Roda de Berà exigeix mesures contra l'ocupació il·legal\nL'alcalde Pere Virgili instarà a la Generalitat a emprendre accions contra la delinqüència generada arran de l'ocupació\nper Gerard Vives 17/01/2020 19:00h\nPere Virgili, alcalde de Roda de Berà, instarà als grans propietaris immobiliaris a implantar mesures contra l'ocupació. Segons el batlle, l'ocupació il·legal van començar a finals del 2014 i fins al dia d'avui, encara segueix augmentant.\nEn concret, els carrers més afectats són els propers a la plaça Martorell, una zona on hi ha molts habitatges que no es van vendre, arran de la crisi, i ara pertanyen a grans propietaris i bancs.\nL'ajuntament reclama accions per part del govern autonòmic i central\nÉs per això que des de l'ajuntament s'ha reforçat la vigilància d'aquests habitatges ocupats, a través de la Policia Local i amb col·laboració dels Mossos. Aquesta acció ha tingut com a objectiu impossibilitar les connexions als serveis públics d'aquells habitatges ocupats que es puguin classificar com activitats delictives o negocis.\nA part d'això, l'Ajuntament de Roda de Berà ha dut a terme mesures dràstiques, com el tall de subministrament d'aigua a aquests habitatges en les quals s'han identificat a delinqüents que hi viuen i una pujada de l'IBI del 50% als grans propietaris. Tot i això, el problema segueix vigent i el batlle Pere Virgili reclama al govern autonòmic i central que apliqui mesures contra els bancs i grans propietaris, «ja que des dels ajuntaments no podem fer gaire cosa més».\nVirgili també ha assegurat que la legislació actual no funciona i que «trasllada el problema als de sota, als ajuntaments, que no poden destinar més recursos al problema», i que des de les administracions superiors «se'n renten les mans».\nRoda de Berà instarà a reformar la legislació\nSegons Pere Virgili, existeixen dos tipus d'ocupacions, «una generada per una necessitat real i una altra que aprofita la conjuntura social per convertir un drama humà en un negoci i una forma de vida totalment reprovable, i als que no hem de nomenar i classificar com ocupes, sinó delinqüents». L'alcalde de Roda de Berà ha detallat que aquestes ocupacions creen inseguretat i alarma social, i «creen un efecte de crida a altres com que només busquen aprofitar-se de la desgràcia d'altres».\nL'alcalde també ha criticat el paper de les entitats bancàries i dels grans propietaris d'habitatge, per la seva inacció davant aquesta problemàtica i assegura que les eines que les lleis i competències locals permeten són del tot insuficients. És per això que el consistori trasllada aquesta problemàtica a qui realment té competències i mitjans suficients, el govern autonòmic i central, i insta a reformar la legislació i a «protegir a qui realment ho necessita».\nL'Ajuntament de Torredembarra ha convocat la Junta Local de Seguretat, que es farà la setmana que ve, en què hi seran presents membres dels Mossos d'Esquadra, de la Guàrdia Civil, Policia Nacional, Policia Local i representants polítics amb responsabilitat en seguretat ciutadana.\nIntenten ocupar uns habitatges que són propietat de l'Ajuntament de Valls\nÚltima hora Última hora Baix Gaià Última hora Ajuntament de Roda de Berà Última hora Roda de Berà Última hora Generalitat de Catalunya Última hora Policia local Última hora Mossos d'Esquadra Última hora ocupacions il·legals


Eticpèdia: Puigdemont: El poble de Catalunya indultarà amb el referèndum allò que la justícia espanyola ha condemnat\nPuigdemont: El poble de Catalunya indultarà amb el referèndum allò que la justícia espanyola ha condemnat\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha comparegut aquesta tarda acompanyat del vice-president, Oriol Junqueras, i del conseller d'Afers Exteriors, Raül Romeva, per refermar el compromís amb el referèndum del setembre després d'haver-se fet pública la sentència del judici al 9-N, amb condemna d'inhabilitació per a Artur Mas, Joana Ortega i Irene Rigau. 'Els 2,3 milions de persones que van votar el 9-N han rebut el veredicte de culpabilitat. Allò que la justícia ha condemnat avui ho indultarà el poble de Catalunya amb el referèndum que sens dubte farem enguany', ha declarat.\nPuigdemont ha recordat que a Europa comença a haver-hi expressions públiques de desacord amb la via judicial i coercitiva que pren el govern espanyol en relació amb el procés independentista català: 'Fa uns dies era la Fundació Adenauer que deia que no tan sols es podien utilitzar només mitjans judicials i policíacs. Ara també hi ha hagut un pronunciament sense precedents de la Comissió de Venècia sobre reforma del Tribunal Constitucional.' I ha acabat dient: 'La sentència no es fa reconsiderar res. Al contrari, ens anima a trobar la resposta en les urnes.'\nPublicat per redacció a 23:46


Nansei Kanko Hotel Okinawa Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nNansei Kanko Hotel3-13-23 Makishi, , Naha, Okinawa, Japó, 900-0013 - Veure al mapaExcel·lent8,1Basada en26comentarisNansei Kanko HotelVeure més fotos"good location, big room"wirojThailandVista interiorVeure més fotosVeure totes les 32 fotosExcel·lent ubicació 9,4Veure al mapa9,4UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsaire condicionatascensorRestaurants\nDeluxe Triple Room 21 to 25 Sq M\nSuperior Quad Room 26 to 30 Sq M\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualNansei Kanko HotelSecret House MAKISHIOkinawa HotelCondominio MakishiValoració dels clientsExcel·lent 8,1 (26 comentaris)Excepcional 9,4 (16 comentaris)Notable 7,7 (44 comentaris)Excel·lent 8,9 (392 comentaris)BarriNahaNahaNahaNahaWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesMés informacióMés informacióMés informació\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop4,3 kmAeroport de Naha (OKA)99 kmAeroport de Kumejima (UEO)estacions de tren i autobús50 mYui Rail Makishi Train Station350 mYui Rail Asato Train Stationhospitals i clíniques900 mRyusei Hospitalfarmàcies200 mHimawari Pharmacybotiga de conveniència0 mLawsoncaixer automàtic30 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Naha, Nansei Kanko Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir Okinawa. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Chura Bijin, Nabbie Sanshin, Grand Blue, Naha. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Okinawa. Magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, lloguer de cotxes, restaurant són només algunes de les comoditats que fan que Nansei Kanko Hotel sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, catifes, te inclòs, llençols, sabatilles per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent massatge. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Nansei Kanko Hotel.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes (a prop, s'aplicaran càrrecs)Lloguer de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-seMassatge Àpats, begudes i refrigeriRestaurants Serveis i comoditatsBotiguesservei de bugaderia magatzem d'equipatgezona de fumadors Accésascensorinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiatelèfonarticles de tocadorescriptoritelevisió de pantalla planaassecador de cabellneveratovallolesbanyeraplat de dutxa connexió a internet (cortesia)te inclòs Idiomes ParlatsJaponès Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 1 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 2 a 3 any [inclosos]Ha d'usar un llit extraEls hostes de 4 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 3:00 PMHorari de sortida fins a: 10:00 AML'allotjamentNombre de restaurants: 1Nombre d'habitacions: 134Voltatge de l'habitació: 100Mostrar més\nHabitació Triple reservada fa 12 hores,


