem més de 200.000 euros de cànon de multa per no reciclar en el percentatge que demana la Unió Europea. Això no és responsabilitat de la ciutadania? No. L’Ajuntament ha d’adoptar totes les mesures per exigir al ciutadà que recicli, però no podem traslladar-li tota la responsabilitat. Molts veïns no conscienciats amb el medi ambient no es desplaçaran cent metres per trobar un contenidor de reciclatge, si no el tenen baix de casa. Tinguem en compte que els canvis arriben mitjançant la pedagogia. Amb aquest nou contracte, hi ha una educadora ambiental per a tot Tortosa. Ja vam dir que era del tot insuficient. Com ha de canviar una sola persona els hàbits de tota una ciutat? Què més hi troba a faltar, a l’administració local? La plantilla de l’Ajuntament és reduïda, i això té una intencionalitat, sobretot en l’àrea de Serveis Socials. Per exemple, les escoles bressol: com pot ser que l’Aldea, Deltebre i l’Ampolla en tinguin una i que Tortosa, amb 27 000 habitants, no? L’educació preinfantil queda en mans d’escoles vinculades al Bisbat. Moltes famílies comencen portant els seus fills a aquestes escoles i ja els hi deixen durant tota la seva educació. Hi ha una dreta que protegeix els seus interessos; una esquerra que, quan ha governat, ha estat covarda, i que des de l’oposició no ha qüestionat les estructures de poder. Llegeix l’entrevista a www.laciutat.cat\nMés de 3.000 persones han participat, del 2015 al 2018, als programes del CFO i del viver d’empreses\nTortosa canviarà en les pròximes setmanes el tartan de la pista d’atletisme\nL’equipament incorpora un espai de coworking per facilitar les primeres passes als emprenedors Una de les novetats és l’entrada en funcionament de l’espai coworking, que facilita les primeres gestions als emprenedors al crear una empresa, ja siguen de Tortosa o que es vulguen instal·lar al municipi.\nJoves en un dels programes del CFO. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nUn total de 3.119 persones han fet servir, durant els últims quatre anys, els serveis del Centre de Formació Ocupacional i del Viver d’Empreses. Al llarg d’aquest període s’han inserit al mercat laboral 958 persones, i s’han creat 94 empreses, en el marc del viver. A més, s’han tramitat 637 ofertes, de les quals se n’han cobert 439, i la inserció laboral s’ha situat al 70%. Són les dades que recull\nla memòria d’activitats d’aquests serveis, i que han donat a conèixer l’alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, i el tinent d’alcalde de Promoció Econòmica, Emili Lehmann, coincidint amb la presentació anual dels resultats. En aquest sentit, durant el 2018, 776 persones han participat en alguna acció, programa o servei del CFO i del viver, que han possibilitat la inserció al mercat laboral de 253 persones i la creació de 28 empreses.\nEntre els eixos de treball del CFO hi ha la formació i ocupació juvenil, on durant l’any passat s’han format 27 persones a través dels cursos de formació professional per a l’ocupació del programa SEFED, que posen en pràctica mitjançant una empresa virtual. A més, el programa per facilitar la inserció laboral a jóvens d’entre 18 i 29 anys ha contactat amb 140 empreses, i ha facilitat la contractació de 28 jóvens. D’altra banda, pel que fa a la millora de l’ocupabilitat, s’ha fet un programa d’inserció laboral adreçat a col·lectius amb man-\nca de formació, aturats de llarga durada, persones immigrades amb dificultats de l’idioma o col·lectius en risc d’exclusió, que ha comptat amb un centenar de participants, dels quals se n’han acabat inserint 43 persones a través d’alguna de les 61 empreses contactades. Altres programes desenvolupats han anat adreçats a millorar l’ocupabilitat de persones destinatàries de la renda mínima d’inserció; a persones majors de 45 anys inscrites al Servei d’Ocupació de Catalunya; o a dones majors de 55 anys, inscrites al SOC, entre d’altres. Pel que fa al viver d’empreses, al 2018 s’han creat 28 empreses, a les quals s’han destinat 207 hores d’assessorament, així com altres accions formatives.\nSe substituirà l’actual paviment sintètic per un altre de 13 mil·límetres de gruix\nPista d’atletisme de l’estadi municipal de Tortosa. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nL’Ajuntament de Tortosa ha iniciat la tramitació per renovar el paviment sintètic de la pista d’atletisme de l’estadi municipal. L’actuació permetrà substituir l’actual tartan per un altre de nou, de 13 mil·límetres de gruix, i amb granulat de cautxú EPDM de color. La junta de govern local ha aprovat la memòria valorada d’aquesta actuació, que preveu actuar sobre una superfície de 1.985 metres quadrats. En total, la inversió ascendeix a més de 168.000 euros i els treballs tenen un ter-\nmini previst d’execució d’un mes. La millora del paviment sintètic de la pista d’atlestisme de l’estadi municipal suposarà una important millora pel que fa a les condicions que presenta actualment aquest equipament, i permetrà augmentar la qualitat de les instal·lacions per a l’activitat del Club d’Atletisme Terres de l’Ebre. De la mateixa manera, la pista també acollirà entrenaments i activitats dels World Sports Games Tortosa 2019.\nL’alumnat de dos centres de batxillerat i dos entitats culturals transformen artísticament els bancs del Temple Dimecres 15 Màx. 25º Mín. 12º\nDijous 16 Màx. 25º Mín. 13º\nDivendres 17 Màx. 24º Mín. 15º\nMàx. 24º Mín. 14º\nMax. 24º Mín. 14º\nL’acció s’emmarca en el projecte Transformem un Raconet, que es du a terme per tercer any per donar més vida a l’espai urbà de la ciutat\nUn dels bancs on s’ha dut a terme l’acció artística. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nDivendres 24 Màx. 24º Mín. 14º\nDissabte 25 Max. 25º Mín. 10º\nDiumenge 26 Max. 24º Mín. 15º\nPrimer va ser a la plaça del Carrilet. L’any següent, a la plaça Francesc Macià, a Ferreries. I, enguany, l’acció del projecte Trans-\nformem un Raconet, impulsada des de la regidoria de Joventut de l’Ajuntament de Tortosa, s’ha centrat en els bancs situats a la plaça del Temple, al davant del\npasseig Jaume I. Al llarg de gairebé un mes, una seixantena d’alumnes de cinc centres de batxillerat i de dos entitats culturals de la ciutat, han dut a terme una acció artística que ha donat una nova imatge al mobiliari urbà. Cadascun amb un motiu, triat per ells mateixos, han pintat els bancs situats al davant del col·legi El Temple. Uns han optat, com a motiu d’inspiració, per alguns espais de referència de Tortosa; altres, per motius abstractes; mentre que uns altres s’han fixat en la natura o en icones culturals. Aquest\nl’alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, i la regidora de Joventut, Cristina Giron, han visitat el resultat de les intervencions, juntament amb els seus creadors. Els centres que hi han participat són l’institut Cristòfol Despuig, l’institut de l’Ebre, el col·legi diocesà Sagrada Família, el Centre d’Educació Especial Verge de la Cinta, i el col·legi Teresià. A més, també hi han intervingut els membres d’AtzavaraArrels i d’Arrelart. Durant la presentació, cadascun dels equips han explicat per què han triat cadascun dels motius que han adoptat per transformar cada banc.\nDilluns 27 Max. 25º Mín. 14º\nDimarts 28 Max. 25º Mín. 15º\nDimecres 29 Max. 25º Mín. 15º\nEl ‘Maig a l’Escola’ 2019 omple l’Escola d’Art de la Diputació a Tortosa amb activitats culturals i artístiques durant tot el mes poeta.\nImatge de l’artista Joan Panisello. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nL’Escola d’Art de la Diputació a Tortosa organitza del 9 al 31 de maig una nova edició del cicle Maig a l’Escola. El centre programa el cicle de conferències Ser i estar de l’artista i altres activitats culturals i\nartístiques adreçades als alumnes del centre i al públic general amb inquietuds per l’art, la cultura i el patrimoni. A més, dedicarà una jornada a l’Any Joan Brossa, ja que enguany es commemora el centenari del naixement d’aquest\nCom a activitats destacades, enguany el 15 de maig s’organitzarà una sortida cultural a Ripoll per conèixer el monestir i el Museu etnogràfic i el 10 de maig servirà per celebrar l’Any Joan Brossa, dins del cicle Ser i Estar de l’Artista. El poeta i assagista Vicenç Altaió serà qui oferirà la xerrada Joan Miró i Joan Brossa, Qui és el poeta i qui l’artista? Una sessió on es parlarà de la relació d’ambdós artistes i es llegiran els seus poemes. La cerámica más allá del objeto a càrrec de Cristina\nSalvans el 17 de maig, Art en entorns naturals. Ecologisme i ètica de Sergi Quiñonero el 24 de maig i Ser far a les terres de Ponent, de Cèlia del Diego, del Centre d’Art la Panera de Lleida, el 31 de maig seran les altres tres conferències programades dins del Cicle Ser i Estar de l’Artista per aquest Maig a l’Escola. El 29 de maig, l’artista Joan Panisello també oferirà una xerrada on parlarà sobre el seu recorregut artístic. En aquesta edició, el Maig a l’Escola s’obre a d’altres disciplines com el cinema i la música.\nUn grup de 33 alumnes de l’INS Ramon Berenguer IV viatgen al camp de concentració de Mauthausen La primera etapa del projecte ’Portes de la Memòria’ es clausura amb un viatge a Àustria portades i exiliades als camps d’extermini nazis. El projecte ‘Portes de la memòria’, organitzat per l’INS Ramon Berenguer IV i l’àrea de Cultura de l’Ajuntament d’Amposta, té una durada de dos cursos i treballa de forma transversal amb diferents assignatures.\nRoda de premsa de presentació del projecte. Foto: Cedida. REDACCIÓ\nUn total de 33 alumnes de primer de Batxillerat de l’INS Ramon Berenguer IV d’Amposta han viatjat a Àustria per visitar el camp de concentració de Mauthausen, on van ser els deportats ampostins. Una visita que ha coincidit amb el Dia de l’Alliberament de Mauthausen, el 5 de maig, data que han aprofitat per fer un homenatge als deportats i exiliats republicans que han estat\nestudiant durant aquest curs. Els joves, acompanyats del professorat i els membres de l’Amical de Mauthausen, també han visitat els camps de Gusen, Ebensee i el castell de Hartheim. Des de principis de curs, els alumnes del Batxillerat de Ciències Socials i Humanitats de l’Institut Ramon Berenguer IV investiguen la vida de deu persones ampostines que van ser de-\nL’alcalde, Adam Tomàs, ha apuntat que “és molt important recuperar la memòria històrica, i més si són els joves els que poden treballar directament amb material original, el que els apropa més als fets de la nostra història recent”. . “Un dels objectius és realitzar un homenatge públic als deportats, que formen part del patrimoni moral i històric de tots, però d’altra banda també volem fomentar que l’alumnat intercanviï experiències amb els altres joves i amb els familiars\ndels deportats”, ha subratllat Lluís Montull, un dels coordinadors del projecte. Alhora, l’estudi també busca despertar consciències perquè els joves estiguin preparats per reflexionar sobre l’actualitat: “Amb aquesta experiència podran analitzar críticament el que està passant en l’actualitat, i reflexionar sobre l’ascens de posicions polítiques que defensen l’odi cap als diferents”, ha seguit la també coordinadora del projecte, Carme Maigí. Al final de la recerca, el juny del 2020, el grup de treball presentarà els resultats en una exposició oberta al públic i s’elaboraran uns plafons dedicats a cada una de les víctimes estudiades. La col·locació de llambordes simbòliques davant la porta de l’últim domicili conegut dels deportats a manera de memorial culminarà el projecte.