Dàmaris Gelabert: “Moltes coses les anem oblidant, però les cançons de la infància queden per sempre\nFoto: Clara Ruiz Gutiérrez\nEns trobem amb Dàmaris Gelabert a l'espai Totsona de Cardedeu, al Vallès Oriental, on desenvolupa el seu mètode d'estimulació musical per a infants de 0 a 6 anys. Pedagoga i musicoterapeuta, Gelabert és coneguda sobretot per ser autora i cantant de cançons infantils. Ha publicat 16 discos i 200 cançons, i el seu canal de YouTube treu fum, amb temes que arriben als 270 milions de reproduccions. Algunes d'aquestes cançons més populars compten ara amb nous i brillants vestits gràcies a la col·laboració amb l'Orquestra Simfònica del Vallès (OSV). N'ha sortit el disc És l'hora de l'orquestra i una gira que ja ha visitat un espai tan emblemàtic com el Palau de la Música, amb dos concerts en una tarda.\nCom sorgeix la idea de fer un disc amb orquestra?\nPortar les meves cançons cap a altres terrenys era una idea que teníem feia temps amb l'Àlex, la meva parella i mà dreta musical. L'any passat, amb motiu del 50è Festival de Jazz de Barcelona, en vam fer algunes en estil jazz i vam publicar És l'hora del jazz. Només sortir el disc, ens va trucar l'OSV i ens va proposar de fer el següent any un concert al Palau de la Música en el marc dels seus concerts simfònics per a famílies. Així que vam trobar el moment ideal per fer els arranjaments i enregistrar un disc amb orquestra.\nSatisfeta del resultat?\nMolt. Algunes cançons han agafat molta més força, en part perquè ja des de l'inici estaven pensades en pla orquestral, com ara Els dies de la setmana, que és una marxa que ja era una mica orquestrada, però, és clar, enregistrada com vàrem poder ara fa 18 anys... També A poc a poc i de pressa, que és del primer disc, ha pres molta més dimensió.\nUna cosa és enregistrar un disc i l'altra cantar en directe. Com t'has sentit cantant amb tota una orquestra i un gran cor infantil al darrere?\nÉs la primera vegada que ho he fet, i la veritat és que estava força nerviosa al Palau de la Música, era una repte molt important. En el disc ja em va costar una mica, perquè tot era molt diferent de les altres gravacions que havia fet. Des que va sortir el disc hem estat preparant el directe. La meva intenció era sobretot passar-ho bé i no deixar-me impressionar, però no era fàcil no impressionar-se.\nLa música arriba als infants a un nivell molt més profund del que podem imaginar, i per tant els que componem millor que no ens limitem als compassos binaris o a l'escala major\nCom va ser la reacció de la canalla al Palau de la Música?\nN'hi havia que es quedaven al·lucinats. Suposo que per a molts era la primera vegada que anaven a veure una orquestra en directe. I penso que l'espectacle que hem muntat és bonic per això, per donar l'oportunitat a que els nens vagin a veure una orquestra... Moltes vegades es relaciona orquestra amb música clàssica, i en aquest disc hem intentat fer visible que això no ha de per què ser així, i que també es poden fer cançons familiars acompanyades d'orquestra. De fet, els nens i nenes estan molt acostumats a escoltar so orquestral a través de les bandes sonores del cinema, però és difícil que vagin a veure concerts d'una orquestra simfònica. Crec que hem fet un disc i fem un directe que sona molt a banda sonora de pel·lícula, gràcies als arranjaments de l'Àlex, i hi ha també un homenatge a Mary Poppins, un actor i cantant a l'escenari, l'Eloi Gómez, que ho va lligant tot... El volem portar amunt i avall força temps, visitar molts escenaris. Ho combinarem amb dos altres projectes sense orquestra que estem posant a punt: una gira per teatres petits i un espectacle a l'aire lliure.\nM'ha emocionat veure vídeos d'infants de Malàisia, de l'Índia o del Brasil cantant les meves cançons\nAl disc, publicat per Tot Sona Records, hi ha cançons que en pocs anys han agafat una gran popularitat i que molts infants se saben de memòria. Què ha de tenir, una cançó infantil o familiar, per convertir-se en un èxit?\nAquesta és la pregunta del milió! Ningú té la fórmula màgica, però és cert que amb els infants hi ha coses que funcionen molt bé, com la repetició, que hi hagi tornada, paraules claus en aquesta tornada... Però diria que són els mateixos elements que per a qualsevol altre tipus de cançó moderna.\nHan de ser d'un to alegre, o no necessàriament?\nA mi m'agrada fer de tot. És cert que si poses una cançó alegre enmig d'un concert, comencen a saltar i ballar i la sensació és que s'ho passen més bé que amb les no tan alegres, però penso que amb les altres també s'ho passen bé, i que emocionar-se també és passar-ho bé. Per mi en una cançó té el mateix valor que saltin o que deixin anar un sospir d'emoció. Per això està la música, per descobrir les emocions i per entendre-les, és el llenguatge de les emocions. Una de les coses que hem descobert des del punt de vista pedagògic i neurocientífic és que la música arriba als nens a un nivell molt més profund del que podíem imaginar, i per tant millor no limitar-nos només a coses com els compassos binaris o a l'escala major, sinó oferir quant més millor, tot el ventall que puguem de la música, i així els desenvoluparem més riquesa auditiva i emocional.\nHi va haver un moment de la teva vida que vas dir "em vull dedicar a fer cançons per a infants", o t'hi vas anar trobant?\nEm vaig posar a compondre per primera vegada quan estava estudiant al Berklee College of Music (Boston), per al projecte de final de carrera. Vaig fer un seguit de cançons per aprendre música. Jo era mestra de música, i veia que quan cantava tots els nens em miraven, mantenien l'atenció, i que tot allò que cantava ho memoritzaven molt ràpid. I per tant vaig pensar: "tots els continguts que vull que aprenguin, els vull transmetre a través de cançons". I aquest va ser el meu projecte de final de carrera, fer cançons per aprendre música. Aquestes cançons van ser també les que van entrar al primer disc, Tot sona. Hi ha una cançó sobre el ritme, una altra sobre l'entorn sonor, una sobre el greu i l'agut, sobre el volum... Tots els aspectes bàsics de la música. I aquesta és també la base del mètode Totsona que fem en aquest espai de Cardedeu, amb sessions on només es canta, i les lletres de les cançons van donant les consignes d'allò que s'ha de fer.\nAquell primer disc és del 1998, però que et veiem als escenaris fa molt menys temps.\nSí, fa 6 anys que faig concerts. Feia només discos i formacions a les escoles, buscant cançons per aprendre, incorporant-les en el dia a dia dels centres educatius... Em vaig adonar que hi havia una gran mancança de repertori en català per a, per exemple, aprendre els dies de la setmana, l'abecedari... I les vaig anar component per necessitat. La dels dies de la setmana, per exemple, la vaig fer al cotxe per a que la meva filla els aprengués. Aleshores no veia la necessitat de fer directes ni el lloc on fer-los.\nLa cançó és cohesionadora d'un grup, quan cantem estem més units, cantar ens connecta amb els altres\nLa música infantil permet guanyar-se la vida?\nNosaltres ens la guanyem fa uns quants anys, per tant, sí. A casa la meva parella, els nostres dos fills i jo ens dediquem a la música, i també donem feina a més gent. Ara mateix portem quatre anys bons, estem en una bona època. És cert que hi ha temporades millors i d'altres pitjors, però això és la vida del músic. Fa uns anys vam estar a punt de tirar la tovallola.\nQuè us va fer seguir endavant?\nLa impressionant resposta que vàrem tenir en la campanya de micromecenatge per fer els videoclips de les cançons. Era un d'aquells anys que t'ho replanteges tot, i no sabíem si fer un nou disc o què. Un dia la Laia, la meva filla, va arribar de l'escola dient que a classe no es creien que el Bon dia o Els dies de la setmana fossin de la seva mare, li deien que eren cançons populars. I tot i que als discs sí que hi posàvem "Dàmaris Gelabert", no fèiem concerts ni vídeos. Vam decidir que, abans de deixar-ho, faríem alguns vídeos de les cançons més conegudes perquè almenys es posés cara a qui les cantava i les havia fet. Vam superar de molt la xifra de diners que ens havíem proposat, i això va ser una gran injecció de moral, perquè vam comprovar que hi havia molta gent que ens seguia.\nAlguns dels teus videoclips tenen dotzenes de milions de reproduccions. De fet, ets l'artista que, cantant en català, té més visualitzacions, de tots els estils i gèneres musicals.\nSí, sempre hem anat tenint moltes visualitzacions, però tot es va disparar el mes de març, quan em van donar el Botó de Plata pels 100.000 subscriptors al canal de YouTube. Aleshores, aquesta plataforma va col·locar el nostre vídeo al costat d'altres videoclips infantils molt populars, i ens van començar a veure de tot el món. Al juliol ja ens van donar el Botó d'Or per haver superat el milió de subscriptors al nostre canal, i ara estem a punt d'arribar als dos milions. Molts, és clar, són de fora de Catalunya. De tot el que m'està passant, una de les coses que més m'ha emocionat és veure infants de Malàisia, de l'Índia o del Brasil que s'han après cançons meves, tot i ser en català!\nDesprés de 200 cançons editades i en què has explicat cantant els hàbits, les vocals, els dies de la setmanal, l'abecedari... et queden coses per ensenyar?\nJo crec que sí. La cançó és un bon recurs per explicar coses, i d'altra banda també faig cançons que no són de memoritzar coses, com ara Qui soc jo?, o de valors, d'autoestima, sobre de la natura... En el camp educatiu, tinc ganes de tocar el tema dels números, de les matemàtiques, que sempre m'ha costat més que d'altres matèries d'incorporar a les cançons.\nO sigui que potser trobarem aviat un Ara és l'hora de les matemàtiques.\nJa veurem. S'ha de fer de manera atractiva, potent, que arribi. Si trobo la fórmula, ho faré. Si no, no m'hi posaré.\nAra que estem en aquesta època de l'any, què sents, quan veus que una cançó teva com és M'agrada el Nadal es canta tant aquests dies?\nRecordo que em vaig emocionar molt fent-la i vaig sentir que seria una cançó especial. Algunes de les meves cançons tenen lletra de l'Eulàlia Canal, com aquesta, i recordo que quan la vaig llegir i organitzar en forma de cançó vaig pensar "això funcionarà". I que hagi funcionat és molt bonic, que tanta gent conegui la cançó... Als concerts del Palau de la Música la vam fer al final de tot amb l'OSV i va ser preciós.\nI t'agrada tant el Nadal com cantes a la cançó?\nSí. A més a més penso que són uns dies molt adients per escoltar música, per cantar junts, i seria bonic que no perdéssim mai la tradició de trobar-nos i, després de dinar, cantar amb els petits de la casa. Jo això ho he tingut i viscut a casa i penso que és molt bonic. M'agrada explicar a les famílies que ho facin, que amb el pas dels anys molts records van lligats a la música. A més a més les nadales són cançons que pot cantar i agradar a tothom, a grans i a petits. És una mica el que jo també busco amb les cançons que faig. La cançó té això tan bonic des d'un punt de vista musicoterapèutic que és que cohesiona el grup, si cantem estem més units, ens connecta amb els altres. Està comprovat científicament. Quan cantes hi ha coses a nivell físic i químic que canvien la persona, i cantant en grup equilibrem pulsacions, químicament passen coses... Moltes coses les anem oblidant, però les cançons de la infància queden per sempre en el record. Com veus, soc una enamorada de la meva feina.\nQuan vaig compondre 'M'agrada el Nadal' vaig sentir que seria una cançó especial\nManel: “Aguantem com a grup perquè hi ha el compromís de tots quatre de passar-nos-ho bé”


Baris Guesthouse Clarens Sud-àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Baris Guesthouse\nVeure tots els 153 allotjaments a Clarens.\nFarm Baris, Clarens Golf & Trout Estate, Clarens, Sud-àfrica, 9707 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Baris Guesthouse?\nBarri Clarens Golf & Trout Estate Clarens Clarens Golden Gate Highlands National Park\nMés informació sobre Baris Guesthouse\nRenovat l'any , el Baris Guesthouse garanteix els seus hostes una estada plaentera a Clarens tant per negocis com per oci. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a , i normalment només es triga minuts per arribar a l'aeroport. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nA Baris Guesthouse, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de xemeneia, servei de neteja diari, magatzem d'equipatge, instal.lacions de barbacoa.\nEntri en una de les 4 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, llençols, mirall, escriptori, balcó/terrassa. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de senders per fer excursionisme, pesca, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Clarens, faci de Baris Guesthouse la vostra llar.