URBANISME I OBRA CIVIL EDIFICACI� LLISTAT PROJECTES\nL' Arquitectura podria dir-se que �s l'art de projectar o disenyar i constru�r edificis, aix� com tot l'ambient o entorn constru�t. La construcci� d'edificis s'inicia amb un projecte, document t�cnic que, mitjan�ant pl�nols, mem�ries, amidaments, c�lculs, detalls, etc., descriu i justifica l'edifici, la seva concepci�, ax� com els diferents elements que mitjan�ant l'�s de les t�cniques apropiades, donar� forma als espais o volums on l'home dessenvolupar� la seva vida o activitats professionals o d'esbarjo.\nSegons Le Corbusier (Vers une Architecture, 1923) � L�arquitectura est� m�s enll� dels fets utilitaris. L�arquitetura �s un fet pl�stic. (...) L' arquitectura �s el joc sabi, correcte, magn�fic dels volums sota la llum. (...) El seu significat i la seva feina no �s reflexar la construcci� i absorbir una funci�, si per funci� s�ent�n la de l�utilitat pura i simple, la del confort i l�eleg�ncia pr�ctica. L�arquitectura �s art en el seu sentit m�s elevat, �s ordre matem�tic, �s teoria pura, armonia completa gracies a l�exacta proporci� de totes les relacions: aquesta �s la �funci� de l�arquitectura�.\nla creaci� d'edificis o habitatges �s la m�s propera a les persones. Els nostres projectes est�n pensats per donar benestar i qualitat de vida. Cada projecte es dur a terme d'una forma personalitzada. Hem d'aconseguir l'ewuilibri perfecte entre forma, funci�, economia i les necessitats dels nostres clients.\nPROJECTE: _ 0511\nDESCRIPCI�: Reforma d�habitatge unifamiliar a�llat, situat al terme Municipal de Palma de Mallorca, de mes de 1.000 m2, que consta de soterrani, planta baixa, on estan ubicats els dormitoris amb els banys i planta pis, que est� destinat a les zones principals de la vivenda. [ + informaci� ]\nPROJECTE: _ 0528\nDESCRIPCI�: Reforma d'habitatge situat al terme Municipal de Sencelles, que consta de planta baixa on es troba el menjador, sala d'estar, cuina, dos dormitoris i dos banys i una planta pis amb dos dormitoris, una sala d'estudi i un bany. [ + informaci� ]\nPROJECTE: _ 0500\nDESCRIPCI�: Edifici d'oficines i locals comer�ials, situat a Palma de Mallorca, compost de dues plantes soterrani i tres plantes pis, fent un total aproximat d'uns 30.500 m2 constru�ts. [ + informaci� ]\nPROJECTE: _ 0616\nDESCRIPCI�: Habitatge unifamiliar aillat, situat en el Terme Municipal de Petra, que consta de planta baixa amb 6 habitacions amb el seus banys i a la planta pis les zones comuns per promoure les vistes. [ + informaci� ]\nPROJECTE: _ 1106\nDESCRIPCI�: Habitatge unifamiliar reformada en el terme Municipal de Calvi�, composta per Planta soterrani per el garatge, planta baixa per les zones principals i planta pis per les habitacions i els banys. [ + informaci� ]\nPROJECTE: _ 1207\nDESCRIPCI�: Habitatge unifamiliar a�llat d'uns 500 m2, en el municipi de Calvi�, composta de soterrani per el garatge, planta baixa per als dormitoris i planta pis per les grans �rees i aix� gaudir de les vistes. [ + informaci� ]\n[ + edificacions ] [ ++ edificacions ][ +++ edificacions ][ ++++ edificacions ]


Sánchez-Camacho va comparar l’independentisme amb l’antisemitisme de Hitler\nEn una conversa amb Villarejo, l’expresidenta del PP de Catalunya diu que als espanyols que viuen a Catalunya se’ls assenyala com als jueus a l’Alemanya nazi\nSánchez-Camacho deia a Villarejo que els espanyols a Catalunya eren com els jueus amb Hitler. // EFE - Zipi\nActualitzada el 20-06-2022 08:59\nL’expresidenta del PP de Catalunya, Alícia Sánchez-Camacho, va assegurar a l’excomissari Villarejo que als espanyols a Catalunya se’ls tractava com Hitler als jueus. Aquest va ser un dels missatges que va llançar a un dels responsables màxims de les clavagueres de l’Estat per començar el que va esdevenir l’operació Catalunya contra l’independentisme. Ho fa públic és el digital ElMón.cat.\n“Vaig estar veient un documental de Hitler. Va anestesiar la societat i va crear l’enemic, que era el judaisme. L’antisemita aquí és l’antiespanyol. Els jueus eren els responsables del capitalisme, aquí els espanyols som els responsables de la crisi. A través d’aquesta propaganda, passa el mateix que aquí”.\nL’antisemita aquí és l’antiespanyol. Els jueus eren els responsables del capitalisme, aquí els espanyols ho som de la crisi\nAlícia Sánchez-Camacho expresidenta del PP de Catalunya\nL'expresidenta del PP de Catalunya compara l'antisemitisme amb l'independentisme. // EFE - Marta Pérez\nCamacho parla de “societat podrida”\nCamacho parla sense embuts sobre la seva visió de la societat catalana davant l’excomissari. “Aquests miserables, corruptes, que han estafat la gent, es creuen que són millors”, afirma irada. Camacho continua el discurs indignada: “Jo no he vist una societat més podrida i més anestesiada que aquesta”.\nJo no he vist una societat més podrida i més anestesiada que aquesta\nCamacho també va més enllà i apunta a l’excomissari que tot el moviment independentista l’orquestra i el finança el govern d’Artur Mas. Fins i tot, diu, el lloguer de trens de renfe per viatjar a la manifestació de l’11-S a Barcelona. “Preparen una manifestació. Són ells que contracten els trens amb Renfe, munten la publicitat, tot”.\nSón ells que contracten els trens amb Renfe, munten la publicitat, tot\nAlícia Sánchez-Camacho diu que la societat catalana està podrida. // ACN\nTot plegat són més àudios després de destapar la setmana passada que va ser Sánchez-Camacho qui va proporcionar a Villarejo la llista de persones a investigar, com ara Jaume Giró, Artur Mas, l’empresari Carles Sumarroca o Enric Lacalle, a qui acusen de fer de doble espia per a l’unionisme i l’independentisme a la vegada.\n17-06-2022 07:59 ‘ELMÓN.CAT’\nSánchez-Camacho hauria passat a Villarejo una llista negra de persones properes a l’independentisme\n05-06-2022 09:02 FAQS\nVillarejo hauria fet xantatge als Pujol perquè l’expresident es pronunciés contra la independència\n19-06-2022 10:26 ‘ELMÓN.CAT’\nVillarejo admet pagaments a banquers andorrans a canvi d’informació contra polítics independentistes


El jardí de la Reina (1863)\n19 abril 2021 02:50\nMiquel Ferrà i Martorell | 22 abril 2005\nL'arquitecte Josep Frontera, partidari d'una estètica a mig camí entre l'academicisme neoclàssic i el goticisme romàntic, projectava el 1863 vora el lloc ja d'antany conegut com els «Jardins de la Reina» l'obra d'un espai públic d'esplai, amb balustrades, safreig, seient de pedra i un quiosc en el centre. Observant el plànol del matemàtic i prevere Antoni Garau, del 1644, veim que els tals jardins de la Reina perduraven encara rere les muralles de la Costa de N'Adarró, separats de l'hort del Rei per l'accés de la torre dels Caps. Segons aquests dibuixos de la Palma del segle XVII era una zona molt ampla i ben arbrada. Llavors el nom es desplaçaria, amb l'obra de Frontera, al que havia estat hort del convent de Sant Domènec, reductes, sens dubte ja existents, a l'època musulmana. Llavors, el nom al·ludí «a la concreta idea de proveir d'un marc adequat al monument que s'havia bastit en honor a Isabel i que seria esbucat en la Revolució de 1868. Josep Frontera qualificava el disseny per a la Comissió municipal d'Obres com «projecte de jardí o glorieta que, aprofitant la desigualdat del terreny, imita, fins a cert punt, el bell parterre que existeix en el parc del Retiro de Madrid».\nEs tractava d'estructurar el jardí sobre una base triangular, marcada per les vies adjacents, on no hi mancarien arcs formats per xiprers, marges coberts de murtes, catifes florals, pedrissos per seure, un brollador de poca altura amb una tanca fèrria i altres ornaments. Amb el temps, aquest jardí seria dedicat al poeta Joan Alcover, amb esculturetes al·lusives als seus versos. Joan Alcover i Maspons (1854-1926), autor de llibres com Cap al tard (1909), visions de la vida i costums de Mallorca, amb una interpretació simbòlica i humanitzada del paisatge a poesies com La Serra i Notes de Deià, i un ben conscient conreu d'elegies a La Relíquia, Desolació, on a través de la imatge d'un arbre caigut, descriu la seva tragèdia familiar, mort de l'esposa i de quatre fills.\nHi ha també en Alcover un gust per l'orientalisme, ja destapat en belles composicions com Record de Sóller, i més encara, en el seu segon llibre, Poemes bíblics (1918), una transposició de temes de l'Antic Testament. Enamorat de la història illenca, com la majoria dels seus contemporanis, descriu en inspirades estrofes com Pere Martel va convèncer Jaume I per anar a la conquesta de la Mallorca musulmana:\n«Lo bon Pere Martel a Tarragona / tenia el Rei i nobles convidats,/ i els parlà de Mallorca llarga estona/ deixant-los astorats».\n«Encenia l'ardor de sa paraula/ la gola d'un país de promissió,/ i es movia, nerviós, a cap de taula,/ En Jaume d'Aragó».\n«S'aixecaren llavors. La mar llatina / veien al peu de l'ample finestral,/ i fantasiaven, lluny, l'ombra divina/ d'aquell regne ideal».\n«Amb ulls de voluptat miraven l'illa,/ com rodejant, de nit, veu el jovent/ la claror d'una cambra de pubilla/ sota el vel transparent».\n«I al cap d'un any al sarraí fou presa/ per l'ardenta cobdícia de l'amor,/ i li posà corona de princesa/ lo Rei llibertador».