\nSusanna Lizárraga, Premi de Narrativa Breu Ciutat d’Amposta Els premis es van entregar en el marc de la diada de Sant Jordi que organitza la Biblioteca\nSusanna Lizárraga. Foto: Cedida.\nSusanna Lizárraga s’emporta el Premi de Narrativa Breu Ciutat d’Amposta, organitzat per la Biblioteca Comar-\ncal Sebastià Juan Arbó i l’Ajuntament d’Amposta. Amb ‘La carta oculta’, un thriller romàntic sobre la màfia i la visibilització LGTBI, l’ampostina va ser guardonada amb el primer premi, que garanteix una dotació econòmica de 2.000 € i la publicació del llibre dins la col·lecció ’Narratives Minor’ d’Onada Edicions. L’accèssit, dotat\namb 700 €, va ser per a l’escriptor barceloní Enric Fernández Gel. La guanyadora ha afirmat que el premi ha sigut tota una sorpresa, i que l’obra que va presentar va ser gairebé improvisada: “Quan vaig saber que es feia el concurs, al novembre, ja li havia estat donant voltes a una idea completament di-\nferent. Però quan va arribar la data límit d’entrega vaig veure que aquella història no funcionava. Vaig sentir ràbia, perquè tenia moltes ganes de participar i no trobava una idea, i d’allí va sortir un personatge en ganes de trencar-ho tot”. En aquesta edició s’han presentat un total de 19 treballs.\nLa Festa del Mercat estrenarà himne L’onzena edició, dedicada a la música, estarà inaugurada pel Mestre Suñé, interpretat pel compositor ampostí i autor de la melodia l’Himne de la Festa del Mercat, Tomàs Simon\nImatge de la passada edició de la Festa del Mercat a la Plaça. Foto: Cedida. REDACCIÓ\n“Una foto en sèpia de l’Amposta d’ans. Un gran escenari amb el Pont de fons. S’omple de parades tot el nucli antic. Comerços, tavernes per tots els carrers”. Així arranca l’himne de la Festa del Mercat a la Plaça, amb lletra de Miquel Simon i música de Tomàs Simon. La seva estrena serà un dels moments àlgids de l’onzena edició d’aquesta festa de recreació històrica, que enguany està dedicada a la música i tindrà lloc del 17 al 19 de maig. Aquest nou himne serà interpretat el dia del pregó “per donar encara més rellevància a la música i per primer cop s’incorpora la Lira a l’acte del pregó”, ha destacat l’alcalde, Adam Tomàs, qui també ha volgut fer èmfasi amb el pa-\nper que juga la Festa en la recuperació del patrimoni i la memòria d’Amposta, i ha avançat que “enguany es podran visitar espais emblemàtics de principis de segle XX com per exemple, l’antic edifici del Col·legi de les Monges, o la Farinera Escuin. L’alcalde, acompanyat de la regidora d’Ensenyament i Cultura, Inés Martí, i del director de la Festa, Jordi Príncep, han presentat el programa de l’onzena edició acompanyats també de la Colla de Dolçainers i Tabaleters Sanfaina i del compositor Tomàs Simon, qui ha interpretat en directe la melodia del nou himne. Del programa, el director de la Festa ha destacat que és “divers, variat i per\na tots els públics i preferències”. Així, la graella d’activitats inclou 140 franges horàries amb un centenar d’activitats diferents. D’aquestes, 21 són espectacles, 20 són itinerants i una vintena suposen activitats de divulgació i promoció del patrimoni cultural. Príncep també ha destacat que hi haurà prop de 90 parades de queviures, artesania i oficis i 12 tavernes. També que una vintena de restaurants s’han sumat a les Jornades Gastronòmiques i que una cinquantena de comerços participaran al concurs d’aparadors. Per la seva banda, la regidora d’Ensenyament i Cultura, Inés Martí, ha destacat, entre altres coses, les activitats preparatòries de la Festa i també\nles paral·leles. Per una banda, Martí ha explicat que es faran 8 tallers preparatoris, entre els quals hi ha el taller per aprendre el nou himne de la Festa del Mercat. Per l’altra, ha dit que moltes d’aquestes activitats paral·leles tenen a veure amb la música de banda i amb les dolçaines. Així, hi haurà xerrades sobre aquest tema i una exposició al Museu de les Terres de l’Ebre sobre la història de gralles, dolçaines i tabals. Entre altres novetats d’enguany hi ha l’estrena d’una nova pel·lícula de cinema mut, amb un passi on només es podrà entrar si es va abillat de principis de segle XX. També la presentació de l’antic carruatge d’enterrament, que s’ha restaurat completament.\nTortosa 15 Enric Roig celebra 30 anys del Taller d’Arquitectura Roig Montagut:\n“Crec profundament en la funció social de l’arquitectura” Hi ha feina per a tots, però els preus han canviat. Quan jo pressuposto un projecte, ho faig segons la tarifació establerta. Ara el preu és lliure. S’ha alliberat el mercat, perquè ara un titulat només necessita una habitació i un ordinador per poder exercir. Si et muntes l’estudi a casa, evidentment, t’estalvies uns costos importants. Hi ha qui fa certificats energètics per 50 euros. Ara bé, el mercat és lliure, el sol surt per a tothom i quan plou plou per a tothom. Cal dir que les generacions joves d’arquitectes han après molt i estan molt preparades. També és cert que hi ha arquitectes de les Terres de l’Ebre que ho han passat molt malament amb la crisi, fins al punt d’haver de tancar el despatx. Enric Roig al seu taller d’arquitectura a Tortosa. Foto: MMA. MARTA MILIAN ARIÑO\nVau estrenar despatx i nom fa un parell d’anys. Sí, abans estàvem a l’edifici de l’antic Centre del Comerç. Vaig heretar el local actual de mons pares. Aquí hi havia l’antiga fusteria de mon iaio matern. Per a mi el cognom dels Montagut és molt important. Vaig voler recuperar el nom de ma mare i que el nostre despatx es digués “taller” en comptes de “despatx”, perquè aquí fem de tot. El fet de traslladar-nos a una planta baixa implica també una reorientació del negoci. Baixar a peu de carrer és una aposta que han fet altres arquitectes de Tortosa. És una manera de trencar amb la imatge elitista que s’ha associat al nostre gremi i d’apropar-nos més a la ciutadania. En aquest sentit, per exemple, jo pertanyo a l’Associació de Comerciants i faig aparadors per a la Festa del Renaixement. Quina és la imatge actual de l’arquitecte? Què signiﬁca que al Taller feu de tot? Fa 30 anys que soc treballador del sector públic, per la qual cosa tinc un coneixement profund del món de l’administració i m’hi bellugo bé. Moltes vegades el client es perd amb els tràmits administratius: cal complir moltes normatives i emplenar una gran quantitat de paperassa.\nAvui dia la figura de l’arquitecte recorda la del metge de capçalera. Fem disseny gràfic, disseny industrial, urbanisme, paisatge, tramitacions de llicències d’obres, de cèdules d’habitabilitat i de certificats energètics… Prestem un servei integral. De vegades no és fàcil treballar amb certs clients. El client el que vol és viure feliç. Gairebé tothom inverteix tots els seus estalvis, il·lusions i esforços a la llar on viurà. Si ens equivoquem en alguna cosa quan dibuixem, aquell client potser tindrà tota la vida una paret torta. Jo he arribat a fer una dotzena de propostes a algun client, perquè de vegades no t’hi entens. Hem de comprendre’l. Quan l’arquitecte veu que el destinatari del seu projecte no n’està satisfet, la seua obligació és tornar-ho a intentar. Crec profundament en la funció social de l’arquitectura. Per això m’agrada tant el món de la política: quan t’hi dediques, el que vols és que la ciutadania sigui feliç, que visqui bé. Quantes persones treballen al Taller? Iñaqui Copoví, que és enginyer, i jo. Vam arribar a treballar-hi 6 persones i a tenir molts col·laboradors externs. Ara has de dosificar molt més. Hem après a mesurar.\nCom vau fer front a la crisi de 2008? Amb imaginació i molta formació. Jo soc pèrit judicial, membre de l’Associació d’Arquitectes al servei de l’Administració Pública i de l’Associació d’Arquitectes Urbanistes. Evidentment, en aquells anys també ens va caldre recórrer als estalvis per superar les dificultats. Ara sembla que el sector remunta i que no tornarà a ser com abans, espero. Per què? Confio que l’economia espanyola deixi d’invertir només en el totxo. En l’època de la bombolla podies veure anuncis d’apartaments per 25 milions de les antigues pessetes a primera línia de mar… a Ulldecona. Moltes d’aquesta mena de promocions han quedat en mans dels bancs. Allò no podia ser. Actualment hi ha especulació a Tortosa? Sí, els negocis tanquen perquè no arriben a cobrir despeses. Poden arribar a demanar-te 1000 euros de lloguer per un local de 50 metres. Seria bo que l’Ajuntament col·laborés més amb les federacions de comerciants. No té sentit que el carrer de Sant Blai, per exemple, estigui ple de locals tancats. S’estan preparant noves lleis relacionades amb l’habitatge, perquè hi hagi límits en els preus. També és cert, però, que la Generalitat ja té recomanacions en aquest aspecte. El que cal és una política\nmés activa. Als anys seixanta o setanta un solar buit es castigava amb una penalització. Ara s’hauria d’obligar els bancs a posar els immobles al servei de la ciutadania. Al nucli antic hi ha molts pisos buits, per exemple. Els habitatges, però, es venen o es lloguen a preus demencials. És aquesta darrera crisi la pitjor etapa que heu viscut? La crisi de 2008 potser ha estat la més llarga, però la del 93 va ser molt dura. En aquella època Carlos Vergés i jo havíem iniciat junts la nostra activitat professional. La crisi d’aleshores va coincidir amb la revolució informàtica. Vam haver d’adaptar-nos a una nova manera de treballar. També va ser una oportunitat, però: va ser quan ens van encarregar la Llotja del Peix de la Ràpita i la reforma de l’Hospital de Jesús. Gràcies a projectes com aquests vam subsistir. L’arribada de la informàtica va acabar amb el vessant més romàntic de l’arquitectura? No, jo encara treballo a partir del full en blanc. M’apassiona aquest neguit. Actualment disposem d’uns recursos que ens permeten presentar als clients volumetries i perspectives fetes amb l’ordinador. Ha millorat la presentació de la feina. Ens hi hem d’adaptar, sense deixar de ser creatius. En tres dècades no ha perdut l’entusiasme per la feina. Hi vaig accedir a través del dibuix, que sempre m’ha fascinat. La primera ratlla que traces determina el projecte. Jo vaig tenir la sort de ser company i alumne del professor Mauri. És un luxe tenir persones així al costat. Vaig néixer a les cases que fa uns anys van tombar, les de davant de la catedral. Recordo abocar-me a la barana del terrat i contemplar la façana de la catedral. En aquell moment era un privilegiat: ningú podia veure-la com jo, i allò em va marcar. Què cal per ser arquitecte? Sensibilitat, esforç, persistència, gust per l’art. Jo tornaria a ser arquitecte: és apassionant, tot i que els estudis i la feina són molt durs. És un ofici que t’obliga a moltes renúncies. Encara somio