Treballs silvícoles de prevenció de grans incendis forestals i millora d'hàbitats al sector oest de la serra del Cadí - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nTreballs silvícoles de prevenció de grans incendis forestals i millora d'hàbitats al sector oest de la serra del Cadí\nquery_builder 19 juliol 2012 13:25\nTreballs de prevenció d'incendis al Parc Natural del Cadí-Moixeró\nAquesta actuació es fa gràcies al conveni de col·laboració entre l'Obra Social de "La Caixa" i el Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural; l'entitat financera hi destina un total de 59.976 euros\nEls estudis de prevenció d’incendis realitzats en el Parc Natural del Cadí-Moixeró han detectat que el sector oest del Cadí és un punt crític per on poden entrar al Parc grans incendis forestals (GIF) de conseqüències devastadores. És per aquest motiu que cal establir punts estratègics de gestió (PEG) en aquest sector de l’espai protegit per intentar apagar o debilitar un possible GIF. Per establir aquests PEG, s’ha comptat amb l’assessorament dels Bombers de la Generalitat i dels tècnics forestals comarcals.\nEls tractaments silvícoles en curs consisteixen a desbrossar la vegetació arbustiva, aclarir la massa arbrada, podar els arbres restants per evitar la continuïtat vertical de combustible, i eliminar totes les restes vegetals generades, que es trituren.\nAlhora, aquests treballs milloren la biodiversitat de la zona, ja que són molt beneficiosos per a les espècies característiques dels espais oberts de muntanya mitjana, com són el cabirol, la perdiu xerra, determinades espècies d’ocells i nombroses comunitats d’invertebrats, algunes de les quals escasses o rares. Així mateix, algunes espècies de flora com ara les orquídies poden ser també afavorides pels treballs, com és el cas de la rara planta Sideritis bubanii.\nPer complir els objectius del conveni, les finalitats de conservació i millora de les àrees naturals i la inserció de persones en risc d'exclusió social, un equip de treballadors de la Fundació Integra Pirineus està executant el projecte aprovat, amb uns excel·lents resultats de rendiment, qualitat en l’execució i efectivitat.\nLa Fundació Integra Pirineus treballa, des de la comarca de l’Alt Urgell, per la inserció social i laboral de persones en situació o risc d’exclusió social, amb especial atenció a les persones amb discapacitat psíquica i/o malaltia mental.\nEls treballs s’han desenvolupat en els municipis de Josa i Tuixén i la Vansa i Fórnols, i han comptat amb la col·laboració i autorització dels respectius ajuntaments i dels propietaris implicats.\nFotografia dels Treballs de Prevenció d'Incendis\nJPG | 3249


Real Club de Tenis de Barcelona - Competició Interclubs amb The All England Lawn Tennis Club\nCompetició Interclubs amb The All England Lawn Tennis Club\nEnfrontament amistós que es disputarà del 6 al 8 d’octubre a les pistes del Reial Club de Tennis Barcelona-1899.\nDesprés de la visita de l’RCTB-1899 a The All England Lawn Tennis & Croquet Club l’any 2015, ara són els jugadors del club londinenc els que visiten Barcelona durant tres dies. El torneig, dirigit per Josep Monclús, tindrà tres categories i sis quadres en total, masculí i femení: +35, +45, +55.\nAquesta activitat està oberta a tots els socis que vulguin participar. Les places són limitades i l’elecció s’efectuarà en funció del nivell de l’equip visitant i del criteri del capità. Per inscriure’s s’ha d’enviar un email a jmonclus@rctb1899.es abans del 22 de setembre.


Les beques per a la formació i el perfeccionament estan adreçades als/a les graduats/des de les Escoles Superiors de I'lnstitut del Teatre (de I'Escola Superior d'Art Dramàtic i del Conservatori Superior de Dansa) que hagin obtingut el títol superior d'art dramàtic o el títol superior de dansa a partir de l'any 2015 inclòs.\nLa finalitat d'aquestes beques és el perfeccionament formatiu dels/de les graduats/des de l'lnstitut del Teatre. La beca sufragarà la despesa d'una part dels projectes relacionada amb tots els àmbits de les arts escèniques que pretenguin realitzar els/les graduats/des de l'lnstitut del Teatre, incloent les despeses de matrícula i allotjament en els casos de projectes que tinguin lloc fora de Catalunya.\nAquestes beques s'emmarquen dins les accions de l'Institut del Teatre per facilitar el perfeccionament professional i la inserció laboral dels/de les graduats/des de les seves escoles superiors.\nEl termini de presentació de les sol·licituds serà des de dimecres 2 al 15 maig de 2019, ambdós inclosos.\nBases de la convocatòria 2019 (català)\nBases de la convocatoria 2019 (castellano)\nFormulario solicitud (castellano)\nDessignació membres del Jurat\nResultats valoració Jurat


VilaWeb - Diari escola: Els jocs paralímpics\n> ...i consolidació\n> Els esports\ndilluns, 30 d'agost de 2004\nDel 17 al 28 de setembre Atenes serà la seu del segon esdeveniment esportiu més multitudinari del món: els jocs paralímpics, que aplegaran uns quatre mil esportistes d'uns cent trenta estats. La singularitat d'aquests jocs, organitzats pel Comitè Paralímpic Internacional, és que els esportistes que hi competeixen són discapacitats.\nEls jocs paralímpics, doncs, se centren en la competició, en l'esforç dels esportistes per a assolir el podi, per veure's honorats amb les preades medalles, i això malgrat les discapacitats. Sigui com sigui, cada vegada són més concorreguts: des de la primera convocatòria dels jocs paralímpics, disputats a Roma el 1960, el nombre de participants s'ha multiplicat per deu.\nDiguem també que els jocs paralímpics es fan el mateix any que els olímpics, i que n'hi ha d'estiu i d'hivern. A més a més, en les darreres olimpíades, tots dos jocs han compartit seu i escenaris, fet que serà permanent a partir del 2008, mercès a un acord dels comitès olímpic i paralímpic.\n+ Webs relacionades dins Nosaltres.Com: Olimpisme\n+ Retrat de Ludwig Guttmann, l'impulsor dels jocs paralímpics.\nEls actuals jocs paralímpics van néixer el 1948, quan el neuròleg Ludwig Guttmann, que treballava a l'hospital Stoke Mandeville d'Aylesbury (Anglaterra), on tenia cura dels veterans de la Segona Guerra Mundial (1939-1945) afectats per lesions de la medul·la espinal, va organitzar una competició esportiva entre els seus pacients i els d'un hospital de Londres. (El neuròleg estava convençut de la bondat terapèutica de la pràctica de l'esport en les lesions d'aquesta mena.) Quatre anys més tard, el 1952, esportistes discapacitats dels Països Baixos van afegir-se a la competició, i això va donar origen a l'anomenat moviment paralímpic.\n+ Proteu, déu de la mitologia grega, dóna nom a la mascota d'Atenes 2004.\nDe totes maneres, els autèntics primers jocs paralímpics foren els del 1960, disputats a la mateixa ciutat que aquell any va acollir els jocs olímpics: Roma. En aquesta primera convocatòria, hi van participar quatre-cents esportistes de vint-i-tres estats. Tots els participants van competir amb cadira de rodes, cosa que va canviar progressivament en els jocs següents, a mesura que s'hi anaven afegint més grups de discapacitats. El canvi més important va ser el 1976, als Jocs Paralímpics de Toronto, que van obrir-se a la participació d'esportistes amb amputacions i deficiències visuals. Aquest mateix any també es van fer a la ciutat sueca d'Ornskoldsvik els primers jocs paralímpics d'hivern.\n+ El programa paralímpic d'estiu comprèn dinou esports.\nQuant als jocs d'estiu, dels dinou esports del programa paralímpic d'Atenes 2004, n'hi ha setze que són, igualment, olímpics, com, per exemple, l'atletisme, el bàsquet, el ciclisme, l'esgrima, el futbol i la natació. Els tres esports exclusius dels jocs paralímpics són la 'boccia', el 'goalball' i el rugbi. Als jocs paralímpics d'hivern hi ha quatre esports: 'curling', esquí alpí, esquí nòrdic i hoquei sobre gel amb trineu.\nDossier educatiu que informa dels jocs paralímpics del 1960 al 2004.\nWeb oficial del comitè organitzador dels jocs: objectius, notícies, història dels jocs, esports, vincles...\nPàgina d'Atenes 2004, íntegrament dedicada als paralímpics que es jugaran a la capital grega del 17 al 28 de setembre.\nEspai de la BBC, que conté, entre més coses, informació detallada dels esports paralímpics.\nDocuments en línia, revistes, pàgines electròniques i institucions…, tot relacionat amb els jocs paralímpics.\nSi bé, als jocs paralímpics, hi participen, bàsicament, esportistes amb discapacitats físiques, als del 1996 també hi van competir, per primera volta, esportistes amb discapacitats intel·lectuals. Els jocs en què participen únicament esportistes amb aquesta mena de discapacitats són els Special Olympics, instituïts el 1968 per Eunice Kennedy Shriver, germana d'un president dels Estats Units, John Fitzgerald Kennedy.\nA les medalles dels Jocs Paralímpics d'Atenes 2004 hi apareix, en una cara, 'Atenes 2004', escrit en Braille, i, en l'altra, una representació de l'Acròpoli d'Atenes, símbol de la ciutat.\nL'ensenya paralímpica és formada per tres elements idèntics, però de colors diferents: blau, verd i vermell, els més corrents a les banderes dels estats.\n> Els esports paralímpics d'estiu.\n> 'Esperit en moviment', lema paralímpic.\n> Proteu, la mascota d'Atenes 2004, en acció.\n> Els escenaris d'aquests jocs.\nRepàs històric dels jocs paralímpics.\nMissió del Comitè Paralímpic Internacional.\nUna selecció de jocs paralímpics, d'estiu i d'hivern.\nLa flama paralímpica.


