Mistery Boxes o Capsetes Mensuals.... Per a Mares! Un regal genial per embarassades i bebès recent nascuts\nHomeHistòriaMistery Boxes o Caixetes Mensuals… Per a Mares! Un regal genial\n31 gener, 2018 Roser Història 0\nA qui no li agrada rebre regals? I més si són sorpresa i te’n porten un a casa cada mes? Aquesta és la fórmula de les “Mistery Boxes” (o Capsetes Mensuals): pagues una subscripció a canvi de rebre a casa teva puntualment, cada mes, una caixa plena de sorpreses que s’adeqüin al teu perfil.\nVolíem provar la fórmula de les Mistery Boxes i hem rebut a casa dues capsetes que ens agraden molt: Birchbox (maquillatge i lifestyle) i Bebenube (coses per a nadons).\nQuins productes contenen aquestes capsetes mensuals? Val la pena subscriure’s-hi? Poden ser una bona opció per regalar a una mare? Us ho explico!\nBebenube és la caixeta mensual amb productes genials per al teu nadó. Aquest mes de gener de 2018, vaig rebre una caixa amb molt d’afecte i amor que anava dedicada a l’hora del bany, i contenia: primeres joguines de bany com ara aneguets per la banyera i un joc de cubs de colors, també un xampú amb oli verge extra ecològic, un llibre impermeable d’animals i unes peces antilliscants molt gracioses d’animals.\nEl que més m’ha agradat: Boníssim el xampú! I genials els cubs d’aigua, que poden muntar-se com un tren o com una torre i amb cadascun dels quals l’aigua cau de forma diferent 🙂 La meva filla gran n’ha gaudit molt a la banyera i estic desitjant que el petit es vegi les mans perquè comenci a tocar-ho tot i voler explorar.\nEn donar-te d’alta a Bebenube, has d’omplir el teu perfil amb el número de fills i edats que tenen, perquè així, sempre que sigui possible, els productes siguin adequats per a ells.\nPer exemple, l’Elisabet, que té dues filles una mica més grans que els meus, va rebre: els aneguets, els cubs de colors, el xampú… una xarxa per a guardar joguines i un didal de rentar les dents, ideal perquè els nens comencin amb la higiene dental – com us explicàvem en aquest post sobre càries dels nadons.\nBebenube ens sembla una IDEA absolutament genial per celebrar els primers mesos d’un nadó, comparant-ho una mica amb cada “cumple-mes”: cada mes que el nadó creix i es fa gran, reps un regal adequat a la seva edat 🙂 Una bonica manera de celebrar-ho, oi?\nCreiem que pot ser un regal ideal per a una embarassada i per això ja ho hem afegit a la nostra llista de regals recomanats per a una embarassada/nadó 🙂\nAquí teniu a dues mares a les que ens hagués encantat que ens regalessin una subscripció a Bebenube, per rebre cada mes un paquet per al bebé i celebrar els seus avanços i cumplemesos 🙂 Una subscripció de 6 mesos costa 139,90 € i la de 3 mesos 69,90 € (i la d’un mes, 24,90 €, per si ho voleu provar).\nUs ve de gust provar i rebre una caixa Bebenube a casa vostra? O teniu en ment una amiga embarassada a qui li encantaria rebre els regalets cada mes? L’Álvaro i la Irene, el pare i la mare que hi ha darrere de Bebenube, ens donen un codi del 50% de descompte per als lectors d’aquest bloc 🙂 🙂 🙂 El codi és: ACADEMIALOCA -> fer servir el codi.\nPer a les mares que volen cuidar-se, la capseta Birchbox conté productes de bellesa i lifestyle. Solen ser mostres de productes, que si t’agraden pots comprar també des del web de Birchbox.\nI com en el cas de Bebenube, sempre que es pugui, els productes estan personalitzats segons el teu perfil. En donar-me d’alta, vaig omplir una sèrie de preguntes sobre el meu tipus de pell, el que m’agrada, com em maquillo, què em preocupa més de la meva pell/cabell, etc. I per a la capseta de febrer, ja m’han donat a triar via email entre dos colors d’ombra d’ulls.\nLa meva capseta de gener 2018 contenia les següents mostres: crema per a mans “The Genuine Lapland” de Polaar, desmaquillant waterproof Kueshi, crema facial il·luminadora Unani, mascareta per als cabells Luseta amb llet de coco i corrector de color Miss Cop per tapar les ulleres. Tot això amb un fulletó on s’explica què és cada producte i com/quan utilitzar-lo.