EL DO DE LA PARAULA: Les Illes Maurici\nUn dels darrers números de la revista francesa L’Express dedica unes pàgines a les illes Maurici, arxipèlag situat a l’est de l’illa africana de Madagascar, a l’oceà Índic. Les illes Maurici són notícia perquè des de 1968, any en què es van fer independents del Regne Unit, han passat de ser un país pobre de l’anomenat tercer món a ser un país de renda mitjana (més de 3600 euros per habitant) amb una economia que cresqué el 6 % durant tota la dècada dels 90 i un 3,6 % aquests primers 2000 (a causa d’una sequera molt forta el 1999). ¿Quin ha estat el motor d’aquest creixement tan espectacular d’aquest petit estat de només 2045 km2 i un milió i mig d’habitants? Els mauricencs no se n’amaguen: el turisme. Gràcies a una política intel·ligent d’inversió dels beneficis primerencs de la canya de sucre –primer producte del camp– en infrastructura turística, i a saber captar un turisme de poder adquisitiu mitjà i alt, el país s’ha anat enriquint i s’ha convertit en un dels més pròspers d’Àfrica. I ara em direu: ¿ho veus com el turisme és bo i duu el progrés i el benestar? ¿I doncs per què hi ha aquí, a les Balears, irresponsables que se’n queixen tant i voldrien que no en venguessin, de turistes? És que hi ha una petita diferència, entre el nostre cas i el de les Maurici: mentre aquí els empresaris i tot el sector social que tenen darrere pretenen que cada any cresqui el nombre de turistes sense aturar-se i els volen comptar per desenes de milions, a les illes Maurici n’esperen 680.000 enguany i n’han marcat el límit a 800.000! Amb 800.000 turistes anuals pretenen mantenir la taxa de creixement econòmic i arribar a ser un país totalment desenvolupat d’aquí a uns pocs anys! Però, és clar, és que la seva és una oferta de categoria: des dels anys 70 una llei estableix que els hotels no poden ultrapassar el cim dels cocoters, perquè des dels inicis varen tenir clar que havien de desplegar un turisme de gamma alta i d’un fort valor afegit, amb hotels de 3 estrelles per amunt. S’hi juguen el futur: “Si volem continuar guanyant-hi doblers, no serà acollint sempre més i més turistes dins un país més petit que Luxemburg. No és la quantitat dels visitants que ha de canviar, perquè el luxe és molt més lucratiu que la gamma mitjana. Allò que s’ha de fer és oferir sempre més serveis per atreure una clientela de rendes molt altes”, paraules del director d’una empresa sucrera que també ha entrat dins el negoci del turisme. Així i tot ja hi ha protestes ecologistes perquè alguns hotels han envaït platges, i gràcies a aquestes protestes l’any 2001 es va prohibir un gran projecte hoteler poc respectuós amb l’entorn. Perquè el fet és que ecologistes, empresaris i autoritats estan d’acord que hi ha un sòtil de tolerància que no és pot ultrapassar sense fer mal a la societat, i que s’ha d’anar alerta a no matar la gallina dels ous d’or: “Maurici és un diamant i el meu desig és no veure’l perdre la brillantor” diu el ministre de Turisme.\nMentre a les Maurici ho han comprès perfectament, que per treure rendiment del turisme és més important la qualitat que la quantitat, aquí, a les Balears, on la renda és quatre vegades més alta i, per tant, ja ens ho podem prendre amb molta més de calma, el matisme (= l’aznarisme) encara insisteix que si en lloc de 12 milions “només” en vénen 11 ens arruïnarem i tornarem viure com a miserables. Les nostres illes també eren diamants, potser Menorca i Formentera encara mostren una mica de brillantor, però les han convertides –o les hi volen convertir, a aquestes dues– en bijuteria de la més barata. ¿Per què no proven d’anar a Maurici amb aqueix discurs? Tal vegada una estada per allà els serviria per conèixer una alternativa real a les seves ànsies de destrucció, i tal vegada baixarien de l’ase… O no, perquè l’afany de poder per al qui ja és poderós sembla més efectiu que tots els raonaments i els bons exemples. Ja diuen que la mar com més té més brama.