VII Concili de Toledo - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl setè Concili de Toledo fou una reunió general dels bisbes de les províncies del Regne de Toledo celebrada el 646. Fou inaugurat el 18 de novembre del 646, i hi van assistir quaranta-un bisbes (personalment o per delegació), en el qual la llei sobre la traïció va ser ratificada afegint-se el càstig d'excomunió per als culpables, i es va parlar de les activitats dels refugae, en les quals prenien part alguns clergues (que podria ser un reflex de l'oposició del clero, favorable a Tulga, al rei Khindasvint). Per a evitar aquesta participació, es va establir que qualsevol clergue, independentment del seu rang dins de la jerarquia eclesiàstica, que acudís a un país estranger per desenvolupar activitats contràries al rei i als gots, o que ajudés un laic a actuar en tal forma, seria degradat i convertit en penitent perpetu (sols se li donaria la comunió al final de la seva vida); qualsevol clergue tenia prohibit administrar sagraments al penitent, i aquell que ho fes, fins i tot sota ordre directa del rei, seria anatematitzat i estaria subjecte a les mateixes penes que el beneficiat; les propietats del culpable passarien al tresor, i si el rei decidia tornar-li els seus béns, sols podria fer-ho en un màxim del vint per cent. En el cànon primer del Concili els bisbes declaraven que si un laic es rebel·lava i es proclamava rei, tot bisbe i sacerdot que l'hagués ajudat seria excomunicat, i es recordava el gran nombre de clergues que no havien mantingut el seu jurament de fidelitat; si l'usurpador aconseguia aconseguir el tron i per tant no podia castigar-se als clergues que el van ajudar, serien castigats quan l'usurpador morís: semblaria que el cànon estava dirigit contra el mateix rei i es referís a l'enderrocament de Tulga per Khindasvint. Els Bisbes eren contraris clarament a la cooperació amb forces estrangeres per arribar al poder o perjudicar el Regne, i aquells que ho fessin eren condemnats a més amb l'excomunió, la qual no podria ser suspesa pel rei quan hagués estat imposada a traïdors (laics o clergues) menys si els bisbes ho sol·licitaven; si el rei no respectava aquestes normes, era culpable de traïció a la fe catòlica.\n← VI Concili de Toledo\nVIII Concili de Toledo →\nEn aquest Concili va ser nomenat Arquebisbe de Braga Fructuós, que era Bisbe de Dumium.\nAltres normes aprovades foren:\nBisbes a Toledo. Una curiosa norma del Concili establia que els bisbes de les seus pròximes a la capital del Regne, haurien de passar un mes a l'any a Toledo, per reverenciar al rei i en honor de la seu real i consol del bisbe metropolità. La seva estada no podia coincidir amb els mesos de recol·lecció de la verema. S'ignora perquè volia tenir el rei a algun bisbe de la zona a la capital a més del metropolità. Com no es fixen els mesos que havien d'acudir (sinó sols els mesos que no devien fer-ho) podia donar-se el cas que no acudissin tots els bisbes simultàniament sinó que sols dos, un o cap havien d'estar presents (només mitja dotzena de bisbats eren pròxims a la capital; els de tota la província serien poc més de la vintena, vint-i-un -més el metropolità- segons les llistes); per tant la seva utilització com un Consell consultiu no sembla probable (hi havia uns nou bisbats en la Bètica, uns dotze en Lusitània, uns vuit a Galícia, uns catorze a la Tarraconense i set a la Narbonense, a més dels corresponents arquebisbats; alguns bisbats van poder tenir caràcter temporal, car la llista de tots els coneguts arriba a vuitanta-dos). Si Khindasvint desconfiava del clero i volia mantenir-lo temporalment desvinculat de les seves diòcesis, hauria estès la mesura a les altres províncies. La insistència del rei a nomenar metropolità de Toledo a Eugeni II en morir l'anterior metropolità Eugeni I (malgrat els precs de Brauli, que estava gairebé cec i havia confiat el govern de la seva seu al seu ardiaca) podria estar relacionada amb la mesura, si Eugeni -al qual se suposa d'una família hispanoromana de Toledo- era una personalitat d'idees pròximes a les del rei, però això sembla demostrat que no era així. Gairebé alhora el rei va nomenar bisbe a Fructuós (d'una família de l'alta noblesa a la qual va pertànyer el rei Sisenand), que deixava traslluir la seva preocupació per certs rebels; i és probable que Audax de Tarraco (que havia estat nomenat per Sisenand) tampoc fora molt favorable al rei. Potser l'elecció dels dos metropolitans es va fer a causa de la seva gran popularitat i fama de santedat i no per les seves simpaties polítiques, i la presència de bisbes en la cort fora sols per donar major realç al protocol real i metropolità, en línia amb la introducció de cerimonials més sofisticats a la cort.\nErmitans vagabunds. En el concili es va tocar el tema de la conducta irregular que observaven els ermitans vagabunds. Es va decidir que haurien de recloure's en els convents del seu ordre per evitar els atropellaments que cometien i les queixes que donaven lloc.\nDrets de visita. El Concili va establir que els bisbes de Galícia no podrien percebre més de dos sous pels drets de visita a cada parròquia, i les esglésies monàstiques estarien exemptes de pagament. En les seves visites anuals el bisbe no podria portar un seguici de més de cinquanta persones ni quedar-se més d'un dia en cada parròquia.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=VII_Concili_de_Toledo&oldid=29165745»


Tres Barítons e... Mezzo: Currículums\nAntonio Galera: baríton. Neix a la Safor (València). Realitza estudis al Conservatori Municipal de Barcelona amb M. Ángeles Sarroca i Eulàlia Ara, completant-los amb: Daniel Gascó, Angeles López Artiga, Oriol Rosés, Paco Valls, Kurt Widmer, Eduard Jiménez, Manuel Cid i Carmen Bustamante. Ha format part de l'Orfeó Borja de Gandia, del Cor Catedral de València, del Cor Ramon Llull de Barcelona, de Xarxa Havaneres, de Capella Ducal, de Sacrum Ensemble, membre cofundador del quartet Peton's Cambra Cor i Amalgama. Ha actuat al Teatre Serrano de Gandia, al Palau de la Música de València, al Palau de la Música de Barcelona, a l’Ateneu Musical de Barcelona, al Teatre Circo de Albacete, al Teatre Principal de València. I també ha sigut solista en produccions com: Réquiem de Mozart, Missa de la Coronació de Mozart, Missa brevis de Mozart, Pimpinone de Theleman i Madamma Buterfly.\nJoan Sebastià Colomer: baríton. Neix a Barcelona. Realitza estudis de cant al Conservatori del Liceu amb Eduard Giménez i Carlos Chausson. És llicenciat en Filosofia per la UB. Treballa regularment pel Petit Liceu, (G.T. del Liceu) amb "El Super-Barber de Sevilla" i temporades al Teatro Campoamor d'Oviedo, a l'Associació d'Amics de l'Òpera de Sabadell i al Festival de Peralada. És cantant en teatres com el Teatre La Maestranza de Sevilla, el Teatre Romà de Sagunt i l'Arriaga de Bilbao, i a auditoris com el Palau de la Música Catalana i l'Auditori Enric Granados de Lleida. Ha treballat amb directors musicals com Ennio Morricone, Yves Abel, Ernest Martínez Izquierdo, Maurizio Barbacini, Friedrich Haider, Stefano Ranzani i Miquel Ortega, i amb directors escènics com Dario Fo, Carles Sans (El tricicle), Joan Ollé, Joan Anton Sánchez, Jordi Purtí, Miquel Górriz i Pau Monterde.\nFrancisco Javier Landete: baríton. Neix a Fortaleny (València). Estudia Saxofon als conservatoris "José Serrano" de Sueca i al Conservatorio Professional de Cullera. És solista de la Coral Polifònica Santa Cecília de Fortaleny, sota la direcció de Vicente Ordiñana Camarena. Gràcies a ell, el 2001 interpreta el seu primer concert com a solista amb repertori de sarsuela (Rafael de "La Dolorosa" i Fernando en "Los Claveles", de J. Serrano). Estudia cant amb el mestre Francisco Valls i cursa estudis al Conservatori Superior Juaquin Rodrigo de València. Realitza cursos de perfeccionament amb Francisco Araiza, Mirella Freni i Antonio Lemmo. Rep varies masterclasses amb els mestres Silvano Carrolli, Jorge Rubio, etc. Canta en teatres i auditoris com el Teatre Principal de València, Teatre Principal i Auditori de Castelló, Auditori de León, Palau de la Música de València, Teatre Circo La Paz d'Albacete, etc..\nEugènia Gassull: pianista. Neix a Barcelona. Començà els seus estudis musicals amb Maria Canals i Raquel Millas. Els finalitzà amb Carme Vilà al Conservatori Superior de Música de Barcelona i els amplià amb Edith Fischer. Rep classes de Bruno Canino i treballa el repertori vocal amb Manuel García Morante, Miguel Zanetti i Dalton Baldwin. Rebé el Primer Premi al "Concurso Permanente de Juventudes Musicales de España" i el Segon Premi a la Mostra de Música de la Generalitat de Catalunya en la modalitat de Música de Cambra. Actua per tot l'estat espanyol, per Itàlia, França, Suïssa, Puerto Rico i Estats Units, i també en Festivals Internacionals com els de Sirocco (Itàlia), Òpera de butxaca (Madrid i Barcelona), Peralada, Cadaqués i Torroella de Montgrí. Forma part de les produccions d'Òpera Metropolitana de Barcelona. Realitza enregistraments per a Radio Nacional , Catalunya Ràdio i Televisió Espanyola. Amb CD: "A mi ciudad nativa", recopilació de cançó de l'art llatinoamericà, i pel segell discogràfic Tritó ha enregistrat " L'arca de Noè" de Xavier Montsalvatge. Estrena obres de Benet Casablanques i Albert Guinovart. Actualment es professora de repertori vocal al Conservatori Municipal de Música de Barcelona.\nJaume Baucis: Actor i director de teatre. Neix a Barcelona i resideix a Sant Pere de Vilamajor. En l'actualitat és membre de la companyia de teatre "La Cubana", on ha participat en tots els espectacles i sèries de televisió, produïts per aquesta companyia des de l'any 1.988. Muntà com a director varis espectacles amb diverses companyies del poble on resideix: "Sant Pere Teatre", "Trypahire Teatre" i "Tirant del Carro". Estudia pantomima a l'Institut del Teatre i a "El Timbal", Amb Pawel Rouba, Angie Leparsky i Anton Font, i “Clown” amb els germans Colombaioni a Roma, i amb "Fritello" a Barcelona. A format part en companyies com: "Facècia", "Teatre del Rebombori", "Col.lectiu Ignasi Iglesies" , "Titelles Claca" en l'espectacle "Mori el Merma". Com a cantant, ha participat en "El diluvio que viene", en el paper de "Totó", en "Evita", dirigit per Jaime Azpilicueta, amb Patxi Andión i Paloma Sanbasilio, i a "Jesucristo Superstar", en el paper d'Herodes, amb Pablo Abraira, Sergio i Estibaliz i a "El Rei de l'Orient", dirigit per Carlo Bosso.\nConcert a Oliva (País Valencià)


Inici > Blogs > blog de Interacció > Capgirar la distribució cultural: els canvis digitals\nPublicat per Interacció  el 23/10/2019 - 11:13\nEn el cas del llibre, la digitalització ha produït els següents canvis:\nDigitalització de l’edició i la distribució. S’escurcen tots les baules cap al consumidor final. Això provoca una major competència entre autors.\nEls mateixos autors fan tasques de màrqueting associades a la seva marca personal.\nEs produeixen noves estratègies a les llibreries.\nA l’àmbit de les arts escèniques:\nLa digitalització produeix un impacte ampli en la gestió de les arts escèniques (especialment en la relació al mercat/usuari). Tot i així encara és limitat en els trams de creació/producció/distribució degut a la digitalització.\nPel que fa a la música:\nEls concerts i el valor del directe pren més importància que la venda de discos.\nEls productors es converteixen en agents de canvi.\nReducció de les vendes físiques.\nMoltes gravacions es duen a terme en estudis particulars. Noves tecnologies permeten que artistes novells facin les seves produccions. Foment de l’autoedició.\nEntrem en el món del cinema on la digitalització produeix els següents canvis:\nLa post-producció pren una gran importància.\nLa distribució online té major rebuda.\nLa digitalització produeix molta més agilitat en la distribució.\nLa pirateria esdevé un perill i un repte a superar igual que en el camp de la música.\nEl productor rep gran importància.\nEls agents de venda internacional augmenten en importància.\nEn el cas de les arts visuals, la cadena de valor és difusa i el pes se l’emporta la creació i l’exhibició:\nImpacte digital menys específic o inclús poc trencador.\nEn destaca sobretot el paper dels museus i dels centres d’art:\nExperiències virtuals a més de les físiques\nMillora en la conservació\nNous mecanismes de difusió\nSi es porta el visor cap a una perspectiva més global es produeixen dues tendències que aparentment poden semblar contradictòries. Per una banda es produeix una diversificació important amb nous agents, canals i estratègies. Això provoca noves aliances i nous rols. D’altra banda es produeix un fenomen de concentració on es duu a terme una convergència amb altres sectors, augmenta la presència de grans operadors digitals; agents transnacionals i una integració vertical.\nLes reflexions que desperten aquest informe arriben a la conclusió que la revolució digital  ha propiciat canvis que encara estan en ple recorregut i que produeixen un escenari de complexitat actualment. Estem doncs en un moment de transformació en l’àmbit de la cadena de valor cultural que produeix certa sensació de poca claredat i confusió, ja que molts rols estan canviant. Probablement estem en un escenari de transició del qual encara no en podem ser del tot conscients degut a la manca de perspectiva, ja que els canvis estan encara en plena ebullició. Quantitativament, el canvi digital ha estat important per tots els sectors culturals analitzats, fet que provoca i provocarà noves preguntes i nous espais a considerar per cada sector en concret.\nPDF Análisis de la distribución en la cultura \nHTML Análisis de la distribución en la cultura \nURL d'origen: https://interaccio.diba.cat/CIDOC/blogs/2019/capgirar-distribucio-cultural


Pujen un 15% les taxes de fem a Almassora\nAlmassora rep el 2016 amb una pujada del fem front la rebaixa d’un 24,4% de l’IBI alicada a la legislatura anterior. Durant la legislatura del PP es va absorvir el cànon de Reciplasa en 2015 i la nova coalició ha decidit traslladar la càrrega als veïns.\nLuis Martínez, portaveu del PP a Almassora, ha lamentat que l’arribada de l’Any Nou supose una despesa extra per a les economies familiars “que en 2015 no van pagar ni un euro més per aquest servei”. En 2016, per contra, “la política dels dos partits que s’han repartit el govern considera que ha de ser el contribuent el que assumisca aquest sobrecost”.\nAl contrari, “en 2015 nostra política va ser la de continuar injectant estalvis en el veí i evitant-li despeses extres”. Per aquest motiu, ha recordat Martínez, “congelem la taxa de brosses, absorbint el cànon de Reciplasa, rebaixem un 10% l’Impost de Vehicles de Tracció Motor (IVTM) i vam reduir un 24,4% l’Impost de Béns Immobles (IBI)”.\n“Ho vam fer”, tal com ha declarat Martínez, “en un moment econòmic més complicat que el que PSPV i Compromís han heretat, ja que han rebut una hisenda local sanejada i amb liquiditat més que suficient com per a evitar als veïns el pagament del cànon de Reciplasa”. Una circumstància que, en opinió del portaveu, “solament demostra que en realitat la rebaixa d’impostos no està justificada per limitacions econòmiques, sinó per un interès evident de recaptar enfront de l’alternativa de generar estalvis a les famílies”.