que no\nhe aprovat l’assignatura de dibuix de 2n de carrera. Parli’ns d’algun projecte que recordi amb un afecte especial. Amb el de l’Hospital de Jesús vam aprendre molt. Ens vam enfrontar a una realitat molt crua: la de la vellesa i la malaltia. Va ser molt colpidor. Jo quan faig un projecte m’hi implico molt i intento amararme’n. La Llotja de La Ràpita també em porta molt bons records. Va significar fer un edifici que és alhora un lloc de venda de peix i un atractiu turístic. Des del balcó d’aquest equipament es veu tota la badia. L’Institut de Batea també va ser un encàrrec molt bonic. Vaig voler que l’arquitectura reflectís l’essència del poble, amb uns dibuixos corresponents al procés de germinació dels ceps. En els darrers anys, m’han omplert molt les rehabilitacions d’edificis modernistes com la Casa Bau i la Casa Piñana. M’he endinsat de ple en aquest moviment arquitectònic i aquella època. L’Espai Blanquerna, de la plaça del Rastre; una petita sala multiús del Bisbat, que conté una làpida del segle XIII i una del segle XVII. Una joia arquitectònica. Li ha dolgut l’incendi de Notre Dame? Molt, hem perdut part del patrimoni. Cal dir, però, que la famosa agulla —que a mi no m’havia agradat mai— no era de l’època gòtica. Als historicistes no ens acabava de convèncer aquest element introduït quan van restaurar el temple al segle XIX. El mateix passa amb la façana de la de Barcelona, que és neogòtica; també bona part del barri gòtic de la capital catalana, que no és sinó una reconstrucció. D’altra banda, Notre Dame necessitava una reforma d’un valor de 100 milions d’euros, i només en tenien 6. Després de l’incendi, en qüestió d’hores tot de mecenes van fer-hi donatius de centenars de milions. Per què no ho van fer abans? També costa d’entendre que a Europa posem tantes barreres als refugiats i alhora un filantrop pugui donar 700 milions per reconstruir una catedral. Vivim en un món global amb moltes contradiccions.\nMeritxell Roigé, alcaldessa de Tortosa i candidata a la reelecció per ‘Junts per Tortosa’: “El nostre projecte es basa en fer avançar Tortosa com ho hem fet fins ara” Tarragona, l’Hospital Verge de la Cinta i el barri de Santa Clara. També treballarem en la rehabilitació de l’antic Col·legi de Sant Josep, del qual l’Ajuntament ha aconseguit la cessió de manera gratuïta; en farem un nou espai cultural, social i esportiu a la ciutat. Entenem que hi podrem fer un nou pavelló esportiu que, com comentàvem, també ens serà un atractiu de visitants al centre històric. A banda d’aquests projectes concrets, tenim programes importants i potents a cadascun dels cincs pobles del municipi. És gràcies a aquests projectes, i als grans equips de què disposem en Meritxell Roigé, alcaldessa de Tortosa i candidata a la reelecció per ‘Junts per Tortosa’. Foto: OPP aquests pobles, que no només parlem de Tortosa ciutat, sinó també d’aquests Aquests últims mesos del mandat han ciutat ha continuat avançant molt i hem altres nuclis. estat especials per la seva arribada a pogut treballar amb grans projectes de l’Ajuntament i per la inﬂuència de la ciutat que han aportat i aportaran opor- Què necessita urgentment Tortosa en política catalana als municipis. Pot tunitats al territori. la seva opinió? fer-nos un breu balanç d’aquest peCrec que, a hores d’ara, un dels temes ríode? Quin és el projecte de ciutat de Junts més urgents que Tortosa necessita resolSí, és cert que ha sigut un mandat es- per Tortosa? dre és la situació a l’Hospital Verge de la pecial. Per a mi mateixa, pel fet que he El nostre projecte es basa a seguir fent Cinta. Si ha de ser l’hospital de referènaccedit a l’alcaldia per primer cop i m’he avançar Tortosa com ho hem fet fins cia del territori, com de fet ho és, necesconvertit en la primera alcaldessa de ara. La ciutat s’ha transformat molt en sitem que s’inverteixi, per exemple, en el Tortosa. I, a la vegada, per a la ciutat, aquests últims anys i el que volem és tema de l’aparcament. Amb el nou aparpel fet que és la primera vegada a la que segueixi així i que continuï liderant cament projectat, que ha de fonamentar història que hi ha una dona a l’alcaldia. el territori. Així doncs, no deixarem de l’ampliació de l’hospital, no només milloAixò també vol dir que encara no estem generar oportunitats, ajudar els empre- rarem l’estacionament sinó que dotarem en un moment de normalitat pel que fa nedors, les empreses, el comerç, etc., l’equipament d’un accés nou i millorat a l’accés i la a participació de les dones per tal de ser un pol d’atracció d’activitat. des del centre de la ciutat, amb el conseen la política, perquè encara ha estat També mantindrem el treball amb el Go- güent benefici per a la mobilitat. A partir notícia. Esperem que a partir d’ara cada vern, perquè puguin vindre empreses al d’aquí, hem de continuar treballant per vegada hi hagi més dones que participen territori i generar llocs de treball. Poten- tal de generar oportunitats i que la gent de la política i que puguin encapçalar les ciarem la ciutat de serveis que som, amb pugui viure a la capital del Baix Ebre. seves ciutats i pobles. el nou edifici del Palau de Justícia, la delegació del Govern, etc. Tenim molts Precisament l’estacionament és una Així mateix, ha estat un mandat complex espais nous que atreuen gent al territori. de les queixes més freqüents al centre per la situació que viu el país. Des de El complex esportiu WIN, per exemple, de la ciutat… l’Ajuntament hem viscut tot el procés, és una oportunitat per celebrar esdeve- Crec que amb el tema dels