Les setze línies estratègiques del Programa Electoral de Camins de Futur es poden agrupar segons els quatre grans blocs d'Objectius:\nMillorar la percepció social de l'Enginyeria de Camins, Canals i Ports, adaptant-la a la realitat actual\nTreballar per aconseguir una millora de la percepció i imatge de l'Enginyeria de Camins, de manera molt especial en el context actual, potenciant la seva vocació de servei públic i capacitat transformadora del planeta, exigint un comportament ètic als seus col·legiats i col·laborant amb les diferents Escoles i Demarcacions per a donar-la a conèixer entre estudiants de secundària i batxillerat, així com per a l'adequació de les matèries que s'imparteixen a les Escoles, amb la finalitat d'acostar-les a la realitat del món professional actual\nPotenciar la Professió com a protagonista en la consecució de les metes dels ODS\nSer protagonistes i actors principals en la consecució de les metes dels 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible definits per Nacions Unides per a l'horitzó 2030 (Agenda 2030), impulsant i donant suport a iniciatives de tota mena en l'àmbit de l'enginyeria i en sectors transversals.\nEnfocar l'Enginyeria de Camins, Canals i Ports a camps que millorin la vida de les persones i la sostenibilitat del planeta\nEl món ha fet un tomb en el primer trimestre de 2020, una bolcada sense precedents que generarà canvis en els pròxims mesos i fins i tot anys, alguns per sempre.\nEn aquest context, hem d'enfocar-nos com a col·lectiu a camps de vital importància en el context actual, per a contribuir a millorar la vida de les persones i aconseguir la sostenibilitat del nostre planeta, com són: les ciutats, la mobilitat, l'energia, el desenvolupament d'infraestructures intel·ligents i digitalització de processos, la conservació, gestió i adaptació d'infraestructures al canvi climàtic, l'economia circular, la gestió de residus, la cooperació al desenvolupament, etc.\nEn el moment actual, cal posar en valor el paper de les infraestructures i serveis públics en situacions extremes com la pandèmia generada pel virus COVID-19; en moments crítics, hi ha determinats actius que són irrenunciables i vitals; en una part d'ells, està molt present la nostra professió.\nDesenvolupar els actius reputacionals de la Professió com el Patrimoni Cultural de l'Obra Publica\nDonar prioritat a la catalogació, conservació i difusió del valor del nostre Patrimoni Cultural, com a llegat que ens uneix, i que suposa un ampli catàleg visibilizador de la riquesa i diversitat que posseeix la nostra professió.\nConstruir un Col·legi participatiu, modern, útil i eficaç\nUn Col·legi que ens representi a tots i connecti amb nosaltres, en un context de màxima transparència. Que sigui sensible a l'impacte que la crisi actual ha suposat per a nombrosos companys. Que sigui participatiu per a col·legiats nous i veterans, comprensiu i obert als quals encara no s'han col·legiat i als quals porten anys formant part del col·lectiu, en actiu i jubilats, a Espanya i fora de les nostres fronteres. Un Col·legi que es pregunti des d'una perspectiva d'autocrítica per què hi ha companys que no es col·legien i que dissenyi una proposta de serveis que sigui atractiva per a tots. Útil i eficaç, apostant pel reforç i modernització dels seus mitjans i sistemes de comunicació interna i cap a l'exterior.\nAprofitar la riquesa d'un Col·legi únic i la presència territorial en les Demarcacions\nUn Col·legi únic, aprofitant alhora la riquesa de tenir representació territorial potent i diversa. Que actuï en coordinació i interacció contínua entre Seu i Demarcacions, impulsant el desenvolupament d'iniciatives de manera conjunta.\nAprofundir en la relació del Col·legi amb la societat civil, les Administracions, les empreses, les associacions, els centres de recerca i altres entitats.\nUn Col·legi que col·labora amb les empreses, no sols les més grans, sinó també amb les petites i mitjanes empreses, que suposen una gran part del sector privat en la nostra professió. Pròxim a les associacions sectorials i empresarials, als centres de formació i recerca, etc.\nOrganitzar el Col·legi de manera eficient i amb criteri empresarial\nQue els serveis de la Seu Central estiguin organitzats de manera eficient i que funcionin sobre la base de criteris de planificació i sostenibilitat econòmica i amb rigor, aprofitant les economies d'escala. Fomentant la innovació i la digitalització de la pròpia estructura i aprofitant totes les possibilitats tecnològiques existents.\nFomentar la implicació de col·legiats de totes les edats i sectors\nUn Col·legi que fomenti la implicació dels col·legiats, de totes les edats i sectors (jubilats, joves, funcionaris públics, docents, investigadors, exercici lliure, emprenedors, empreses de tota mena, etc.), que se'ls escolti i atengui els seus interessos específics.\nMillorar els serveis i activitats als col·legiats a l'estranger\nUn Col·legi que es comprometi a fons amb els col·legiats que resideixen fora d'Espanya, ampliant des de la Seu la prestació d'un servei real més complet i organitzat que atengui les seves necessitats específiques.\nBuscar i potenciar entre els col·legiats fórmules d'ocupació actuals, adequadament retribuïdes, la conciliació i l'emprenedoria\nUn Col·legi que potenciï fórmules d'ocupació mitjançant propostes útils en el context social actual, tenint en consideració la importància de les condicions laborals, no sols retributives, sinó també el foment de la conciliació i la flexibilitat, i que impulsi l'activitat de pimes i emprenedors. Així mateix, hem de treballar per millorar els honoraris de referència en els treballs que exerceixen els professionals de l'enginyeria de Camins, Canals i Ports.\nSer una plataforma per a la formació contínua dels col·legiats i el networking transversal\nUn Col·legi que sigui un lloc de trobada i una eina eficaç per a la formació contínua en l'àmbit professional i en el del desenvolupament personal, fomentant al seu torn un networking eficaç i multidisciplinari per a tots els col·legiats.\nContribuir a la reactivació del país\nLiderar i participar, amb tots els implicats, en els pactes per a la reconstrucció i reactivació del país en el context de la nova normalitat, buscant sinergies amb les Administracions i associacions, així com altres organismes oficials, secundant per a la continuïtat de les inversions i l'acceleració d'adjudicacions i licitacions.\nFomentar l'adaptació dels centres de treball a la nova situació\nTreballar de manera urgent afavorint el teletreball, la conciliació i la diversitat d'horaris, amb la participació de tots els actors per a aconseguir solucions consensuades, difonent protocols que siguin d'utilitat per a tots els centres de treball, amb la participació activa de les Demarcacions.\nDonar suport a l'ocupació entre els col·legiats afectats i les empreses\nPrestar la col·laboració necessària als col·legiats afectats per situacions de desocupació i altres dificultats, assessorant-los i fomentant el paper de l'agència de col·locació del col·legi, així com reduint les quotes col·legials. Fer costat a les empreses en el nou escenari, afavorint la promoció d'avals i crèdits i altres mecanismes d'ajuda.\nPromoure, en el context actual, la importància de la digitalització als processos interns de totes les entitats públiques i privades, així com en el propi Col·legi, i aprofitar l'esforç que s'ha dut a terme en els últims temps per a generar nous serveis i productes. Amb vista a la seva consecució, es generaran grups de treball en els quals participin tots els actors involucrats en la creació d'una cultura digital en l'àmbit de les activitats que realitzen els Enginyers de Camins, Canals i Ports.


Agricola San Germano Cassino Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 29 allotjaments a Cassino.\nVia Colle S.Germano - Sant'Angelo In Theodice, Cassino, Cassino, Itàlia, 03043 - Veure al mapa\nMés informació sobre Agricola San Germano\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Agricola San Germano és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Cassino. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Agricola San Germano asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix aparcament de cotxes, restaurant per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Agricola San Germano es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Agricola San Germano.\nAllotjaments a Cassino


About: Volta a Catalunya de 1936\nLa Volta a Catalunya de 1936 fou la divuitena edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en nou etapes entre el 13 i el 21 de juny de 1936, per un total de 1.536 km. El vencedor final fou el català Marià Cañardo, per davant del belga Frans Bonduel i el català Joan Gimeno. Dels 145 ciclistes que van prendre la sortida 44 l'acabaren.\nLa Volta a Catalunya de 1936 fou la divuitena edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en nou etapes entre el 13 i el 21 de juny de 1936, per un total de 1.536 km. El vencedor final fou el català Marià Cañardo, per davant del belga Frans Bonduel i el català Joan Gimeno. Dels 145 ciclistes que van prendre la sortida 44 l'acabaren. (ca)\nVolta a Catalunya de 1936 (ca)


XANTAL LLAVINA, PERIODISTA: QUIM MASFERRER\nMostrando entradas con la etiqueta QUIM MASFERRER. Mostrar todas las entradas\n56 ENA EDICIÓ PREMIS SANT JORDI DE CINEMA DE RNE A CATALUNYA\nXantal Llavina, Oriol Nolis i Quim Masferrer presentaran el proper dilluns 16/04 la 56a. Gala d'entrega dels Premis Sant Jordi de Cinematografia 2012 a l'antiga fàbrica Estrella Damm.\n56ena EDICIÓ PREMIS SANT JORDI DE CINEMATIGRAFIA DE RADIO NACIONAL D'ESPAÑA\nBenigno Moreno, director de RNE, va lliurar el premi especial a la trajectòria a l'actriu Julieta Serrano\nPremi Disc Català de l'Any 2012\nRàdio 4 - RTVE.es 11.04.2012\nAnit es van lliurar els Premis Sant Jordi de Cinematografia de RNE a l'Antiga Fàbrica de cerveses Estrella DAMM. Entre ells, Fernando Trueba i Javier Mariscal, directors de la pel·lícula 'Chico y Rita', Michelle Jenner, José Coronado i Julieta Serrano.\nKike Maíllo va ser el primer a pujar a escenari a recollir el seu premi per la pel·lícula 'Eva' com a millor opera prima. El director va agrair a RNE el suport immens que els ha donat des de l'estrena de la pel·lícula i a TVE per avalar al cinema espanyol.\nL'estatueta de Sant Jordi a la millor pel.lícula espanyola se la va emportar 'Chico y Rita' una apassionant cinta d'animació que relata una història d'amor a la Cuba dels anys quaranta. El president de l'Acadèmia de Cinema, Enrique González Macho, va ser l'encarregat de lliurar el premi a Fernando Trueba i Javier Mariscal. El dissenyador va agrair rebre el premi a Barcelona "a casa, on s'ha fet la pel·lícula". De la seva banda, Fernando Trueba va destacar l'esforç que fa el sector públic pel cinema: "'Chico y Rita' no existiria sense l'ajuda de TVE". Trueba a més va defensar el sector públic audiovisual i va dir que no s'hauria de "qüestionar, en tot cas el que hauríem de qüestionar és el sector privat".\nJosé Coronado va rebre de mans de l'actriu Leticia Dolera el premi a millor actor. Coronado va agrair el guardó als crítics ia RNE perquè "reforça la idea que hem fet una bona feina". També va dedicar el premi al director de 'No hi haurà pau per als malvats' Enrique Urbizu i a tot l'equip "perquè això ha estat un treball d'equip". A més va recordar que aquest any celebra les seves noces de plata com a actor i va recordar el seu amor per Catalunya i Barcelona on d'aquí a uns dies començarà el rodatge del seu últim film.\nMichelle Jenner, que rebia el seu primer premi, va voler compartir-lo amb Montxo Armendáriz director del film 'No tinguis por' per "fer una pel·lícula tan necessària" i per donar-li l'oportunitat d'interpretar a Sílvia. A més, va voler donar suport a les persones que pateixen maltractament com el seu personatge a la pel·lícula "una vegada vaig llegir una frase: valenta no és el que no té por sinó el que el té i lluita amb ell, així que aquest premi és per a tots els valents que han patit abusos i que lluiten cada dia per tirar endavant ".\nUn dels moments més emotius de la nit va arribar amb el premi especial a la trajectòria per l'actriu catalana Julieta Serrano. L'actriu es va emocionar en contemplar com tot el públic es posava de peu al aplaudir per mostrar el seu reconeixement i el seu afecte. El director de RNE, Benigno Moreno, va ser l'encarregat d'entregar l'estatueta a l'actriu. Julieta Serrano va agrair el premi i va explicar que la seva carrera l'hi havia "l'esforç, al treball ia la tenacitat i a la gent que m'ha acompanyat en aquest trajecte". A més, va dedicar el premi especialment a la seva mare "una lluitadora i una treballadora excel·lent".\nEn l'apartat internacional, la pel·lícula francesa 'The Artist', de Michel Hazanavicius, un homenatge al cinema mut en blanc i negre, va aconseguir el premi a millor pel·lícula estrangera, el distribuïdor del film, Enrique González Khun, va ser l'encarregat de recollir-lo. I Kirsten Dunst ('Melancolia') i Michael Fassbender ('Jane Eyre' i 'Un mètode perillós'), van aconseguir el premi a millor actriu i millor actor estrangers, respectivament.\nTambé es van lliurar els premis Rosa de Sant Jordi a les millors pel·lícules espanyola i estrangera elegits per votació dels oients de Ràdio 4. Aquest any, els oients van triar com a millor pel·lícula espanyola a 'La piel que habito', de Pedro Almodóvar, protagonitzada per Elena Anaya i Antonio Banderas. El germà del director i productor de la pel·lícula, Agustín Almodóvar, va recollir el premi de mans d'una de 'les noies Almodóvar', Loles León.\nLa Rosa de Sant Jordi com a millor pel·lícula estrangera va ser per a 'Drive', de Nicolas Winding Refn i protagonitzada per Ryan Gosling i Carey Mulligan.\nI el Premi Sant Jordi a la indústria va recaure en el director, guionista i productor de cinema català Ventura Pons. L'actriu i presentadora Rosa Maria Sardà va recollir el premi en nom seu ja que el director estava assistint al lliurament d'un altre guardó als Estats Units.\nL'acte va estar presentat per la directora del programa "Directe 4.0" de Ràdio 4, Xantal Llavina i el periodista de TVE, Oriol Nolis, a més de les aparicions de l'actor Quim Masferrer com espontani que va arrencar les rialles dels presents, entre ells el president de l'Acadèmia de Cinema, Enrique González Macho, al costat de les vicepresidentes Marta Etura i Judith Colell.\nAquest dissabte, l'espai 'Miradas 2' (18.50 hores) oferirà un resum de la gala a La 2 de TVE\nEtiquetas: CRONICA.CAT; XANTAL LLAVINA, ORIOL NOLIS, QUIM MASFERRER