L’any de l’estat i de la nació | GABRIEL JARABA blog\nL’any de l’estat i de la nació\nPublicado por gabrieljaraba ⋅ 29 Dic 2013 ⋅ Deja un comentario\nArchivado bajo Independència\n“L’any 2014, que ha de ser l’any de l’estat, ha de ser també l’any de la nació. Allò que deia Sanpere: un poble viu si la seva llengua viu. La llengua com a símbol més visible. Però la nació és més coses. És la llengua, la cultura, la història, la tradició, el dret. L’herència. Però és també el projecte de convivència, la cohesió social, tot allò que fa que una gent que viuen uns al costat dels altres esdevinguin una comunitat. La llengua -i més en el nostre cas, precisament perquè hem vingut de llocs molt diferents- però també l’urbanisme, la comunicació, l’economia, la mentalitat productiva, els valors compartits, la justícia social. L’any 2014 és també l’any de tot això. Que no és només l’estat. Que és central i demana esforços tant si tens estat com si no en tens”. Vicenç Villatoro, a Ara.\n« Les 12 millors entrades del blog al 2013\nPor qué Catalunya será independiente »


Més de 70.000 persones, segons dades de l’Ajuntament, han visitat la 40ena Fira Avícola durant l’últim cap de setmana. Una fira que ha comptat amb el pavelló Comercial, amb més d’un 60% de comerços pratencs, més de 7.000 tapes venudes al FIRA TAPA, gairebé 100 associacions a la Mostra d’Entitats i al voltant de 150 pollastres, gallines i capons al pavelló avícola.\nEl cinema com a dinamitzador turístic al Prat de Llobregat\ndimarts, 26 de novembre del 2013 (11:00)\nAquest dijous s’ha celebrat el Fòrum de l’economia del turisme, una trobada que ha servit per exposar el lligam que existeix entre el cinema i el turisme. La jornada ha comptat amb la presentació de la Catalunya Film Comission…\nCinema i turisme, dos bons aliats\ndivendres, 22 de novembre del 2013 (18:30)\nEl cinema i el turisme. Per explicar l’estreta relació entre aquests dos termes s’ha celebrat el Fòrum de l’Economia del turisme al Cèntric Espai Cultural. La jornada ha comptat amb la presentació de la Catalunya Film Comissions i la Prat Film Office, aquesta última encarregada de tots els rodatges i enregistraments que es realitzen a la nostra ciutat.\nFerran Puig s’apunta a la Shopping Night\ndilluns, 1 de juliol del 2013 (18:00)\nL’Associació de Veïns i Comerciants del carrer Ferran Puig s’han avançat a les rebaixes amb la segona shopping night que s’organitza al Prat en 2 setmanes. L’objectiu ha estat dinamitzar i donar a conèixer els comerços a la ciutadania.


La meva experiència en utilitzar Google Earth per Cadastre - Geofumadas\ndesembre, 2017 AutoCAD-AutoDesk, Cadastre, google Earth / Maps\nSovint veig les mateixes preguntes en les paraules claus per les quals els usuaris arriben a Geofumadas des del cercador de Google.\nPuc fer cadastre usant Google Earth?\nQuè tan precises són les imatges de Google Earth?\nPerquè el meu aixecament està desplaçat respecte a Google Earth?\nAbans que em penalitzin pel que llegiran aquest article, deixin-me posar-los en context de l'experiència que vaig tenir al portar un aixecament cadastral en un projecte on va ser més valuosa la ruptura de paradigmes a la recerca dels resultats que l'afecció a metodologies i protocols de tradicionalistes.\nQuan dimensioni les variables del que implicava realitzar ortofoto per los25 municipis que requerien fer l'aixecament, em vaig adonar que havien coses que no convergien:\n-El temps per fer vols ja s'havia passat, ja que el país és tropical i hi ha una època òptima davant la qual la nuvolositat, fum i condicions de clima,\n-eren anys en què la imatge satelital comprada per retalls no era una opció amb les precisions que ara s'ofereixen,\n-La institució pública que concedia els permisos de volar estava mig feta a l'antiga, volia una milionada de diners (per sobre la taula, és clar), per la dispersió de cada municipi. A part que l'avió em cobrava un extra per pujar una grassonet que la institució deia era l'únic capaç de supervisar aquests vols.\n-Els diners de què es disposava hagués prou feines arribat per fer bona ortofoto, però poc aixecament.\n-Tot i que tingués la plata, fer l'ortofoto comportava temps que impedien treure resultats abans de les dates d'aprovació dels valors cadastrals per al canvi de quinquenni.\nEn revisar els resultats buscats pel projecte, em vaig adonar que era més important la metodologia disruptiva mitjançant un model de cadastre mancomunat que la precisió. Era més important demostrar el model multifinalitario que la qualitat òptima del simple enfocament jurídic. De manera, que vaig preferir sotmetrem a l'escarni i afanyar pels resultats de curt termini.\nL'article es basa en aquesta experiència, més com un plantejament d'aplicació tècnica i sentit comú que una recepta màgica; encara que de forma arbitrària he fet servir exemples d'un municipi, on he d'admetre que la «sopa de choros»Em porta records que surten del context merament geomàtic.\nLes imatges de Google Earth tenen bona precisió (Relativa).\nVegem la imatge de mostra. A nivell de cobertura contínua, es pot veure que l'aixecament que vam fer amb estació total i georreferenciamos amb gps geodéstico, calça molt bé amb imatge que hi havia abans de 2013. Per descomptat, per a això, va ser necessari baixar la imatge fer-la caçar amb els punts de control que havíem aixecat. En aquest cas es va haver de fer un desplaçament (de la imatge, no de l'aixecament) de prop de 11 metres al nord-oest.\nLa imatge de Google Earth requereix ser desplaçada respecte al nostre aixecament de precisió. Un cop fet això, la imatge demostra consistència.\nLes imatges de Google Earth no tenen consistència en precisió absoluta.\nContinuant amb el mateix exemple, veiem que la imatge que Google Earth va actualitzar en 2013 té un desplaçament diferent al que tenia l'anterior. L'encavalcament entre les imatges té una degradat tan ben fet que poc es nota la seva discontinuïtat; en el cas de la carretera, vegin que com és en el sentit del tall no es nota com si ho fos transversal, però a la dreta de l'aixecament es pot veure com el rierol ja no coincideix amb l'aixecament; si bé va poder haver canviat de llit, qui el coneix sap que allí hi ha un mur de contenció a partir del pont que no ha canviat en anys.\nAixí que, usar aquesta imatge que és més recent implica la mateixa feina que amb l'anterior; determinar punts identificables i associar-los amb punts de control en camp, per després desplaçar la imatge un vector, que estem clars és diferent que el de l'altra imatge. La pràctica va portar a solucions interessants, en què la imatge de Google Earth va ser un referent davant errors comesos amb l'estació total, com perdre la vista enrere, la detecció que un equip necessitava calibrat, la validació dels quadrants cadastrals que obeeixen a una partició en funció de graus, minuts i segon exactes, i què no dir com l'evidència d'un mapa de tres dimensions mostrant les diferències de valor cadastral que es pagava per terra i per edificacions. Aquestes coses, sense una imatge de referència o el simple ús d'un programa CAD / GIS són gairebé impossibles.\nLa base d'imatges de Google Earth és un conjunt de retalls de preses de diferents anys, amb diferents fonts i amb inconsistència de posició absoluta entre aquests retalls.\nLa precisió posicional de Google Earth és precisa.\nFent a una banda el problema de les imatges, les característiques del esferoide que utilitza Google Earth, són necessàries respecte a qualsevol aixecament projectat sobre aquest mateix. A la imatge superior, en mostrar les coordenades UTM a Google Earth, sobre un fitxer de la meva aixecament que he pujat com kml, la precisió de les coordenades no té discussió sobre el Datum WGS84, doncs això és una dada matemàtic.\nA mitjans del Projecte, van passar els gurus de la institució estatal amb uns super-equips d'alta precisió. Els vam dir que podien fer servir el nostre aixecament com a suport, ja que estaven georreferenciando predis per a un projecte de titulació per demanda. Va costar que em tragués un nus de la gola quan van menysprear a un dels nois de cadastre, dient-li que el seu aixecament no servia.\nLa utilitat de Google Earth per cadastre és el seu benefici com a suport\nEl cas és que prendre les decisions anteriors, va permetre donar a Google Earth l'ús i mèrit que es mereix. Com totes les altres eines utilitzades en el projecte, Google Earth és una mes.\nGoogle Earth és insubstituïble per a aprofitament d'imatges de les quals no es disposa, no només d'un any actual sinó de altres dates històriques. Recordo una reunió en què va participar un alcalde exposant els resultats: «Google Earth ha estat ona solució accessible per tenir imatges de tot el municipi, que mai abans ens va oferir cap empresa o institució de l'estat«. Davant la pregunta d'un guru de Cadastre setanta, que la precisió era dolenta, les seves paraules estan gravades en els meus vídeos: «Aquests nois ho van resoldre, si vostè té una millor proposta, escriviu i la considerarem".\nEl que no hem d'oblidar, és que els que estan en la gerència requereixen eines fàcils per demostrar resultats a nivell central. Hi ha gent que mai anirà a camp, i davant ells es necessiten demostracions gràfiques per a les que Google Earth va ser insubstituïble en aquest moment. Obrir un kml o un servei WMS i demostrar-los que allà hi ha els predis urbans i rurals del municipi, amb el model digital de terreny i els edificis amb les seves elevacions en funció d'abans i després d'entrada del projecte ... és un experiència invaluable. Ells desconeixen de la precisió, ignoren com adaptem el mètode, però es satisfan de veure resultats gràfics i aproven ruptura de colls d'ampolla administratius o requisits absurds d'informes de moltes pàgines.\nBaixar les imatges de Google Earth va ser una cosa de fusteria. El valuós del projecte era a la gestió mancomunada; no es va necessitar comprar una estació total o GPS mil·limètric per municipi. Amb una per mancomunitat va ser suficient, i ho continuen fent ja que només se la fan torns durant l'any per donar seguiment a l'aixecament o actualitzar amb els recursos que anualment van comprometre com re-inversió del que es recapta i aixecament topogràfic en projectes de carreteres o sistemes hidrosanitaris.\nResistir-se a l'opció d'usar Google Earth com a referència, és només lluitar contra un mur. Els que han anat a oferir serveis cadastrals als municipis d'aquest context m'explicaran, que ara les alcaldies no volen pagar per un treball utrapreciso, sinó per un servei de formació de capacitats locals, ús de recursos de baix cost i assessoria perquè les decisions siguin correctes.\nDesprés de tots aquests anys, he d'admetre que hi va haver errors que vaig cometre, i dels quals escriuria un article més ampli que aquest. Hauria volgut que el programari lliure estigués més madur, amb el que ens haguéssim estalviat una altra pila de diners; o que el crowd mapping i cadastre fit for purpose tingués més difusió, ja que m'hagués costat menys explicar pràctiques que des d'aquesta època implementem. Però als resultats avui em remeto:\nEl model de cadastre basat en gestió mancomunada de municipis, està allà, sent adoptat per altres iniciatives, no per la seva innovació sinó per les lliçons apreses.\nEn lloc de fer cadastre en 25 municipis, l'experiència va portar a fer-ho en 89. Només per aprofitar l'economia d'escala de la gestió mancomunada, i per descomptat, utilitzar imatges de Google Earth com a suport.\nLa innovació en recurs humà local i contraparts econòmiques provinents d'on altres no buscarien, va dur a demostrar que cada dòlar invertit pel municipi, el va recuperar en menys de dos anys i el va multiplicar sis vegades en recaptació en un període de 10 anys.\nEls municipis que van aconseguir la cobertura completa dels seus territoris, actualment estan fent actualització usant el recurs d'ingrés que perceben de tot el territori, i li estan canviant la metadada de precisió i qualitat i la geometria.\nGairebé al final del projecte, em vaig trobar de nou amb els gurus de la institució de l'estat, que caminaven validant uns problemes que havien tingut els seus aixecaments, dels quals ja havien lliurat títols i ingressat al sistema nacional. Primer, amb un to autoritari ens van dir que havíem de lliurar-los els mapes aixecats. Quan els vam donar una adreça per a descàrrega via WFS ens van quedar veient com alienígenes, després un dels nois que van menysprear se'ls va demostrar utilitzant gvSIG; els va dir que des d'allí els podien descarregar quan volguessin. La seva arrogància va canviar de cara, i nosaltres vam canviar la nostra ironia per una mica de llàstima, davant la seva següent comentari:\nDisculpi senyor Golgi, en realitat el que voldríem és que ens faciliti les imatges que van descarregar de Google Earth.\nAlternatives per a descarregar imatges de Google Earth: Cad-Earth y Plex-Earth. Tots dos els recomano.\nmissatge anterior«Anterior Veure coordenades de Google Earth en Excel - i convertir-les a UTM\nsegüent post Hauríem reemplaçar la paraula «Geomàtica»?següent »\nOne Reply to "La meva experiència en utilitzar Google Earth per Cadastre"\nJosé Agustín Wilches Gómez diu:\nInteressant metodologia per cadastre fiscal, o mapa tenencial. No crec que apliqui per cadastre multifinalitario o multipropòsit.