aparcaments hem viscut l’1 d’octubre i tots els esde- niments a la ciutat, tal com ja estem fent. hem millorat molt. Per exemple, en veniments, que han influït en el fet que aquest mandat n’hem creat un de nou aquest no fos un mandat normal. Així mateix, continuarem amb la trans- a l’entrada de la ciutat, a la plaça del formació urbanística que hem engegat. Bimil·lenari, i n’hem arranjat tres al barri Tot i aquests aspectes atípics del man- Al nostre programa portem actuacions de Ferreries. A més a més, s’han ampliat dat, hem portat a terme tots els projectes a tots els barris i tots els pobles de la les places d’estacionament al centre hisde ciutat, la qual cosa que ens fa sentir ciutat. Tenim intervencions importants al tòric, amb zones verdes i gratuïtes per molt orgullosos i fer un balanç molt posi- centre històric, com la de la plaça Mos- a residents. El mateix al barri de Santa tiu del nostre govern municipal. sèn Sol: cal prosseguir la restauració Clara. D’altra banda, hem posat en funde la muralla i, per tant, la continuació cionament el pàrquing soterrat a l’edifici Malgrat aquests aspectes inusuals, d’un tram més del Passeig de les For- de les Delegacions. Per tant, s’ha fet un doncs, en fa una avaluació positiva. tificacions. D’aquesta manera, el barri pas molt important en aquest sentit, i a Sí, evidentment! És positiva perquè la del Rastre quedarà unit amb el Portal de hores d’ara crec que al centre es troben\nllocs per estacionar. Ha parlat del Centre Històric i de la voluntat que el veïnat de Tortosa hi visqui. Com ho abordaran? Continuarem i ampliarem les subvencions dedicades a la rehabilitació de les cases. Molta gent del barri, i també comerços, ja s’han adherit a aquests programes i veiem com algunes façanes van canviant, perquè els propietaris que han apostat per viure-hi les van arreglant. També estem treballant amb el Ministeri i amb el Departament d’Habitatge del Govern de la Generalitat, per portar a terme diferents accions pel que fa a reforma dins del mateix centre històric. Això ens permetrà crear habitatge nou en aquesta zona i fer-la atractiva per a la ciutadania. Ara com ara, els habitatges del nucli antic són molt estrets, molt alts, sense ascensors, amb barreres arquitectòniques, i el que hem fet i farem amb les subvencions és donar l’oportunitat d’actuar-hi i condicionar-los, per facilitar la vida al barri i fer-la més còmoda. Hi ha una bona convivència entre els diferents col·lectius a Tortosa, especialment amb els nouvinguts? Estic convençuda que sí. Ens sentim molt orgullosos com a ciutat del procés comunitari que tenim, que convé destacar que és referència a tot el país. De fet, se’ns crida per explicar-lo en altres territoris. Quant a la manera de conviure al municipi, els valors del respecte estan vigents en tots els col·lectius i, per tant, avui dia, no hi ha cap classe de problema de convivència. Un altre tema que apareix sovint és la neteja de la ciutat... Sí, però en general Tortosa és una ciutat neta. A més a més, en aquest mandat hem introduït el nou servei de neteja i de recollida de brossa, que ha permès augmentar el nombre de màquines i d’operaris de neteja a la ciutat. A la capital del Baix Ebre, més que un problema de neteja, hi ha un problema d’incivisme; és en això que hem de treballar ara, perquè la manca de civisme no perjudiqui la feina del personal de l’Ajuntament. MARTA MILIAN ARIÑO / ÒSCAR PLAZA PRÍNCEP\nLA CIUTAT DE TORTOSA 37\nSortida 37 de La Ciutat de Tortosa


Actualitzada 05/05/2021 a les 07:34\nJosep Pla classificava la gent amb qui coincideixes pel carrer en amics, coneguts i saludats. Sempre m'ha fet molta gràcia el fenomen dels pobles on el Lluís i el Josep aixequen la mà pel carrer (ara és moda) i un d'ells crida: «Ei, Lluís, com va?», «Bé, aquí anant fent!», i això es repeteix uns dos-cents dies l'any, fins que un d'ells passa a tenir veïnatge civil al barri de dalt. Aquesta circumstància no es produeix a les ciutats, excepte quan vas a dinar amb el Paco Zapater. Llavors cada tres carrers (i a la taula del costat al restaurant) hi ha un exercit de «lluïsos» que diuen allò de «Paco, com va?».\nAquest fenomen del saludat jo no el patia... fins que no vaig començar a escriure això que esteu llegint. Quan arriba Sant Jordi, li dic a la dona que si anem a passejar per la Rambla i em contesta «no, xato, no, jo vull passejar, no aturar-me cada vint metres a sentir com parles amb amics, coneguts i saludats». Llistat al qual jo, amb permís de Josep Pla, afegeixo lectors. Crec que m'hauria de dir Juan Valdés, perquè cada dia prenc el cafè amb milers de lleganyosos que donen la volta al Diari Més com si estiguessin jugant a la botifarra.\nA mesura que escric, recordo que Isabel Díaz Ayuso va dir allò de què a una ciutat com Madrid no coincidies mai amb una/un ex. Però no va dir res de lectors, consellers, advocats o opinadors. Sí, amb Josep Maria Àrias vaig coincidir a la URV, amb el doctor Allué a un passadís i amb Buqueras el dimarts davant la catedral. No, no anàvem a casar-nos. En aquests casos coincideixen les tres circumstàncies, són amics que conec i que saludo. Ah, Ayuso, no pateixis, no n'hi ha cap que sigui el meu ex.\nComenta el contingut : Amics, coneguts i saludats