La nostra és una zona de gran importància, com ho ha estat en el passat, i ho ha de ser en el futur. El nostre repte és situar-nos com a territori líder, trobant un punt d’unió entre les noves tecnologies, el medi ambient i la qualitat de vida.\nEls principals factors que influeixen en el Fòrum estan directament relacionats amb una sèrie de realitats constatades per les empreses associades a AEBALL/UPMBALL , que desenvolupen la seva activitat en un territori tradicionalment dominat per un teixit industrial important i una economia productiva molt sòlida, però amb escassa tradició associativa o de visibilitat.\nEn aquest context hem percebut la necessitat de potenciar iniciatives que busquin la implicació d’empresaris i directius d’aquest territori, des d’on intercanviar experiències i estructurar una relació d’interessos que permetin millorar la competitivitat de les empreses i contribuir a la creació de noves oportunitats per a tothom. Cal fomentar l’hàbit de nuclear el sector empresarial d’aquesta àrea d’influència, tal i com succeeix tradicionalment a altres indrets, i enfortir els mecanismes de participació social i empresarial a favor de la dinàmica socioeconòmica i cultural del territori i del nostre país, en el qual la nostra comarca és capdavantera.\nEl Fòrum està obert a tots els empresaris i directius vinculats al territori per lligams familiars, de feina, d’empresa, etc. Precisem la integració d’aquelles persones que aportin una visió dinàmica i rigorosa, talent i il·lusió pel projecte. Els coneixements i l’experiència de cadascun, posats en comú, contribuiran de ben segur a analitzar les oportunitats i els problemes del territori, i cercar i implementar solucions i noves vies.


Modificació Puntual del Pla General Metropolità en l'àmbit de la Torre Negra | JORNETLLOPPASTOR\nLa Modificació del Pla General Metropolità proposa canviar la classificació de la majoria dels sòls de la Torre Negra, passant d’ésser sòls urbanitzables no delimitats a sòls no urbanitzables; garantint així una utilització racional del territori, d’acord amb el concepte de desenvolupament urbanístic sostenible apropant les necessitats d’aquest a les de la preservació dels recursos naturals i dels valors paisatgístics.\nEls sòls de la Torre Negra destaquen pels seus valors paisatgístics i ambientals; essent identitaris del municipi de Sant Cugat del Vallès en la seva vessant en contacte amb el Parc de Collserol·la, i contenen xarxes de camins rurals i itineraris paisatgístics, que hauran d’ajudar a la connexió entre els diferents sectors del territori, garantint un nivell d’accessibilitat i de mobilitat adequat.\nPreservant els sòls de la Torre Negra es cerca configurar un model d’ocupació de sòl que eviti la dispersió en el territori, afavorint la cohesió social, considerant la rehabilitació i la renovació en sòls urbans, atenent a la preservació i millora dels sistemes de vida tradicional i consolidant així un model de territori globalment eficient.


Un conductor borratxo i drogat la fa grossa a la Pobla de Mafumet - XCatalunya.cat\nUn conductor borratxo i drogat la fa grossa a la Pobla de Mafumet\nDetingut un home per circular sota els efectes de l’alcohol i les drogues a la Pobla de Mafumet\nEls Mossos d’Esquadra van detenir dimecres un home per conduir sota els efectes de l’alcohol i drogues després que xoqués amb un vehicle aparcat al carrer les Guàrdies de la Pobla de Mafumet (Tarragonès). L’arrestat és un veí de Tarragona, de 34 anys que circulava sense permís de conduir.\nL’individu es va negar a sotmetre’s a les proves d’alcoholèmia i davant la simptomatologia que presentava, la negativa a fer-se les proves i que no disposava de cap mena de permís, els agents el van detenir i van immobilitzar el vehicle. Després de declarar a les dependències policials, va quedar en llibertat a l’espera de ser citat per l’autoritat judicial. Dimecres, els mossos van rebre informació que un home, en estat ebri, havia sortit d’un bar de la població del Morell i havia agafat el seu vehicle en direcció a la Pobla de Mafumet.\nRàpidament, una dotació de trànsit va adreçar-se a la zona i va començar la seva recerca. Durant la cerca per diverses vies i poblacions properes, els agents van rebre un avís que s’havia produït un accident de trànsit a la Pobla de Mafumet.\nEls policies van comprovar que es tractava del vehicle que buscaven i que el conductor havia xocat amb el seu vehicle contra un altre cotxe que estava estacionat correctament al carrer. Van constatar que l’home no havia obtingut mai el permís de conduir i que es trobava clarament sota els efectes de l’alcohol i les drogues. Els mossos van intentar reiteradament que l’home es fes les proves de detecció alcohòlica i de drogues, però es va negar en tot moment. Per això, el van detenir i van immobilitzar el vehicle.\nTags: Borratxo, Pobla de Mafumet