UNA OPORTUNITAT PER AL CATALANISME PROGRESSISTA | Bego Floria\nPosted on 29/07/2011 08/09/2015 by Begoña Floria\nCarta oberta a la ciutadania de Catalunya.\nReivindiquem els principis del socialisme democràtic i de les diferents tradicions que inspiren aquest moviment polític i social centenari. Reafirmem el nostre compromís amb l’esperit fundacional que va permetre que el 1978 és creés el Partit dels Socialistes de Catalunya. Ara i aleshores, allò que ens movia i ens mou, és la vocació sincera de servir els ideals de la llibertat, la igualtat, la solidaritat i la justícia social, i treballar pel progrés de les catalanes i els catalans dins l’ampli marc del catalanisme polític.\nMés de trenta anys després però, veiem amb preocupació com la crisi econòmica, social i política i els seus efectes amenacen els fonaments d’aquesta cohesió, mentre des del PSC no hem estat capaços d’oferir horitzons d’esperança. Per donar solucions que la ciutadania reconegui com a vàlides, és necessari definir un conjunt de propostes que garanteixin una economia més democràtica i al servei del progrés de les persones, en un món més obert i interdependent que mai, però que cal fer governable.\nVolem contribuir a posar a disposició de la ciutadania de Catalunya un projecte de progrés, reformista, centrat en les persones, coherent amb els principis de l’esquerra i de la socialdemocràcia. Entre les principals prioritats, caldrà tenir present el combat contra les noves i velles desigualtats socials, i molt especialment les que es produeixen en els primers anys de vida i durant la vellesa; el govern de l’economia i del sistema financer per continuar desenvolupant les polítiques de benestar i de protecció social, fent realitat una fiscalitat més justa i on la lluita contra el frau permeti aconseguir els recursos necessaris per garantir la qualitat i equitat en l’accés als serveis públics; un creixement respectuós amb el medi ambient; construir una democràcia més participativa i de més qualitat; democratitzar l’accés a la cultura i la defensa dels valors com a eix de la convivència i el progrés; i, finalment, un compromís ferm per assolir la igualtat real i efectiva de les dones i els homes.\nVolem construir una societat i un sistema econòmic que no condemni a la precarietat laboral i social a tota una generació. No ens podem ni volem permetre una generació perduda. Volem que els joves contribueixin en condicions d’igualtat al progrés econòmic i social de Catalunya, que siguin protagonistes del futur.\nVolem construir un projecte al servei dels catalans i de les catalanes que miri Espanya, Europa i el món amb ambició i amb vocació d’estendre-hi noves fites d’equitat i justícia social.\nTreballarem per un nou PSC que reflecteixi allò que li transmeten els seus militants, els simpatitzants i tota la ciutadania que comparteix els nostres valors. Un partit on la crítica respectuosa sigui vista com un actiu. On les primàries obertes a la ciutadania siguin la norma habitual. On instaurem més mesures pel rendiment de comptes dels càrrecs orgànics i institucionals, i pel compliment dels nostres compromisos electorals. On continuem impulsant mesures per millorar la transparència del finançament dels partits com a prova d’integritat davant la ciutadania.\nTreballarem per un nou PSC més obert, més transparent, més permeable, que torni a connectar amb la ciutadania des de la convicció que només ens mou allò que diem: volem recuperar l’autenticitat; volem representar la majoria de progrés, i que aquesta se senti de nou representada pel PSC.\nVolem dir als ciutadans i ciutadanes de Catalunya que som molts els que creiem que per assolir tots aquests objectius, és l’hora de passar pàgina en la història del PSC, l’hora de començar a escriure un nou capítol. Calen noves respostes per a nous temps. Després d’anys d’àmplia presència institucional en els diferents nivells de govern, la ciutadania i, en especial, els afiliats i afiliades demanen canvis. El missatge ha estat molt clar i per això volem abordar aquests canvis amb determinació, sense maquillatge i amb profunditat: incorporant noves idees i nous lideratges, noves maneres de fer política i noves actituds.\nTarragona per damunt de tot


Blog de 5è A: Ens preparem per la foto del calendari\nEns preparem per la foto del calendari\nL’altre dia els alumnes de 6è ens van dir que aquest curs el calendari aniria de països i cultures. Cadascú de nosaltres va buscar a casa un país o una cultura que li agradés juntament amb un objecte. A continuació vam exposar els països i cultures que havíem trobat i cadascú va passar per les taules a veure l’objecte que portàvem.\nDesprés de les exposicions vam fer una votació on es va donar un empat entre Itàlia i EUA (Hollywood), que vam resoldre amb una segona votació on va sortir Hollywood.\nSeguidament, vam decidir que faríem una estrella com la del passeig de la fama. La primera que vam fer ens va quedar petita per la mida del full, de la plantilla, del compàs i, també, perquè el cartró que havíem portat era massa petit. Tot seguit, vam decidir fer una estrella gran de cartró.\nPer elaborar les 24 estrelles de cartró vam fer una cadena de treball, organitzant-nos en petits grups com: dibuixar l’estrella amb la plantilla, retallar el cartró amb tisores i cuters, pintar-la amb color plata i color or, dibuixar el cercle en una cartolina que va al mig de l’estrella, retallar els cercles i, també hi havia una parella que feia fotos de tot el treball.\nDesprés de tot això vam haver de pensar quina imatge personal volíem enganxar al mig del cercle de l’estrella, per tal de representar-nos. Abans d’imprimir la foto havíem de buscar la mida. En parella vam mesurar el diàmetre del cercle i vam comprovar la mesura de la imatge perquè cabés dins del cercle.\nPer últim, i no menys important, vam decidir ràpidament entre tots i totes anar vestits molt elegants.\nAquí teniu un recull amb la foto final, però segur que al calendari es veu millor!!!!\nPublicat per Blogs de l'Escola Antonio Machado a 14 de novembre\nAnònim 24 de novembre de 2016 a les 18:45\nEns va sortir molt xula la estrella CARLA 4tA\nAnònim 27 de novembre de 2016 a les 15:16\nVa estar molt xula la estrella☺��\nAnònim 27 de novembre de 2016 a les 15:18\nAnònim 27 de novembre de 2016 a les 20:27\nSom les estrelles de tot el curs Marc4rA


May 2017 | Loga Rehabilitaciones\nLoga Rehabilitaciones / 2017 / May\nAmb l'arribada del bon temps, els espais d'exterior cobren especial protagonisme. La veritat és que no sempre els aprofitem tot el possible. Després del llarg hivern, és possible que creguem... read more →\nAmb el pas del temps, les façanes dels edificis es deterioren i poden aparèixer esquerdes i ranures per les quals es filtra l'aigua de pluja. Com a empresa de rehabilitació... read more →\nEn els darrers anys hem experimentat un increment important en les factures relacionades amb el consum energètic, especialment en el consum elèctric. Un factor que ha portat a moltes famílies... read more →\nLa façana és un dels elements fonamentals d'una construcció, però les seves funcions la fan molt més rellevant del que pot semblar a primera vista. Té valor arquitectònic i estètic,... read more →\nSi tens humitat a les parets o els sostres del teu habitatge és molt probable que pateixis filtracions per aigua de pluja. Aquests problemes sorgeixen quan hi ha desperfectes en... read more →\nLa major part de les vegades, les zones de pas d'un habitatge no s'aprofiten adequadament. Passadissos, distribuïdors o terrasses són espais sense ús que podem fer molt més funcionals amb... read more →\nEls canalons i baixants són sistemes delicats de la construcció. Amb la caiguda de les fulles i l'acumulació de brutícia poden obstruir i causar una avaria considerable, per això és... read more →


Final de temporada sense al·licients - Diari de Sant Adrià\nFinal de temporada sense al·licients\n02/05/2015 – UD Catalana i Besòs Atlètic afronten el darrer tram de la lliga amb poca ambició, ja que cap dels dos pot lluitar pels objectius que s’havia marcat a principis de temporada.\nL’últim més de competició es farà molt llarg. Cap dels dos conjunts de Sant Adrià del Besòs tindrà la motivació necessària per afrontar els darrers partits del curs amb el desig de guanyar a qualsevol preu.\nAl grup II de Segona Catalana, la UD Catalana ja ha certificat el seu descens de categoria. Per tant, als groc-i-negres els esperen cinc últimes jornades sense al·licients, enfonsats al pou de la classificació.\nEl conjunt d’Iban Tey és el penúltim classificat del campionat amb 19 punts i no guanya des del passat 15 de març contra el Sant Pol (2-0).\nAquest diumenge (12h), els adrianencs reben a casa al San Juan Atlético Moncada, equip que els va golejar de forma contundent durant la primera volta de la lliga (6-2).\nEls vallesans arriben a Sant Adrià situats en cinquè lloc, després d’encadenar una gran ratxa de quatre triomfs consecutius. Després d’aquests últims resultats, el San Juan Atlético ha arribat a la xifra dels 50 punts, tot i que té molt difícil classificar-se pel play-off d’ascens. El Ripollet (57) està lluny, quan només resten 15 punts en joc.\nLa regularitat que ha mostrat el pròxim rival de la Catalana a domicili és notable. El conjunt de Montcada només ha perdut quatre partits com a visitant i ha sumat 24 dels seus 50 punts lluny del seu estadi.\nA falta de tres jornades pel final de la lliga, el Besòs Atlètic s’ha quedat sense opcions d’assolir la segona plaça de la classificació al grup VIII de Quarta Catalana. Els liles sumen 53 punts i tenen assegurada la quarta plaça.\nEl Besòs Atlètic ha de jugar només dos partits més per donar per acabada la seva temporada. El conjunt adrianenc té 10 punts d’avantatge respecte la Penya Blaugrana Sant Cugat (43) i, com a màxim, pot aspirar a ser tercer si supera al Montornès Nord (54). Aquest diumenge (16:30h), els liles visitaran el camp de la Penya Blanc-i-Blava la Roca.\nArticle anteriorJugar-se la salvació en territori hostil\nArticle següentCap a l’infern de Segona (2-0)