Club Esportiu Xamba - Pàgina 66 de 474 - El club de bàsquet femení de Vilafranca del Penedès\nC. E. Xamba: Júlia, Maria, Carla A., Ariadna B., Sara R., Lourdes, Ariadna R., Sònia, Paula, Neus i Sara A. (Baixes: Ares i Carla G) Re-inici de la competició oficial de l’equip, després de més d’un mes , recordar que el darrer partit va ser el 09/03/2013. El partit es presentava distret, ja que el […]\nC. E. Xamba: Júlia, Carla G, Ariadna R, Arés, Sònia, Sara A, Carla A, Maria, Paula, Lourdes, Neus i Sara R. (Baixa: Ariadna B). A falta de competició oficial, aquest equip no sap està parat i es busca amistosos, quan no són a 140 km. de Vilafranca, són amb equips que ens han guanyat amb […]\nC. E. Xamba: Cristina, Lola, Aurora, Mònica, Marina, Laura, Esther, Aida, Carla, Eva Xènia i Marta El Xamba s’enfrontava aquest matí al darrer classificat de grup, El Menú del Petit-Bat de Torrelles de Llobregat, un partit que semblava fàcil, però que les jugadores taronges han tingut que lluitar de valent per tirar-l’ho endavant. Primer quart […]\n> C.E. Xamba: Maria, Júlia, Sara A., Paula, Ariadna B, Sara R., Ariadna R , Carla A., Lourdes i Neus (Baixes; Ares , Carla G i Sònia) > > > Darrer partit del torneig per les joves jugadores xambistes, i el que es preveia abans del partit va mig succeir. Les Noies de la Salle-Horta, […]\nTal com deia el baró de Coubertin, en l’esport, el més important és participar. Ja heu participat molt dignament i heu demostrat que amb l‘esforç individual de cada una de vosaltres, posat al servei d’un objectiu comú d’un equip, sou un equip difícil de batre en una pista de bàsquet. Des de la distància, i […]


Sortida a la Schubertíada, del 12 al 14 d'agost - Amics del Liceu\nInici » Sortida a la Schubertíada, del 12 al 14 d’agost\nUn any més, torna la Schubertíada de Vilabertran, un festival que té com a objectiu la divulgació de l’obra del compositor Franz Schubert, així com també d’altres autors afins per actitud i època, mitjançant el talent de les noves generacions. Enguany, aquest festival ens ofereix un programa variat de concerts, que es representarà durant aquest estiu en altres escenaris, a més de la canònica de Vilabertran. Els Amics del Liceu us proposem anar-hi en grup en una sortida de dos dies que ens permetrà gaudir de dos concerts extraordinaris: el primer protagonitzat pel baríton Matthias Goerne, acompanyat a l’orgue per Juan de la Rubia i al violí per la jove Maria Dueñas, amb un programa d’obres de Bach. El segon concert estarà protagonitzat pel baríton Andrè Schuen, acompanyat al piano per Daniel Heide, que interpretaran El viatge d’hivern de Schubert.\nCompletarem la nostra sortida amb una visita guiada i dinar de grup al Monestir de Sant Pere de Rodes, un dels exemples més sofisiticats de l’art romànic català, Emplaçat en una situació única i amb unes vistes immillorables a tot el cap de Creus, el monestir està construït en terrasses per adaptar-se al terreny, i els diversos edificis s’organitzen al voltant del claustre i l’església, aixecada entre els segles X i XI. En aquests dos edificis s’hi pot apreciar una mostra excepcional de l’escultura romànica: les columnes (originals de l’antiguitat) i els capitells que les coronen ens parlen de la marcada influència clàssica que té aquesta singular església. La construcció culmina amb una imponent portalada, a càrrec del Mestre de Cabestany,\n15.00h – Trobada al Passeig de Sant Joan (Entre Casp i Gran Via)\n17.00h – Arribada a l’Hotel President de Figueres (estona lliure per instal·lar-se a les habitacions)\n19.00h – Sortida cap al concert en autocar\n20.00h – concert de Matthias Goerne a la Basílica de Santa Maria de Castelló d’Empuries.\n22.00h – Tornada cap a l’hotel en autocar\n11.00h – Trobada a la recepció de l’hotel i sortida en autocar\n12.00h – Visita comentada al Monestir de Sant Pere de Rodes\n13.30h – Dinar al Restaurant del Monestir de Sant Pere de Rodes\n15.30h – Trasllat a l’hotel en autocar\n21.00h – Concert d’Andrè Schuen a la Canònica de Santa Maria de Vilabertran\n23.00h – Tornada cap a l’hotel en autocar\n10.30h – Trobada a la recepció de l’hotel i sortida en autocar\n12.30h – Arribada a Barcelona, Passeig de Sant Joan (Entre Casp i Gran Via)\nTelf. 972 501 700\nEn habitació doble: 450€ (preu per persona)\nEn habitació individual: 535€\n(inclou: trasllats en autocar, allotjament i esmorzar, entrades amb bona visibilitat als dos concerts, visita comentada al Monestir de Sant Pere de Rodes, dinar de grup, dossier de viatge i acompanyant d’Amics del Liceu).\nnext post: Aix-en-Provence, del 10 al 15 de juliol


Taula rodona de l’exposició «Josep Vives Campomar. La quietud de les coses» a Ca n’Oliver, Maó\nDemà, 27 de febrer, a les 19.30 h, tindrà lloc a la sala d'actes de Ca n'Oliver. Col·lecció Hernández Sanz-Hernández Mora, de Maó, una taula rodona amb ocasió de l'exposició “Josep Vives Campomar. La quietud de les coses”, per debatre els conceptes artístics i l'evolució del pintor.\nCompondran la taula rodona el conegut historiador de l'art i col·laborador del Museu del Prado Valeriano Bozal, l'escriptor i especialista en art Guillem Frontera i Emili de Balanzó, amic del pintor i bon coneixedor de la seva obra. El moderador serà Carles Jiménez, comissari de la mostra.\nEs recorda que aquesta exposició institucional, promoguda pel Consell Insular de Menorca, va ser inaugurada dia 25 de gener a Ca n'Oliver i estarà oberta fins a dia 28 d'abril. Prèviament s'ha pogut visitar a la sala municipal d'exposicions El Roser, de Ciutadella, des del dia 23 de novembre de 2018 fins al dia 12 de gener de 2019.\nEls objectius de la mostra són donar a conèixer la producció artística del pintor maonès Josep Vives Campomar, més conegut com a Pepe Vives, des de la seva darrera exposició a la nostra illa, l'any 2005 en el Museu de Menorca, fins a l'actualitat.