\nEl que més m’ha agradat: Espectacular la barra tapa-ulleres i la crema de mans de Lapònia. El primer, ideal per les meves nits sense dormir i, el segon, genial per viure en un lloc fred com la Garrotxa 🙂\nUna subscripció Birchbox també pot ser un bon regal per a futures mares … o fins i tot mares en postpart! Ja se sap, que quan tenim fills petits tenim menys temps per cuidar-nos… (aquí en teniu una que moltes vegades surt de casa sense pentinar ni maquillar). ¿Quina millor manera que et regalin coses cuquis per ser més bonica cada dia?! 😉 Si no tens temps d’anar a la pelu/saló de bellesa, la pelu ve a tu!\nEl preu de les subscripcions de Birchbox és: de 60 € la subscripció de 6 mesos; 32,85 € la de 3 mesos; i 10 € la d’un mes.\nQuè us han semblat? Quina capseta us agradaria que us regalessin? Apunteu-la a la vostra llista d’embaràs i gaudiu de les mistery box a casa 🙂


Royal Caribbean International - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRoyal Caribbean International és una empresa de creuers pertanyent a Royal Caribbean Cruises Ltd amb seu a la ciutat de Miami, Florida, Estats Units, amb 21 vaixells en servei.\n3 Futurs Vaixells\nRoyal Caribbean Cruise Line va ser fundada el 1968 per Cristian Alfonso Alvarado Timana, IM Skaugen & Company, i Gotaas Larsen, companyies navilieres de Noruega. La nova línia creada posa el seu primer vaixell, el Clipper Pacific, en servei durant 2 anys. A l'any següent, la capacitat de la línia es va duplicar amb l'addició del MV Aquamarine a la flota. Continuant amb l'expansió, la línia va afegir el Viking Sun el 1972. Royal Caribbean compra el 1986 una propietat costanera a Haití per al seu ús com a destinació privat per als seus hostes. Aquesta destinació es diu ara Labadee. Després d'una reestructuració de l'empresa el 1988, es va posar en marxa la línia de Sovereign of the Seas, el vaixell de passatgers més gran a flotació en el moment. Dos anys més tard, Nordic Empress i Viking Serenade entrar en servei, continuant una tendència de ràpid creixement dins de l'empresa. En el mateix any Royal Caribbean va comprar la seva destinació privada en segon lloc, Little Stirrup Cay, una illa a les Bahames, a la qual va rebatejar " Cayo Coco ". El 10 de maig " Royal Caribbean " dissipar la venda de dos dels seus vaixells Monarch i Majesty of the Seas. Royal Caribbean té planejat el Project Sunshine que consite en la construcció de 2 vaixells, Quantum of the Seas i Anthem of the Seas. Tots dos vaixells estan sent construïts en Aker Finnyards ubicat a Turku, Finlàndia.\nActualment Royal Caribbean International compta amb una flota composta per 22 vaixells, distribuïts en 6 categories, on cadascuna ofereix serveis i entreteniment diferent per als visitants, la distribució és la següent:\nNombre del Vaixell\nClasse Sovereign Majesty of the Seas\nClasse Visión Legend of the Seas\nClasse Visión Enchantment of the Seas\nClasse Visión Splendour of the Seas\nClasse Visión Rhapsody of the Seas\nClasse Visión Grandeur of the Seas\nClasse Visión Visión of the Seas\nClasse Radiance Jewel of the Seas\nClasse Radiance Radiance of the Seas\nClasse Radiance Brilliance of the Seas\nClasse Radiance Serenade of the Seas\nClasse Voyager Voyager of the Seas\nClasse Voyager Explorer of the Seas\nClasse Voyager Adventure of the Seas\nClasse Voyager Navigator of the Seas\nClasse Voyager Mariner of the Seas\nClasse Freedom Freedom of the Seas\nClasse Freedom Liberty of the Seas\nClasse Freedom Independence of the Seas\nClasse Oasis Oasis of the Seas\nClasse Oasis Allure of the Seas\nClasse Quantum Quantum of the Seas\nRoyal Caribbean International ha signat un preacord amb la drassana Meyer Werft per a la construcció d'una nova generació de vaixells.\nDesenvolupat sota el nom de "Projecte Sunshine ", suposa la culminació de més d'un any d'investigació en el sector naval de creuers. Aquests vaixells incorporar en el seu disseny noves i emocionants instal·lacions basades en les ja existents en els vaixells de la companyia a les quals s'afegiran inèdits escenaris on gaudir de les millors vacances.\nSegons aquest preacord, el primer vaixell d'aquesta sèrie es lliurarà a Royal Caribbean a la primavera de 2014 i hi ha la possibilitat de construir un altre nou vaixell per a la primavera de 2015. Aquests vaixells podran transportar 4.100 creueristes en règim de doble ocupació i tindran un pes de més de158.000 tones brutes. El cost estimat per cada cabina és de 170.000 euros i inclou el contracte amb la drassana, el disseny tant del vaixell com dels seus espais i la construcció d'aquest, des de l'estructura fins al més mínim detall del seu interior.