Els privilegiats | Nuria Perpinyá Els privilegiats |\nResum d’Els privilegiats (2009)\nEls privilegiats és una novel.la teatral ambientada en un museu que reflexiona sobre l’art i la massificació del turisme cultural. Els protagonistes són els vigilants d’un museu local que es transforma en un museu d’art contemporani. La novel.la pren el punt de vista d’uns personatges secundaris i reflexiona sobre l’oposició entre la importància de la bellesa i la indiferència de les persones poc importants que la vigilen.\nEls privilegiats és una novel.la còmica d’amos i treballadors, d’estires i arronses entre companys de feina, d’injustícies i de lluites de poder.\nEl títol apunta al treball descansat dels vigilants que viuen aparentment com uns reis i a la sort que tenen de treballar a la vora d’obres d’art. El nom del poble, Telamós, prové del llatí “telamone” una figura humana que fa de pilastra, a la manera d’una cariàtide.\nDesprés de l’angoixosa Mistana, Perpinyà decideix escriure amb més distància. El to humorístic d’Els privilegiats aposta per una mirada més social i per tirar endavant.\nLa idea neix al 2001 al museu Gulbekium de Lisboa. El primer esborrany fou un zelador que escoltava les opinions del public; aviat, en lloc d’aquest zelador passiu, es van imposar els zeladors amb les seves pròpies opinions. Del 2001 al 2003, Perpinyà estudia museologia, història de l’art, visita assíduament museus i galeries i s’endinsa en els problemes laborals dels subalterns, un món que li era del tot desconegut. Al 2004, l’humil defensor de l’ordre, en Pere Serivà, un personatge inspirat en el pare de l’autora, s’imposa com a protagonista. El llibre s’organitza de manera binària: primer el museu vell i després el nou. El 2005, la trama gira definitivament al voltant de Serivà con una víctima tractada injustament. El motiu d’inculpar un innocent agermana en Serivà amb Silas Marner, Marguerite Gautier i Guillem Tell, entre tants d’altres.\nCaravaggio: Crocifissione di san Pietro (1600)\nUna novel.la irònica i teatral amb una autora invisible\nL’obra fon la tradició novel.lesca amb la dramàtica i admet dues lectures: com a novel.la o com a teatre sense la veu del narrador. Les parts narratives aporten explicacions complementàries als diàlegs i funcionen com les acotacions invisibles d’una representació, malgrat que siguin més llargues i reflexives.\nHistòricament, la novel.la és filla del gènere del teatre (i dels poemes èpics) i neix als segles XVII i XVIII. Els privilegiats refan el camí invers. Són un homenatge d’una novel.lista moderna al teatre i a la pau i la modèstia dels petits museus.\nEn una novel.la tendim a identificar l’autor amb el narrador o amb algun dels seus personatges. En teatre, l’autor roman darrere l’escenari. Això és el que ocorre als Privilegiats. El punt de vista de l’autora no coincideix amb el narrador, molt més tradicional i classista, i assimilable al director Climent de Quinci. Ni amb els zeladors que es miren amb menyspreu els quadres. Tampoc s’assimila a l’excèntrica directora ni als artistes. No obstant això, com Perpinyà admira profundament l’art, participa d’algunes de les opinions del narrador refinat, de la directora Esmirna Trevi i dels artistes experimentals i, fins i tot, d’alguns dels comentaris dels zeladors; per la qual cosa, quan les exposa amb ironia, cal entendre-ho com una autoironia.\nEquivocaríem la intenció de l’autora si interpretéssim el llibre com un postulat contra l’avantguarda o contra els museus. Res més lluny. No obstant això, els vigilants i els espectadors són lliures de pensar i d’espifiar-la com vulguin. No endebades, es tracta d’una obra d’humor negre adreçada als amants de l’art i del “dolce fare niente”.\nDorothea Tanning: Children’s Games (1942)\nPerspectivisme: cada vigilant és diferent\nEls romans deien: qui ho veu tot igual, no coneix res (“nihil novit qui aeque omnia”). Els llecs veuen tots els boscos verds, mentre que pels botànics cada taca verda està formada per desenes d’espècies distintes. Paral.lelament, cada vigilant és diferent a un altre malgrat que duguin el mateix uniforme. Cada angle de visió, cada actitud el varia. El perspectivisme aboleix l’heroi eximi que ofusca els personatges secundaris i el quadre únic que llença a la paperera els seus esborranys per semblar més original. En el pensament perspectiu no trobem protagonismes egòlatres sinó moltes històries col.lectives que varien en funció de cada matís. En la paleta de colors, tots els rojos, grocs, verds i blaus són igual d’importants. L’espectre psicològic d’Els privilegiats és variat com les sèries de Bacon, Warhol o Sol Lewitt.\nOn són els artistes?\nEls artistes, que són els autèntics protagonistes de l’art, són absents del llibre. L’autora vol que els lectors noti aquest buit i que se n’escandalitzin: tanta gent al voltant de l’art (directors, conservadors, marxants, públic, vigilants) i els més importants, els creadors, són un tercer pla. És el mateix que ocorre amb la indústria editorial, molt més forta que no pas el pobre escriptor, o amb la indústria alimentícia que s’aprofita del pagès. L’absència d’artistes en un llibre que parla sobre art és significativa. Amb tot, els quadres sí que hi són i en gran nombre. Volent significar que l’ego de l’artista compta menys (i així ha de ser) que la seva obra.\nLa fotografia de la coberta d’Els privilegiats de Manu Bausc correspon a l’escultura de Pierre Cortot “El soldat de Marató anunciant la victòria” (1822). del Louvre expressa l’antítesi entre el triomf col.lectiu i la desfeta personal, expressant el to tragicòmic del llibre també ambivalent. Alhora suposa un manifest existencial: correm, conquerim els nostres ideals i…, per a què? Per què serveix l’art? En la fotografia de Manu Bausc, la mort heroica del corredor esculpit en marbre blanc contrasta amb la passivitat del zelador, discret i vestit fosc. El enquadrament de la zona púbica subratlla la importància de l’erotisme en l’art i torna a oposar-se a la trista actitud del vigilant.\nCortot: Le Soldat de Marathon annonçant la victoire (1822)\nL’art és un món a part que no té res a veure amb les malignes i ridícules picabaralles dels polítics, ni amb les hipoteques, ni amb els telenotícies. Hi ha gent que s’aïlla de la realitat amb el futbol o amb els escacs. Les illes paradisíaques de Perpinyà són: la música clàssica, els bons llibres, l’amor, els amics i l’art. Els pintors més valorats als Privilegiats són: Caravaggio, Ribera, Van Gogh, Bacon, Magritte, Ingres, Manet, Rembrandt, Vermeer, Flandrin, Ramon Casas, Corot, Friedrich i Turner. Entre els catalans, destaquen: Ramon Casas, Rusiñol, Fortuny, Barceló, Perejaume, Plensa i Dalí. Així mateix, a la novel.la trobem interpretacions deconstruccionistes irreverents de Picasso, Gauguin, Warhol i Dalí que no cal imputar necessàriament a l’autora.\nEls museus i els vigilants a la literatura\nTeniers: El jove Leopold Guillem a la seva galeria de Brussel.les (1650)\nEl personatge del vigilant pertany a l’arquetip literari del criat creuat amb el del soldat centinel.la en la seva versió més seriosa, passiva i marginal. Tot i que pertanyen a la mateixa categoria, el vigilant no té res a veure amb els zanni, els bufons ni els criats contestaires. També s’allunya de la tafaneria dels porters, que són l’expressió del criat col.lectiu de l’època moderna. Els zeladors, a la literatura i al món de l’art són escassos i extremadament secundaris. Les excepcions són poques i recents. Ocupa un lloc rellevant la novel.la The museum guard (1998), de Howard Norman on un zelador roba un quadre per amor. També són ressenyables les situacions absurdes i existencials del porter de The caretaker (1960) de Harold Pinter; El portero (1987) del Reinaldo Arenas; el Tomasso (1996) de Gesualdo Buffalino; l’esplèndid conte sociopolític “El guardià del gerro xinès” (1991) de Slawomir Mrozek on un vigilant atempta contra allò que vigila; i, entre molt poques més, “El vigilante del salón recreativo” (1991) de Garriga Vela: “Tengo la suerte de pertenecer a cierta élite que disfruta de excesivo tiempo para meditar y ese mismo tiempo la transtorna.” Els zeladors d’Els privilegiats són els marginats de l’art per bé que, paradoxalment, hi són físicament i contínuament presents.\nNúria Perpinyà sintetitzà en aquesta conferència, “Museus ficticis” , la relació entre museus i literatura i establí la tipologia següent:\n1. Novel.les sobre quadres i estàtues vivents\n2. Novel.les de misteri a museus\n3. Novel.les de quadres falsos i robatoris a museus\n4. Literatura amb museus barrocs i laberíntics\n5. Novel.les amb museus fantàstics\n6. Contes i novel.les amb museus còmics\n7. Novel.les de museus ideològics\n8. Novel.les d’amor a museus\n9. Novel.les metartístiques que reflexionen sobre els museus\nMagritte: La Légende des Siècles (1948)\nUn retrat del nostre temps: el turisme, els museus i la seguretat\nSi a Una casa per compondre, Perpinyà s’acarava amb el problema actual de la vivenda, aquí ho fa amb el del turisme i, en concret, amb el turisme adotzenat que farceix a disgust els museus seguint les pautes d’un viatge organitzat. L’autora també es pronuncia contra la histèria americana de la seguretat i les seves derivacions violentes i policials. A Perpinyà li recorden els sermons apocalíptics sobre el dimoni que segles enrere servien per atemorir i veure pecat per tot arreu. Amb menys control policial i estatal es viu millor. En els museus de Suïssa, on hi ha infinitat d’obres mestres, gairebé no hi ha vigilància.\nCompra Els Privilegiats\n2 × vuit =