Així és el primer Centre LGTBI de Catalunya: t'expliquem quins serveis hi pots trobar | Adolescents.cat\nAixí és el primer Centre LGTBI de Catalunya: t'expliquem quins serveis hi pots trobar\nper Elvira Vilardell , 3 d'abril de 2019 a les 19:56 |\nAquest gener Barcelona inaugurava el primer centre LGTBI de Catalunya, un punt de referència en l'àmbit de la diversitat sexual i de gènere. La posada en marxa no va ser fàcil, ja que una setmana després d'obrir les seves portes, l'espai va ser víctima d'un atac feixista: van trencar els vidres de l'entrada i hi van fer pintades homòfobes.\nA qui no sap utilitzar la raó, només li queda la violència. Si pensen que les amenaces ens faran retrocedir, estan molt equivocats. Més convençudes que mai #lovewins #BCNAntimasclista #dretsLGTBI 🌈🌈 pic.twitter.com/7WAuHszAtu\n— Laura #BCNAntimasclista (@laurapcastano) 27 de gener de 2019\nEl seu director, Andreu Agustín, ens explica que des de llavors no han tornat a rebre cap altre tipus d'amenaça, però que estan al cas: "Els atacs que vam patir reforcen la idea de la necessitat del centre. Estem molt atents a la situació perquè hi ha un repunt de posicions extremistes i això ho hem de combatre amb la feina que estem fent".\nUna feina de visibilització i de servei. I és que a part de ser la seu de diverses entitats com l'Observatori contra l'Homofòbia i Gais Positius, també és un espai de trobada on s'hi organitzen activitats socioculturals que promouen la defensa dels drets LGTBI.\nA més a més, el centre ofereix diversos serveis gratuïts per a tota la ciutadania. I quins són? "Hi poden trobar serveis psicològics i d'atenció a persones trans i intersexuals, orientació legal i jurídica, assessorament laboral i informació sociosanitària", ens detalla la Maria Mena, responsable del servei d'acollida.\nD'altra banda, l'espai també compte amb un centre de documentació que recull "retalls de premsa, llibres, entrevistes, mecanoscrits i dvds sobre tot el fet LGTBI". La Maria Pujol, dinamitzadora del centre, ens assegura que si esteu fent un treball de recerca sobre aquest tema, "aquí hi trobareu la informació segur".\nDesprés d'haver visitat el centre i d'haver parlat amb els seus responsables, us hem preparat aquest resum i vídeo sobre les activitats i serveis gratuïts que hi podeu trobar. Val molt la pena anar-hi!\nACTUALITAT, LGTBI, homosexualitat, Barcelona\nPer Anònim el 5 d'abril de 2019 a les 07:56\nFa anys que passo per davant d’un carrer a Girona on hi ha un centre LGTBI. I segurament n’hi han més distribuïts arreu de Catalunya\nPer Anònima el 4 d'abril de 2019 a les 22:37\nHola! Algú em pot dir a quina hora és la trobada del dia 27/04 sobre dones lesbianes? A la pàgina web no ho diu. Gràcies\nPer Anònim el 4 d'abril de 2019 a les 20:41\nHe intentat enviar un correu a l’adreça que heu adjuntat però em posa que és invàlida.\nDoncs a mi em sembla una tontería\nPer Anònim el 4 d'abril de 2019 a les 19:45\nCadascú amb la seva orientació sexual a casa seva\nPer Anònim el 5 d'abril de 2019 a les 09:58\nPer Anònima el 4 d'abril de 2019 a les 18:32\nNo és LGTBIQ? Perquè allí posa LGTBI i em sembla que s'ho han deixat...\nPer Anònim el 4 d'abril de 2019 a les 21:16\nSuposo... Ara, sóc de les que considera que no haurien d haver hi etiquetes pròpiament dites per això Vull dir, que trobo bé que si et pregunten cap a qui sents atracció ho responguis però no taant bé el fet de respondre amb una etiqueta. Nse si m explico\nPer Anònim el 4 d'abril de 2019 a les 20:25\nLa Q és de queer, per això, suposo q no la fiquen, pq no deu haver-hi res expressament per a persones queer ja q va implícit en el fet de ser LGTB.\nPer Anònim el 4 d'abril de 2019 a les 16:16\nEncara no existia això!!!?? PD: em sembla ridícul que per culpa de la gent que lo falta moral i educació altra gent ho hagi de pagar. Ho sento però que la gent segueixi veient l homosexualitta com una malaltia i que la gent ho Vaji malament és increïble. Defenso molt que existeixin aquest centres pk ara els necessitem. Espero i desitjo que els de la comunitat LGTB+ no ho haguem de necessitar això.


El partit va començar amb un excel·lent parcial de 0-6 que les mataronines (a causa de dues baixes per viatge, i una per lesió) jugant amb només sis jugadores de camp i dues porteres, van saber gestionar molt bé durant tot el partit. Al descans el resultat era de 9-16, i a la segona meitat encara es va poder ampliar el resultat fins el 23-31 definitiu.\nPerò el més positiu és que es confirma la trajectòria ascendent, sobretot pel que fa al joc, després de dos dignes derrotes contra Granollers i Amposta. I el fet d’aconseguir mantenir unit un grup escàs pel que fa a nombre de jugadores, però amb un gran compromís. Es pot veure en el fet que en aquest partit van marcar totes les jugadores presents, i les dues porteres van fer aturades de gran mèrit.\nCASTELLDEFELS - JHM JUVENIL FEMENÍ- 23 - 31\nPel JOVENTUT HANDBOL MATARÓ van jugar: Ari i Bianca, porteres; Vero (9, 4 de p.), Mònica (4), Aïda (2), Júlia (7), Irene (4), Clara (5).


inici\tCentreEstudisPremis i projectesServeis i secretariaAMPA i famíliesNous alumnesFotosNotíciesContacte Olimpíades de geologia\n17/03/2017 Els alumnes de 1r 2n de batxillerat de CTMA van participar a les 8nes Olimpíades de Geologia que es van celebrar el dia 3 de febrer de 2017 a la Facultat de Ciències de la Terra de la UB. Dels 63 alumnes que es varen presentar, nosaltres vam quedar entre els 10 primers finalistes.\nFina Bruil Professora de CTMA... llegir més\n10/03/2017 llegir més\n10/03/2017 Publicació del calendari de les proves, sol·licitants admesos, matèries de les proves i aspirants exclosos\n03/03/2017 El passat dissabte 10 de desembre, els alumnes de batxillerat que estàvem dins del projecte Geo Future Programme, vam estar a Amsterdam durant una setmana. L'estada allà consistia en passar tres dies a casa del nostre partner i posteriorment tres dies a l'alberg Stay OK. Vam arribar sobre las 12:30. A l'aeroport ens esperaven els nostres com... llegir més\n01/03/2017 Comença març, arriba la primavera!! ... i a l'abril ja tindrem aquí el SANT JORDI!!\nA L'INSTITUT, ENGUANY, HO CELEBRAREM EL DIVENDRES, 21 D'ABRIL.És una bona ocasió per mostrar la vostra creativitat i els vostres talents. Aquí teniu la convocatòria de concursos i premis que estan oberts a la participació dels alumnes de l'Institut Infan... llegir més\n1 - 2 - 3 - 4 Notícies


RodaMots - Tu ja m’entens\nEl president de la Secció Filològica de l’Institut d’Estudis Catalans va declarar, en una entrevista radiofònica, que no seria desaforat d’aplicar «una sanció econòmica» a tot professional de la comunicació que no fos prou competent en matèria lingüística, o de recomanar-li, si calia, «una destinació laboral diferent» fins que no n’assolís la competència. El degà del Col·legi de Comunicaires, ofès pel dubte, va reprovar la proposta titllant-la de «poc democràtica» i afirmant que el rigor i la veracitat anaven «per sobre de la llengua». Vaja, tu! Jo que m’havia fet il·lusions de veure segons quins periodistes d’esports amollant la butxaca, ara em vénen a dir que això de «caure’s per una patada del guardameta amb l’àrbit d’esquenes» és d’allò més democràtic, i, pel que fa als detallets, què coi, si al cap i a la fi «ja ens entenem», oi que sí?\nDoncs així vam tenir muntada la polèmica. I dic «polèmica» perquè, en aquest país, les coses de l’idioma (d’aquest que vostè llegeix, no pas de l’altre) no són lingüístiques, no, sinó directament polèmiques. Vegem-ne la diferència: que la BBC faci pagar un preu simbòlic als seus professionals cada vegada que rellisquen amb l’anglès és una qüestió lingüística, mentre que aquí, si l’entrepussada és amb el català, és una qüestió com? Polèeemica, molt bé. I dic també «polèmica» perquè uns periodistes molt rigorosos i tal de seguida la van adjectivar així, corrent a omplir titulars amb una suposada amenaça de l’IEC de multar els comunicadors curts de llengua. Vist el rebombori organitzat pels interessats, el president de la Secció Filològica se’ns ha arronsat matisant que, home, multes tampoc, que les exigències han de venir del filtre contractual (ui, polèmica, encara!), mentre que l’IEC-institució ha cuitat a deixar clar que, sobre aquest tema, no s’hi pronuncia. Doncs quina llàstima, què hi farem.\nAra: la veritable llàstima és que hi hagi representants de mitjans de comunicació —i reitero: de comunicació— que renunciïn a aspirar a l’excel·lència en el domini de l’instrument principal de què es val l’exercici de la seua professió. Llàstima també que ho considerin un pal a les rodes, una restricció independent del rigor i la veracitat, que no són pas més fàcils d’exercir, no fotem. Perquè no sé quina mena de rigor podem esperar, de la retòrica d’un noticiaire que desconeix els recursos lèxics i sintàctics de la llengua amb què treballa, o que no pot avançar per una improvisació sense l’ajut de la crossa de l’idioma del costat, o que, si anem a la mística, no s’ha trobat mai necessitat de la llum d’un pronom feble (suposant, en el millor dels casos, que en sàpiga l’existència). Sobre com ha arribat a titular-se aquest individu en una universitat de casa també seria un misteri, però potser més senzill d’explicar. El cas és que aquests comunicadors, vulguin o no vulguin, estableixen models lingüístics que van fent forat en els cervells més tendres, i aquesta responsabilitat no pot estar en mans d’uns enraonadors qualssevol. Però és clar, hem quedat que és la mediocritat, la que era democràtica, perquè ens representa a la majoria, així que tira, tira, que aquí el més beneit fa rellotges.\nEls partidaris de la laxitud idiomàtica dels mitjans orals bufen i rebufen perquè es pensen que parlar un català correcte és com recitar el Curial e Güelfa fent cops de barret. També demanen, amb les mans al cel i els ulls en blanc, quina classe de català se suposa que han de fer servir, si el del Pompeu, si el del DIEC, o si el de Sant Climent Sescebes, com qui pregunta si el llobarro ha de ser per a fregir o per a fer a la planxa, quan l’única cosa que hom demana és que sigui bo. Però bé, com que l’Institut no es pronuncia, i una servidora no és filòloga, ni comunicòloga, ni rigorosa, i a més a més té un magnífic corrector que li cobreix les espatlles, deixa la «polèmica» aquí abans de prendre-hi mal. Jo només puc afirmar que si els anys vuitanta vaig deixar de dir «bussón» per dir-ne bústia, i «sello» per dir segell, va ser en una bona part gràcies a sentir-ho amb tota normalitat a la ràdio i a la tele. I, certament, encara és hora que me n’hagi de penedir.\nNo ens calia estudiar tant (Carcaixent: Sembra, 2015), pàg. 190-192


» Montornès assumeix la gestió pública de l’aigua\nFoto: Ajuntament de Montornès.\nMontornès assumeix la gestió pública de l’aigua\nLa gestió directa és la fórmula escollida per gestionar l’abastament d’aigua potable al poble. Es farà, a partir de l’1 de novembre, a través del Consorci per a la Gestió Integral d’Aigües de Catalunya (GIACSA) al qual està associat l’Ajuntament.\nA partir de l’1 de novembre la gestió de l’aigua serà responsabilitat directa de l’Ajuntament. El Consistori va acordar fa uns mesos finalitzar i liquidar el contracte de concessió del servei que durant els darrers 50 anys havia estat a mans de l’empresa CADAC, SL.\nAmb aquesta decisió es recupera per al municipi el control i la planificació d’un servei que és bàsic per a la població i, alhora, es podran optimitzar els recursos econòmics que s’obtenen de les tarifes i taxes que paguen els abonats.\nEl Consorci per a la Gestió Integral d’Aigües de Catalunya (GIACSA), al qual pertany Montornès des de començament d’any, s’ocuparà de la gestió del servei fins l’any 2019 sota el nom “Aigües de Montornès”. S’ubicarà una oficina d’atenció als abonats a la plaça de la Font número, 4. També es posarà a disposició una oficina virtual a www.giacsa.com.