El taronger, un arbre emblemàtic dels carrers de Barcelona | betevé\nBarcelona disposa actualment de 3.343 tarongers, un 35 % dels quals viuen al districte de Sant Andreu\nManel Cascante Torrella | Oriol Castillo | Dijous, 31 de Gen del 2019, a les 22.07\nAquests dies del pic de l’hivern l’arbrat de la ciutat perd en certa mesura la vistositat dels mesos més càlids a causa de la disminució de l’activitat vegetativa associada a la temperatura baixa, un fet evident en el cas dels caducifolis.\nMalgrat això, Barcelona és una ciutat altament diversa pel que fa al nombre d’espècies d’arbres que en poblen els carrers. És per aquest motiu que al llarg de l’any sempre podem trobar algun arbre que destaqui per la floració o la fructificació. Aquest és el cas dels tarongers urbans, actualment ben farcits de taronges.\nEl taronger amarg\nLa majoria de tarongers de Barcelona fan taronges amargues. El taronger agre (“Citrus aurantium”) és un arbre nadiu del sud-est d’Àsia. Es tracta d’un arbre de fulla persistent (perenne) i de port modest, habitualment de 3-7 m d’alçària.\nLes flors —perfumades— apareixen entre l’abril i el maig, i els fruits solen madurar a finals de tardor i a l’hivern. És un arbre molt sensible a les glaçades. La vida mitjana d’un taronger sol moure’s a l’entorn dels 100 anys.\nPer què són amargues?\nJoan Guitart, cap d’àrea de Gestió de l’Arbrat de Parcs i Jardins, explica que el taronger és un encreuament entre el mandariner i l’aranger (pomelo). En funció de la càrrega genètica que el taronger tingui del mandariner o de l’aranger, serà més amarg o més dolç.\nDe tarongers dolços n’hi ha poques unitats a Barcelona, ja que no es planten com a arbres viaris. La majoria es troben en jardins particulars.\nEs poden menjar les taronges dels carrers de Barcelona?\nLes taronges són amargues i no són aptes com a taronja de taula, però sí que se’n solen fer confitures: la tradicional confitura anglesa. Les fulles tenen propietats medicinals, com a sedants i estomacals, i també s’usen les propietats de les seves flors i el perfum que se’n deriva.\nConvé recordar, però, que els fruits urbans són poc indicats per al consum pel fet de poder contenir traces d’algun metall pesant o d’altres contaminants.\nQuants tarongers hi ha a Barcelona?\nBarcelona disposa actualment de 3.343 tarongers, que representen un 1,5 % dels aproximadament 202.000 arbres que poblen la ciutat.\nEl districte amb més tarongers de Barcelona és, amb diferència, el de Sant Andreu, on es troben més de 1.000 arbres d’aquesta espècie, és a dir, a l’entorn del 35 % del total.\nEl motiu pel qual n’hi ha tants a Sant Andreu és que als anys 80 i 90, quan es van urbanitzar molts carrers d’aquest districte, es va escollir com a arbre viari. L’impulsor d’aquesta mesura va ser el regidor de l’Ajuntament de Barcelona d’aquell moment, Antonio Santiburcio, nadiu de Jaén i, per tant, un gran enamorat d’aquest arbre.\nTarongers del carrer de Coroleu, a Sant Andreu. Foto: Eva Vial\nSegons Guitart, per tal d’evitar que es tracti d’un monocultiu, actualment “es manté als carrers on és més emblemàtic, però a la resta a poc a poc s’ha anat substituint per altres espècies per tal d’afavorir-ne la diversitat”. Guitart afegeix que en el Pla director de l’arbrat i en el projecte de selecció d’espècies s’intenta sempre que no hi hagi cap espècie a la ciutat que sobrepassi el 15 % del total.\nUn arbre amb alguns problemes\nJoan Guitart recorda que el taronger és un arbre fruiter i que plantat com a arbre de carrer pot patir algunes malalties perquè “el canviem del seu hàbitat natural, es planta en escocells, en carrers estrets, poc ventilats, amb poca insolació…”.\nLes plagues més habituals que pateix el taronger, i que poden debilitar-lo o afectar-ne el desenvolupament, són la de la mosca blanca o la caparreta.\nTambé sol ser un arbre poc atractiu en el moment d’alliberar la fruita madura, quan cau i embruta els carrers de forma evident.\nFulles malaltes en un exemplar de taronger pròxim a l’església de Sant Martí\nA la part de darrere de l’església de Sant Martí de Provençals hi ha un pati de tarongers i xiprers. Aquests arbres formen part del catàleg d’arbres de l’Ajuntament de Barcelona. Tenen una alçària de quatre a cinc metres i es calcula que van néixer el 1958.\nA banda, també n’hi ha exemplars catalogats a la Casa de la Misericòrdia, a Ciutat Vella.\nA part de Sant Andreu, també podem veure tarongers a la part alta de l’avinguda Diagonal, al carrer de la Marina, al carrer de la Foradada, al carrer dels Tarongers o a l’avinguda de Gaudí, entre altres indrets.\nEls tarongers daten del segle XV o XVI, quan els van portar els portuguesos a través de les seves rutes comercials.\nAntigament, a l’edat mitjana un tipus d’enjardinament de gran importància eren els coneguts patis de tarongers o horts de tarongers. Es tractava d’un tipus d’enjardinament ornamental i sensorial, així com de prestigi i demostració de refinament per a les institucions importants. Es plantaven, per tant, en edificis d’alguna significació pública. Aquest seria el cas del Pati dels Tarongers del Palau de la Generalitat de Catalunya, on se’n van plantar per primera vegada l’any 1534.\nEls patis de tarongers provenen de la tradició hispanomusulmana.\nExemplars catalogats al costat de l’església de Sant Martí de Provençals\nPer què no es planten més fruiters a Barcelona\nJoan Guitart recorda que en general els fruiters com a arbrat viari són testimonials. La raó principal és que a la ciutat es busca que els arbres facin fusta i ombra, “no es tracta de fer fruticultura sinó arboricultura“.


Tag - nova junta - Page 1 - malarrassa - El periòdic independent i de distribució gratuïta de Terrassa\nYou are here: Home / nova junta\nPepe Sánchez Pep Valenzuela «La nova junta és un reflex del moviment veïnal a Terrassa», afirma en Pepe Sánchez, nou president d’aquesta entitat. Argumenta que el «rejoveniment i\nEl dissabte 16 d'octubre tindrà lloc l'Assemblea General Ordinària de la Federació d’Associacions Veïnals de Terrassa, al Casal Cívic de Ca N'Aurell, a les 10:30 hores, en convocatòria\nFrederic Berenguer, Assumpció Soler, Sílvia Espurz i Mireia Cubells, al Casal del Barri. Foto: PV Pep Valenzuela L’associació veïnal del barri de Sant Pere estrenà una junta totalment\nJosé Camargo, Sergio Neida, Alejando Cazorla i Pol Torres encapçalen la nova junta veïnal. Foto: PV Pep Valenzuela Entre els 24 i els 28 anys, les persones de la nova junta de l’AV del barri\nRenovació de junta i projecte de barri fins el 2018, aprovà l’AV de Sant Pere Nord\nEl passat 12 de març l’AV de Sant Pere nord va celebrar la seva assemblea de veïns. Allà una trentena de socis van repassar l’actualitat del barri i de l’associació, on es va explicar totes