Castelló invertirà 2,5 milions per millorar la gestió ambiental dels bombejos del sistema de clavegueram i del protocol de pluges - Diari Millars, informació local en valencià.\nTransició Ecològica valorarà les millores que es presenten de caràcter ambiental i fomenten l’economia circular.\nLa Junta de Govern Local de l’Ajuntament de Castelló inicia este dijous l’expedient per a renovar la contractació mitjançant procediment obert del nou servei de conservació i manteniment de les estacions de bombament de la xarxa municipal de clavegueram y de les infraestructures davant les pluges.\nLa Regidoria de Transició Ecològica reforçarà la gestió ambiental per a reduir el risc d’impacte ambiental, potenciar l’economia circular i assegurar la màxima capacitat d’evacuació en episodis de pluja, amb un pressupost de 2,5 milions d’euros per als pròxims quatre anys.\nTambé es valoraran millores encaminades a facilitar el control de la xarxa de clavegueram i sanejament que potencien el monitoratge de la xarxa i la realització d’estudis de modelització hidràulica. La contractació tindrà una duració de quatre anys amb un pressupost màxim de 2.,5 milions, amb un cost anual de 537.036 euros.\nEl servei engloba la inspecció i la neteja de la xarxa de clavegueram, com la revisió del seu funcionament, desobturació de la xarxa pública de clavegueram i inspecció de conduccions i actuacions preventives davant pluges d’alta intensitat. Aquesta actuació tindrà l’objectiu, d’una banda, d’evitar possibles obstacles en les conduccions i elements de la xarxa de clavegueram, i preparar la infraestructura davant episodis de pluja que garantisquen la seua màxima capacitat d’evacuació.\nPost més nousL’Orquestra de Pols i Pua Francesc Tàrrega de Vila-real celebra els seus 40 anys amb un concert homenatge al guitarrista\nPost més vellsSagunt celebrarà el segon concert del Morvedre Rock este dissabte


Presentem la Plataforma pel Sàhara: les entitats socials sumem forces | Consell Nacional de Joventut de Catalunya\nPresentem la Plataforma pel Sàhara: les entitats socials sumem forces\nVora una vintena d’entitats socials catalanes de diferents sectors hem decidit sumar forces per treballar més efectivament per la resolució del conflicte del Sàhara Occidental mitjançant la incidència política sobre les institucions locals, nacionals, estatals, europees i internacionals, i la sensibilització de la societat catalana.\nPer aquest motiu, ahir 27 de febrer, 17 associacions vam presentar en una roda de premsa a Barcelona la Plataforma pel Sàhara Occidental.\nEl conflicte del Sàhara Occidental ha estat durant anys silenciat i obviat pels mitjans de comunicació, tot i el fort compromís que ha demostrat la societat catalana amb el poble sahrauí:\nVacances en Pau, incidència política sobre instàncies polítiques com l'ONU o la Unió Europea, Cooperació Internacional i recurrents activitats de sensibilització arreu el territori.\nActualment, el Sàhara Occidental es troba en un moment històric donat que per primer cop en sis anys ha reiniciat negociacions amb el Marroc, el seu ocupant, amb la mediació de Nacions Unides. Aquest esdeveniment obre la porta a aturar la sistemàtica violació de Drets Humans que pateix la societat sahrauí que viu als Campaments de Refugiats i als Territoris Ocupats pel Marroc des de fa 43 anys.\nAquest punt d'inflexió contrasta amb l'última decisió de l'eurocàmara de diputats d'aprovar l'Acord de Pesca entre la UE i el Marroc el passat 12 de febrer. Aquest conveni viola les últimes sentències del Tribunal de Justícia de la Unió Europea que ha dictat de forma reiterada que cap acord de comerç de la Unió Europea pot incloure territoris o aigües del Sàhara Occidental.


L'abraçada de l'os - Opinió Política Municipal de GironaRelats i opinió - Pep Cassany\nHome / Ajuntament de Girona / girona / Opinió / política municipal / L'abraçada de l'os - Opinió Política Municipal de Girona\nL'abraçada de l'os - Opinió Política Municipal de Girona\nAjuntament de Girona, girona, Opinió, política municipal\nNo us confongui la fotografia que il·lustra l'article. La fera no era l'Albert.\nPer a qui no els conegui o mai hagi tingut tracte amb ells, després de tota la parafernàlia d'aquests dies creurà que aquest hauria estat des del primer moment el relleu natural. Estem fotuts doncs si no hi ha ningú millor.\nPer edat, amistat o coincidències de la vida, a una ciutat petita com Girona o un poble gran com a mi m'agradaria creure, tard o d'hora coneixes d'una manera o una altra, als teus conciutadans.\nHo confesso, a l'Albert l'he conegut abans com a funcionari de govern que no com a amistat. Certament, la relació que he tingut amb ell, ha estat puntual i per tant, res li dec.\nAmb la Marta, vides paral·leles i per tant, no ens hem creuat mai ni dues paraules. Hem coincidit casualment a molts de llocs, de festa, a vegades per feines semblants o els darrers anys, en actes on representava la voluntat dels seus votants, fent acte de presència.\nEns hem perdut a un gran pencaire. L'Albert és home de partit, lliurat totalment a la tasca que li encomanessin. Mai he cregut que era un Home de política. El millor soldat en qui delegar el pla d'atac dels ideòlegs que es mantenen al darrere i no s'hi juguen la vida.\nCert, l'Albert és part del sistema. Algú ha de fer la feina bruta. Ha donat la cara i s'ha presentat voluntari per anar a apagar focs.\nEl premi ha estat un caramel enverinat. En un partit conservador Gironí com CDC, qui ha manat va senyalar-lo com el militant més adient per succeir al gran líder. Si més no, treballaria i acataria les ordres rebudes sense protestar i voler donar la seva grisa opinió política.\nMaldestre, amb poca gràcia, fora de lloc, fins i tot he escoltat com l'anomenaven Ballesta "El Curt", referint-se a la brevetat del càrrec i de passada, intentant ofendre'l. Certament, ningú ho pot entendre. Ni ell mateix, deslliurat del càrrec d'Alcalde, ho hauria planejat tan malament.\nAvançar dinou llocs a la primera cursa, obligant als companys a renunciar a la seva oportunitat d'encapçalar l'alcaldia; no prometre "per imperatiu legal" i a la primera; posar el seu sou a debat tot just començar i fins i tot posar-se a negociar amb Ciutadans el cartipàs municipal, ningú pot dir que és un encert. És difícil estratègicament fer-ho pitjor. Certament, si algú ha cregut que el més beneit de la classe és el delegat de l'escola, s'ha confós. L'Albert no ha estat un trepa. El mestre li ha confiat la tasca de vigilar als companys mentre ell sigui fora.\nAlbert, has estat objecte de conversa en tot tipus de tertúlies. Creu-me, els teus companys de grup han estat els més actius a l'hora de fer plans maquiavèl·lics per enverinar els teus actes. A mi el que més em fot, és que els hi has posat molt fàcil.\nFinalment a tots plegats explicar-vos, que el pla ha funcionat per a qui pren el seu relleu. Em sap greu, però en tot cas, sense atorgar-li els cent dies de glòria per criticar el seu mandat, la Senyora Madrenas passarà sense pena ni glòria. Així ho desitjo. Si més no, que no les faci de tan sonades, perquè no he percebut mai que ella es preocupés pel que passa a la ciutat, als seus habitants i als seus companys de viatge. Pobre Girona.\nBon viatge i bona sort.\nL'abraçada de l'os - Opinió Política Municipal de Girona Reviewed by Pep Cassany on 19 de març Rating: 5