Paraules gastades - Cave Canem de Josep Manuel Silva\n20 abril 2017 by Josep M. Silva 0 comments\nUna vella cançó de Lluís Llach, anomenada “El jorn dels miserables”, ens recordava allò que ens passa sovint quan una situació ens supera i ens provoca estupor:\n“Que poques paraules tinc\non no calguin les paraules”.\nLes xarxes estan plenes de discussions on la gent s’altera i comença a insultar-se mútuament, i sempre hi ha un punt en què algú utilitza adjectius com ara “feixista” o “nazi”. És aquell fenomen conegut com a “reductio ad hitlerum”, que al final només serveix per banalitzar el nazisme: si qualsevol comportament amb el que no estem d’acord pot ser qualificat de “nazi”, ¿com qualifiquem els autèntics crims contra la humanitat, com els comesos per Hitler i els seus seguidors? Ens manquen paraules si gastem les que tenim.\nAixò mateix penso quan es fa servir la paraula “màfia” de manera una mica alegre. No sé si els casos de corrupció estan relacionats amb comportaments mafiosos, potser sí. Però la “màfia” original, la “cosa nostra” italiana (importada després pels EE.UU. i amb varietats a altres països) estava vinculada al crim organitzat i a activitats com el contraban, el tràfic de drogues, la prostitució, el joc,… I no tenien cap problema en cometre assassinats, atemptats, segrestar gent, fer xantatge…\nQuan sento al diputat Gabriel Rufián dir frases com “”Hasta pronto gánster, nos vemos en el infierno” (per cert, que una cosa és no creure en res, i una altra desitjar anar voluntàriament a l’infern), o “Trillo es un capo de la màfia del PP”, o llegeixo al “Tramabús” de Podemos allò de “un plató es un plato, una mafia es una mafia”, referint-se a tots els partits de la “casta” penso que si algun dia hi una conspiració criminal amb sang i fetxe de manera organitzada i secreta no tindrem qualificatius ni substantius per batejar-la. Potser aquestes expressions són molt llamineres pel Twitter o per atreure titulars de premsa, però no les trobo adients per la política.\nCosa que no vol dir que senti molta vergonya i fins i tot fàstic quan veig la quantitat de casos de corrupció que apareixen a la llum pública, molts d’ells vinculats al Partit Popular (ja tinc ganes de sentir l’Esperanza Aguirre per veure per on sortirà ara després de les darreres notícies que embruten de nou al seu partit a Madrid…), però també a l’antiga Convergència, al PSOE andalús i a la majoria de partits que han governat durant anys en algunes institucions.\nCada delicte té un nom al Codi Penal: malversació, tràfic d’influències, suborn, prevaricació…\nPotser millor que gastem les paraules que tenim abans que calgui buscar nous camins on no calguin les paraules.\nFiled Under: Artistes, Bloc Comunicació, Bloc Música, Cançons, Comunicació Política, Musica, Partits Polítics, Periodisme, Xarxes Socials Tagged With: Adolf Hitler, Codi Penal, Convergència, El jorn dels miserables, Esperanza Aguirre, Gabriel Rufián, gángster, Lluis Llach, mafia, Podemos, PP, PSOE, Rufián, Tramabús\nLa coalició impossible


Imprimir Ajuda'ns a millorar Nou sistema de recollida de residus\nInici / Viure / Urbanisme i medi ambient / Residus / Nou sistema de recollida de residus\nNou sistema de recollida\nA partir de l’1 d’abril, la recollida de residus a Centelles es farà amb contenidors intel·ligents que només es podran obrir mitjançant una targeta d’accés.\nFuncionament dels nous contenidors\nSistema d'obertura dels contenidors\nXerrada informativa del 3 de març de 2022\nQuins contenidors s’hauran d’obrir amb la targeta?\nEs podrà obrir tots els dies a qualsevol hora.\nS’haurà de continuar utilitzant bossa compostable i no s’hi pot llençar res que no sigui orgànic.\nNo es farà la recollida porta a porta.\nCONTENIDOR DE MULTIPRODUCTE\n(paper, cartró i envasos lleugers)\nNomés s’hi podrà llençar residus de paper i cartró i envasos de qualsevol material excepte vidre.\nCONTENIDOR DE REBUIG\nNomés es podrà obrir els dimecres i dissabtes durant tot el dia.\nHi van els residus no reciclables i no s’hi podrà llençar cap altre residu.\nPodeu demanar excepcions a l’Ajuntament en cas que necessiteu llençar bolquers o residus sanitaris.\nCom aconsegueixo la targeta per obrir els contenidors?\nSi no disposeu de la targeta o l'heu perduda, aneu a l'Ajuntament de dilluns a divendres de 8 a 15 h amb un document identificatiu o un rebut de l'aigua o la llum amb l'adreça de l'habitatge i us la prepararan per a recollir l'endemà. Si per qüestions d'horaris no podeu anar presencialment, envieu un correu a centelles@centelles.cat indicant Targetes contenidors a l'assumpte i us indicarem com procedir.\nEn cas que necessiteu alguna modificació, podeu anar a l'ajuntament o enviar un correu a la mateixa adreça.\nCom funciona el sistema?\nA totes les illes de contenidors trobareu els tres tipus de contenidors.\nCada habitatge només podrà utilitzar els contenidors intel·ligents de les dues illes més properes.\nPer obrir els contenidors, seguiu les instruccions:\n1. Premeu el botó\n2. Acosteu la targeta\n3. Obriu la tapa\n4. Introduïu el residu\n5. Tanqueu la tapa\nOn llenço la resta de residus?\nA totes les illes de contenidors hi haurà contenidors de vidre, per llençar ampolles i pots de vidre. No caldrà utilitzar la targeta. Per respecte al descans del veïnat, no llenceu el vidre entre les 22 i les 9h.\nMoltes de les illes de contenidors tindran un contenidor per llençar l’oli de fregir en ampolles. No caldrà buidar el contingut, es llençarà tota l’ampolla. Per recipients grans (de 5 litres o més), es podran buidar al contenidor del pavelló o a la deixalleria.\nEls contenidors de roba i les minideixalleries seguiran al mateix lloc.\nLocalització de les illes de contenidors\nDarrera actualització: 16 de maig de 2022\nRecollida al comerç i empreses\nA Centelles, menys residus


Cerca totes les ofertes d'hotels a Lanaken Entrada:\n11 ComentarisEurotel Lanaken...Habitacions per nit per només84 EUR Pop up Kasteel Pietersheim...Habitacions per nit per només Chalet Lanaken vlakbij Maastricht...Habitacions per nit per només Chalet Maastrichterweg...Habitacions per nit per només Més zones a Lanaken\nMés de 1.075.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 29.500.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Lanaken Museus i galeries d'art\nLanaken és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Lanaken. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , Lanaken ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Pels millors allotjaments a la ciutat i els preus més baixos a comparar, no miri més enllà d'agoda.com. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Per trobar les millors ofertes d'hotels a Lanaken, simplement entri les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Lanaken, Lanaken\nAl visitar Lanaken, vosté es sentirà com a casa a Eurotel Lanaken, què li ofereix un allotjament de...\nHotels a Lanaken: Chalet Lanaken vlakbij Maastricht\nLlocs d'interès a Lanaken: Waterburcht PietersheimBoelhof


Securitas Direct promou la inserció laboral juvenil a través del programa Incorpora - Incorpora "la Caixa"\nJorge Romero, responsable de talent a Securitas Direct, exposa l’experiència que ha tingut amb el programa Incorpora a través de la inserció laboral dels joves.\n“Proximitat, disponibilitat i sobretot empatia. Ha estat un plaer compartir projecte i gaudir, especialment, de l’entesa amb la qual s’ha dut a terme tot”. Així comença explicant-nos Jorge Romero, responsable de talent a Securitas Direct, el més destacable de l’experiència de col·laborar per primera vegada amb el programa Incorpora a través de la Fundació Exit per impulsar la inserció laboral dels joves.\nLa necessitat de participar en el programa Incorpora sorgeix perquè “a Securitas Direct hi ha hagut sempre una preocupació, cada vegada més gran, d’afavorir l’ocupació de col·lectius vulnerables amb menys possibilitats d’incorporació al mercat laboral, un dels quals, el dels joves”, explica Romero. “I pensem que a la Fundació s’ha treballat molt bé en aquest sentit els últims anys”, afegeix.\nLa idea d’implicar-se en un projecte de formació i inserció de joves com aquest no només neix de la possibilitat d’ajudar, sigui quin sigui el col·lectiu, sinó també de considerar “que cal cuidar el futur”, ha insistit Romero.\nBeneficis del programa Incorpora per a empreses amb compromís social\nLa participació de les empreses amb compromís social en el programa Incorpora suposa des de diversos avantatges fiscals fins a la millora del compliment de la responsabilitat social corporativa. A Securitas Direct no han obtingut això i prou, sinó que a més han extret diversos beneficis tant a curt com a llarg termini.\n“A curt termini, hem conegut un grup de persones espectacular, que tenen perfils amb què podran perfectament desenvolupar funcions a la nostra empresa o a una altra”, explica Romero. Per ell, saber que aquesta mena d’accions d’integració sociolaboral tindran un impacte positiu en la societat i també en aquests nois i noies és un altre dels beneficis a llarg termini.\nUn projecte de responsabilitat social corporativa, amb aprenentatges\nEls ensenyaments que ha extret l’equip de Securitas Direct en aquesta experiència han estat molts: “Si me n’he de quedar cap, és la capacitat de treball dels coordinadors i dels xavals en conjunt”, indica Romero.\nEn aquest sentit, la participació en el projecte de responsabilitat social corporativa de la Fundació ”la Caixa” ha tingut diverses anècdotes. D’entre totes, Romero en destaca una que va tenir lloc en els primers dies de la col·laboració amb el programa Incorpora quan estava amoïnat pel temps que haurien de dedicar a aquestes persones sense que el rendiment de l’empresa es veiés afectat. “Al final, un coordinador em va treure això del cap dient-me ‘Jorge, tu no t’amoïnis per mi, que jo m’ocupo del meu noi’”, explica.\nI és que l’acompanyament que ha rebut Securitas Direct de l’equip Incorpora en aquest projecte d’inserció laboral ha estat “increïble”, tal com l’ha definit Romero. A més, assenyala que en tot moment s’han vist acompanyats per l’equip del programa tant des del punt de vista operatiu com humà, un tàndem essencial en el Mètode Incorpora. “A cada passa que fèiem en el projecte hi havia sempre una persona darrere que s’ocupava dels temps de cada cosa, per no entorpir la nostra tasca diària… Penso que ha estat immillorable”, comenta.\nEl valor de participar en un programa d’inserció laboral\nRomero recalca també l’enorme esforç de la Fundació Exit per ajudar les persones en risc d’exclusió social a l’hora de prendre decisions en moments en què la vida t’ho posa difícil. Per ell, sens dubte, tot això té molt valor: “No saps quantes persones hi ha que estan disposades a ajudar-ne d’altres”.\nEncara que és la primera vegada que Securitas Direct col·labora amb el programa d’inserció laboral Incorpora, Romero insisteix a dir que no serà l’última: “Crec que tenim acord per una pila de temps”, afegeix.\nCom Securitas Direct, són moltes les empreses que s’han afegit a aquesta iniciativa laboral en el compromís pel que fa a la responsabilitat social empresarial. De fet, l’any 2021 el Grup Incorpora Madrid ha col·laborat amb 1.432 empreses contractants, a través de les quals s’han arribat a les 4.226 insercions laborals. Tal com ha fet Securitas Direct, totes han contribuït a millorar la integració sociolaboral de les persones en situació o en risc d’exclusió social, produint així oportunitats d’ocupació i un futur millor per a totes elles.


Hotel Kasteel Bloemendal Vaals Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBloemendalstraat 150, Altres, Vaals, Països Baixos - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Kasteel Bloemendal\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Vaals, Hotel Kasteel Bloemendal és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Club de Golf Aachener 1927 e.V., Laberint Punta Tres Comtats.\nHotel Kasteel Bloemendal també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Vaals. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Hotel Kasteel Bloemendal es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com camp de golf (a 3 km), jardí. Hotel Kasteel Bloemendal és una elecció inteligents per a viatgers a Vaals, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Noticies - L'Ajuntament farà un tractament fitosanitari als plàtans de vàries zones de la ciutat\nL'Ajuntament farà un tractament fitosanitari als plàtans de vàries zones de la ciutat\nEl tractament es durà a terme durant la nit del divendres 11 d’agost al dissabte 12 d’agost, de les 12 de la nit a les 6 de la matinada.\nLa Unitat de Parcs i Jardins Urbans de l'Ajuntament de Manresa ha comunicat que durant aquest divendres, 11 d’agost, de les 12 de la nit fins a les 6 de la matinada de l’endemà, dissabte 12 d’agost, es farà un tractament fitosanitari a arbres de l’espècie dels plàtans pel control del tigre del plàtan (Corythucca ciliata).\nEl tractament es realitzarà amb un equip atomitzador per arribar a qualsevol part de l'arbre. L’actuació tindrà lloc en horari nocturn per evitar molèsties als veïns. Es recomanable que els habitants d’aquestes zones, en aquest horari, tanquin portes i finestres, retirin els animals domèstics, aliments i objectes dels balcons i no passin sota la màquina aplicadora durant la feina.\nEls carrers Puig i Cadafalch, Domènec i Muntaner, Joan Miró i plaça Josep Lluís Sert; del barri de Cal Gravat\nCarrer Abat Oliva\nCarrer Font del Gat\nPasseig Pere III (el tram superior per damunt de la plaça Espanya)


La Conselleria d'Afers Socials i la UIB creen una càtedra de gerontologia social i educativa - Hemeroteca - Actualidad - Universitat de les Illes Balears\nSecciones: La Conselleria d'Afers Socials i la UIB creen una càtedra de gerontologia social i educativa\nLa Conselleria d'Afers Socials i la UIB creen una càtedra de gerontologia social i educativa\nMontserrat Casas i Fina Santiago presentaran una nova edició de la Universitat Oberta per a Majors\nDia: dimecres, 16 de gener de 2008\nLa consellera d'Afers Socials, Promoció i Immigració, Fina Santiago, i la rectora de la Universitat de les Illes Balears, Montserrat Casas, signaran dos convenis de col·laboració.\nD'una banda, ambdues institucions crearan una càtedra de gerontologia social i educativa i treballaran per a la creació d'un centre de documentació i d'un observatori de la realitat social de les Illes Balears. Així mateix s'organitzarà un curs de postgrau d'especialista universitari en direcció de centres i serveis socials.\nD'altra banda, la Conselleria i la Universitat continuaran l'aposta per l'educació dels més grans a través del programa d'Universitat Oberta per a Majors. Durant el curs acadèmic 2007-2008, la UOM ha arribat a la desena edició a Mallorca, la novena a Menorca i a Eivissa i Formentera, i la vuitena als pobles de Mallorca.\nTambé hi assistirà la doctora Carme Orte, directora de la UOM.\nResum de premsa.pdf (320 KB)


Ajuntament del Masnou - Inaugurada la platja per a gossos\nVegeu l'àlbum de fotografies de la inauguració\nDurant el darrer matí de juliol, dilluns 31, va quedar inaugurada la platja per a gossos del Masnou. Aquesta mateixa setmana, el 4 d’agost, es posarà en funcionament el nou ús d'aquesta platja coincidint amb l’entrada en vigor del nou text refós de l’Ordenança de tinença d’animals al municipi. Avui, l’alcaldessa accidental, Noemí Condeminas; el regidor de Salut Pública, Albert Alfaro, i representants d’ADAM amb gossos de la protectora han inaugurat aquest espai, en període de prova pilot fins al setembre de 2018.\nLa zona per a gossos va des de Can Teixidor fins a Montgat, té una llargada de 400 metres, i una superfície total d’entre 1.600 i 5.000 m2, depenent de la temporada (vegeu-ne el mapa). Per arribar-hi, es recomana utilitzar l’accés que hi ha a tocar del terme municipal de Montgat, ja que a l’inici del tram per a gossos, a l’altura de Can Teixidor, els darrers temporals s’han endut part de la sorra i el pas és més complicat. Provisionalment s’ha senyalitzat l’espai a l’entrada de Can Teixidor, però, en breu, se senyalitzarà amb els rètols definitius en diversos punts. També s’instal·laran papereres noves en aquesta zona de la platja, per restaurar les que es va emportar el temporal.\nPer poder portar el gos deslligat en aquesta zona i a la resta de zones d’esbarjo que hi ha per a aquests animals al municipi, cal estar en possessió del carnet de tinença cívica i responsable, un document que es pot sol·licitar a l’Oficina d’Atenció Ciutadana (OAC).\nUn cop finalitzi la prova pilot, al setembre de 2018, es valorarà la continuïtat d’aquesta platja destinada a l’esbarjo dels gossos en funció de l’ús que se’n faci i de l’estat de neteja de la sorra. A més, en aquest sentit, cal tenir en compte que aquest tram és una platja natural, on la neteja es realitza manualment, ja que no hi poden accedir les màquines.\nÉs obligatori estar en possessió del carnet de tinença cívica i responsable d’animals de companyia perquè el gos pugui anar deslligat.\nMantingueu l’espai net i utilitzeu-lo de forma cívica.\nRecolliu els excrements en bosses tancades per evitar les males olors.\nNetegeu els orins diluint-los amb aigua.\nMantingueu vigilat en tot moment el vostre gos i eviteu les baralles entre gossos.\nEstà prohibit rentar els gossos amb sabó a les dutxes públiques.\nEls gossos de races considerades potencialment perilloses han d’anar lligats i amb el morrió posat (article 2, Llei 10/1999).\nL’aforament màxim és de 35 gossos. No hi accediu si se supera l’aforament màxim.\nEs pot limitar l’accés a la zona per motius de seguretat.\nEn cas d’incidència, truqueu a la Policia Local del Masnou: 93 555 22 44.\nEviteu les hores de màxima insolació (de 12 a 16 h) i intenteu proporcionar ombra i aigua al gos per evitar els cops de calor.


Subvenció per afavorir l'autoocupació de joves • Serveis d'assessoria i gestoria.\nQuantia: fins a 13.510 €\nTermini de sol·licitud: des del 10 de desembre de 2021 a les 9.00 h fins al 9 de gener de 2022 a les 15.00 h.\nEstar inscrit a l’atur, sense treballar (DONO – demandant d’ocupació no ocupada) al Servei Públic d’Ocupació de Catalunya, fins al dia anterior a la data d’inici d’activitat com a autònom o estar donat d’alta al registre del Programa de Garantia Juvenil dia anterior a la data d’inici de la seva activitat com a autònom.\nTenir entre 18 i 29 anys (ambdós inclosos) a la data d’inici d’activitat com a autònom.\nHaver-se donat d’alta d’autònom posteriorment al dia 20/10/2020.\nHaver iniciat l’activitat econòmica com a autònom abans de la presentació de la sol·licitud d’aquest ajut.\nTenir domicili fiscal i, si escau, el centre de treball a Catalunya.\nNo estar contractat per compte d’altri ni a l’inici de l’activitat com a autònom ni durant tot el període subvencionable.\nNo haver estat beneficiàri d’aquest ajut o similar prèviament. La subvenció sí que és compatible amb la capitalització de l’atur i les bonificacions de quotes de Seguretat Social.\nMantenir l’alta d’autònom durant un període de 12 mesos.\nVols que et gestionem el tràmit? Contàcta’ns!


Preguntes Freqüents sobre Cirurgia d'Abdomen (Abdominoplàstia) -FAQS\nPreguntes Freqüents sobre Cirurgia d’Abdomen (Abdominoplàstia) -FAQS\nTenen solució els músculs abdominals laxos o oberts?\nSí, la abdominoplastia és la solució per a la “diástasis de rectes” que és la laxitud que queda a l’abdomen després de l’embaràs, per excés de pes o per qüestions d’herència familiar. Durant l’operació es reforcen els músculs rectes de l’abdomen, amb el que s’aconsegueix restaurar un abdomen pla al mateix temps que si es desitja, s’afina la cintura.\nLa cicatriu de l’ abdominoplastia o dermolipectomia és gran?\nL’extensió de la cicatriu depèn del problema que s’hagi de solucionar i l’aparença de la mateixa. També està condicionada per la qualitat de pell de cada pacient, però en qualsevol cas sempre es deixa una cicatriu perfectament dissimulada amb la roba interior i vestit de bany. Fins i tot si es donés el cas que la cicatriu sigui massa visible o ampla sempre es pot dur a terme un mínim retoc per a deixar-les el més imperceptibles possible. Quan hi ha molt d’excés de pell la cicatriu serà mes llarga que si el problema és només muscular.\nAl melic es veurà algun tipus de cicatriu?\nEn general no, ja que la mateixa sol ser petita i queda dissimulada dins del melic i per tant imperceptible, però a vegades pot veure’s una petita cicatriu al voltant del melic.\nCom és el postoperatori d’una abdominoplastia?\nUsualment suggerim internament durant 24-48 hores. Posteriorment el pacient es pot traslladar al seu domicili sempre mantenint repòs relatiu i seguint les instruccions sobre postura i descans que li indiqui el seu cirurgià. Després de cirurgia haurà de portar unes faixes compressives durant aproximadament 3 a 4 setmanes. Podrà reiniciar les seves activitats diàries al cap d’una setmana o dues aproximadament. L’esport i exercici físic intens fins a passades 4 setmanes de la abdominoplastia.\nTindré molt dolor després de l’ abdominoplastia?\nEl dolor postoperatori d’una abdominoplastia és totalment tolerable i ben controlat amb l’ús de antinflamatorios i analgèsics, d’altra banda si respecta les indicacions de repòs i utilitza les faixes compressives de la manera correcta les molèsties seran mínimes.\nQue és millor fer una abdominoplastia o una liposucció?\nCadascuna de les intervencions tenen les seves indicacions específiques. La liposucció està indicada per a disminuir volum mitjançant l’extracció de greix sense retirar pell. A l’ abdominoplastia a part de reparar la musculatura abdominal retirem l’excés de pell i greix de la zona abdominal, ocasionalment es pot combinar la abdominoplastia amb una liposucció dels flancs i esquena per a optimitzar el resultat final. Si el problema és sol de greix acumulat aconsellem liposucció. Si el problema és distensió muscular o excés de pell llavors millor una abdominoplastia.\nAmb quina anestèsia es duu a terme la abdominoplastia?\nPot variar segons l’extensió del procediment i de la complexitat d’aquest, encara que habitualment pot dur-se a terme amb anestèsia local i sedació i en altres ocasions pot ser necessari anestèsia boig-regional o general.\nAmb l’ abdominoplastia puc eliminar les estries de l’abdomen?\nLes estries representen un gran problema per a molts pacients. Depenent de la distribució de les marques a través de la pell abdominal, poden eliminar-se totes les que estan per sota del melic.\nEs poden treure cicatrius abdominals tals com les d’una cesària o d’una apendicitis?\nSi, s’eliminen per complet, fins i tot cicatrius verticals per sota del melic.\nPot tractar-se la pell flàccida que ha quedat al meu abdomen després de perdre gran quantitat de pes?\nLa majoria de persones que han sofert obesitat i després van perdre pes, els queda sovint, un residu de pell i greix en l’abdomen. Afortunadament, aquesta condició es pot corregir amb una dermolipectomia abdominal, que és un procediment que elimina la pell i greix sobrant de l’abdomen, restaurant la zona i deixant un abdomen pla i reforçat.\nEs pot tenir fills després d’una abdominoplastia?\nSi. L’única situació és que el resultat obtingut amb la cirurgia podria perdre’s, ja que podria cedir la paret muscular de nou. Però no sol passar.\nQuè és una minidermolipectomia?\nÉs una operació similar però que no requereix fer un melic nou i la cicatriu horitzontal és més petita.\nQuina diferència hi ha entre abdominoplastia i dermolipectomia?\nÉs el mateix. Totes dues tècniques són sinònimes.