Alejandra es una noia que prove d’Hondures, situat a centre Amèrica, un país al qual l’index de delinqüència és dels més alts del mon.\nVa vindre amb la seva mare quan encara era menor d’edad. A l'arribar no li va fer falta posar-se a treballar ja que la seva mare podia mantenir-la amb normalitat, l’únic que va tindre que fer va ser adaptar-se amb el català i acabar els seus estudis.\nAl seu país d’origen va deixar part de la seva família com els seus germans o els seus tiets, avis i tot, els seus germans al cap del temps també van vindre a Espanya a viure amb elles.\nNo van tindre mots problemes per aconseguir els papers, solament els tràmits normals per a tots els estrangers.\nAra ja porta temps aquí a Catalunya, ha fet la seva família i té una bona situació administrativa i bon treball i no es queixa del nivell de vida que porta aquí en comparació amb el seu país d’origen.\nNo té cap plantejament de tornar a viure a Hondures mes que per anar cada vegada que pugui a visitar a la seva família que li queda per allà però no es quedaria molt més que per fer unes vacances, ja que aquí té la seva vida acomodada.


Decrets Llei per una constitució del segle XXI. Decret Llei 52. Prohibició de tot uniforme fora dels terrenys militars i de les missions policíaques.\nDecret Llei 52. Prohibició de tot uniforme fora dels terrenys militars i de les missions policíaques.\nL'execució immediata de l'anterior Decret Llei encomanada a un cos militar existent, en honor a la seva llarga tradició de fidelitat, lleialtat i disciplina, malgrat els atacs rebuts, directes o dissimulats, perpetrats pels règims anteriors, permet de decretar a continuació el desarmament total de tots els ciutadans i de totes les ciutadanies.\nLa nostra auto-política de no-violència activa ens porta constitucionalment:\n1. a limitar l'ús de la força coercitiva al monopoli legal de l'Estat i la Justícia:\n2. a fer-ne portar doncs la responsabilitat personal, respectivament:\n2.1. al Cap de l'Estat i els Presidents de les Autonomies locals, als quals el Cap de l'Estat n'hagi fet delegació constitucionalment expressa;\n2.2. als jutges:\n2.2.1. d'instrucció activa;\n2.2.2. de Tribunals constituïts per jutjar cada cas concret;\n2.2.3. encarregats dels diferents sistemes penitenciaris, de cada condemnat concret i de tots els condemnats pels anteriors Tribunals.\n3. a basar dit monopoli, respectivament Estatal i Justicial, de la força coercitiva, en la restricció (màxima i òptima, tecnològicament possible), de la violència incontrolada, a través del desarmament total de la població.\nEn conseqüència, decretem constitucionalment:\n§ Article 1. Cap uniforme, fora del militar o del policial serà permès a qualsevol ciutadà o/i a qualsevol ciutadania, per cap motiu. (Va en contra no dels militars, si no de les bandes armades, skins, ... ja que darrere l'uniforme la gent pot tendir a fer el bèstia)\n§ Article 2. El més petit intent d'uniformitzar qualsevol distintiu de tipus partidista violent, serà castigat, per una pena, a cada persona i a totes les persones en flagrant delicte, de cinc anys com a mínim d'incorporació a l'Excèrcit Professional-Comunitari.\n(Si volen ser violents que vagin a l'exèrcit).\n§ Article 3. Qualsevol inducció a la violència o/i el portar un uniforme qualsevol per part de persones no subjectes a estricta disciplina militar o policial, serà castigada amb 10 anys, aplicable a cada persona individual-delictiva i a totes les persones del conjunt.\nPer més legal que hagi estat llur constitució anterior, tota associació que hagi avalat, com a grup organitzat, l'anterior delicte d'uniformització pro-violenta, serà immediatament dissolta per sentència Judicial.


Punts de trobada | Olot 2014 - 2015 | Garrotxa\nEts a: Inici / Punts de trobada | Olot 2014 - 2015\nPunts de trobada | Olot 2014 - 2015\nAl llarg dels últims mesos, Olot ha acollit cinc punts de trobada per analitzar i cercar propostes sobre diversos temes d'importància a la ciutat: Serveis socials, economia, medi ambient, participació i independència.\nL'objectiu ha estat analitzar la situació dels diversos sectors fomentant el diàleg entre persones del carrer, moviments socials i experts en cada tema, per tal d'anar empoderant la població sobre allò que ens és comú.\nEn aquesta pàgina podreu llegir els resums dels Punts de Trobada, així com les dates i altra informació d'interès. Per qualsevol dubte, podeu contactar amb la CUP Olot a través del formulari d'aquest enllaç.\nServeis públics i cohesió social\nDemocràcia real i participació\nUna trentena de persones van participar al Punt de Trobada sobre Serveis Públics i Cohesió Social, en el qual es va posar a debat i es van plantejar propostes de millora en els àmbits de l'educació, la sanitat, la cultura i els serveis socials. Per tal d'iniciar el debat entre totes les persones assistents, es va comptar amb les intervencions de: Teia Fàbrega (directora del Consorci d'Acció Social de la Garrotxa), Pep Compte (director de l'Institut Municipal d'Educació i Joventut), Pep Fargas (gestor cultural) i Xevi Casademont (politòleg). Les conclusions del Punt de Trobada es plasmaran en un document d'anàlisi i propostes que es donarà a conèixer al llarg dels propers mesos.\nPARTICIPACIÓ I DEMOCRÀCIA REAL\nUna quinzena de persones van participar al Punt de Trobada sobre participació i democràcia real, en el qual es van posar a debat diverses experiències i eines que pot impulsar el municipi a favor de l'empoderament de les persones. Entre altres coses, es va parlar dels moviments socials, dels mitjans de comunicació, de les noves eines informàtiques i de processos participatius existents. Es va comptar amb la participació de Jordi Altesa (cap d'informatius de Ràdio Olot), Ivan Beà (informàtic del Consell Comarcal), Joan Gelabert (tècnic de joventut de l'Ajuntament d'Olot) i Lluís Rubió (educador social i membre de la PAH).\nQuina és la realitat econòmica i social de la ciutat? Quina és la situació dels drets laborals? En el cas dels aturats, quines accions es poden dur a terme per generar llocs de treball? Què podem fer com a consumidors per afavorir la creació d'alternatives? Aquestes preguntes i moltes més es van tractar al 4t Punt de Trobada de la CUP Olot. Una trentena de persones van posar en comú i debatre sobre diversos punts de vista, entre els quals els de Marcel Surinyach (membre del sindicat CNT), Pere Bahí (empresari garrotxí), Xavier Garcia (membre de l'Associació de Desocupats Actius de la Garrotxa, ADAG40), Sabina Renau i Xavier Borràs (membres de l'Ecoxarxa Garrotxa) i Núria Massegur (Pam a pam).\nL'últim Punt de Trobada 2014 -2015 ha girat entorn a la nostra relació amb el medi ambient ja que en som part i n'hem de ser responsables, així com de quina manera podem fer front a les agressions i a l'explotació del territori. Ha comptat amb la participació de Carles Santaeulària (membre de l'Associació Naturalista i Ecologista de la Garrotxa, ANEGx) i d'Emili Bassols (treballador del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa), a més d'una dotzena de persones que van aportar reflexions i propostes en relació a com es pot afavorir des del municipi una relació més adequada amb el medi ambient.\nINDEPENDÈNCIA DES DELS MUNICIPIS\nUna vintena de persones van participar al primer Punt de trobada d'Olot, que tenia com a objectiu analitzar, debatre i fer propostes sobre com es pot impulsar el procés d'independència des dels municipis. L'acte va comptar amb la participació de membres de les principals entitats independentistes de la comarca, per tal d'introduir el debat: Agustí Fierro (ANC), Núria Torres (Òmnium Cultural), Raül Massanella (Estelada 2014) i Genís Martin (Arran i ANJI). El resultat de la trobada va ser un llistat de 5 propostes obertes a que se les facin seves l'Ajuntament d'Olot i el conjunt d'associacions i organitzacions independentistes de la comarca.