\nEl " Projecte Sunshine " està actualment en les seves primeres fases de desenvolupament. El pla presentat es fonamenta en les millors instal·lacions dels vaixells ja existents de Royal Caribbean a què s'afegirà un nou concepte d'entreteniment que s'adapti a les necessitats de cada creuerista. A més, aquests nous vaixells comptaran també amb un major desenvolupament en energies eficients i tecnologies mediambientals, un dels majors compromisos de la companyia.\nEls futurs creuers són el Quantum of the Seas ( Quàntic dels Mars ) i el Anthem of the Seas ( Himne dels Mars ).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Royal Caribbean International\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Royal_Caribbean_International&oldid=26965095»


Col·legi La Milagrosa Cullera | ESCOLA DE PASQUA 2016 (immersió en anglés)\nLa nostra Escola de Pasqua (immersió en anglés), finalment es duu a terme. Hem format un bon grup d’alumnes!\nEncara que ja s’ha acabat el termini que posava en la circular, hem pensat ampliar-lo fins dimecres 23. Si voleu podeu passar per secretaria per preguntar o directament apuntar els vostres fills i filles! En la foto teniu la informació que posava en la circular.\nAlumnes del col·legi participant en competicions matemàtiques.Objetivos del desarrollo sostenible de la ONU


L'IAE és un impost directe, real, municipal, obligatori, de gestió compartida o dual, i censal.\nL'IAE és un impost directe perquè grava l'exercici de les activitats econòmiques i la quantia de les quotes tributàries es vincula al benefici mitjà d'aquestes activitats.\nL'IAE és un impost real perquè s'aplica en funció del resultat que deriva de les activitats econòmiques i no de tot el conjunt de fonts susceptibles de generar rendes al subjecte passiu.\nL'IAE és un impost municipal perquè s'atorga als ajuntaments pel fet de ser els seus recaptadors. En determinats casos, aquesta gestió recaptadora serà assumida per l'Administració Tributària de l'Estat, per qualsevol altra entitat pública, o bé tributada per mitjà de quotes provincials o nacionals.\nL'IAE és un impost obligatori perquè així ho imposa l'LRHL.\nL'IAE és un impost de gestió compartida o dual perquè d'acord amb la llei correspon a l'Administració de l'Estat l'elaboració de censos relacionats amb les activitats econòmiques, la inspecció i la gestió de les quotes provincials i nacionals, i als ajuntaments, la gestió, liquidació i recaptació de les quotes municipals.\nL'IAE és un impost censal perquè se serveix del cens per tal d'elaborar la matrícula de l'impost. L'elaboració i el manteniment d'aquest cens són competència exclusiva de l'Administració Tributària de l'Estat.


Objectiu educatiu – Pastoral Vedruna\nL'Objectiu Educatiu vol ser resposta:\nEn primer lloc, al desafiament que ens proposa la Proposta Educativa Vedruna d'educar de manera que "la persona sigui capaç d'un projecte de vida amb sentit i afrontar els desafiaments del món contemporani". (PEV pàg 23). A la invitació que ens fa el Projecte Marc de Pastoral d’Acompanyar la Vida i ser anunci de Vida.\nFinalment, volem destacar que l'Objectiu Triennal ha estat i continua sent, instrument de cohesió de tota l'escola Vedruna i exponent del nostre treball en xarxa.\nOrganització de l’objectiu triennal\nQuan parlem d’educació, parlem de canvi continuat en la nostra vida. Quan un infant, un nen, un adolescent fa un aprenentatge (de qualsevol tipus), diem que es transforma, que creix, que aprèn a viure.\nEducar, deu ser, doncs, això: acompanyar als nostres alumnes en el seu procés de canvi vital.\nPerò alerta!, és substancial i transcendent en educació prendre consciència que no es tracta, senzillament de canviar. Cal canviar amb sentit, de manera que les transformacions ens ajudin a trobar la millor versió de cada un de nosaltres.\nPodem ensenyar a viure? Es pot aprendre a viure?\nSí que podem. Paolo Freire ens diu: “L’Educació no canvia el món, canvia les persones que el transformaran”.\nPodem ensenyar a viure. Cal aprendre a viure. Hem d’aprendre a viure una vida que prengui sentit, no només pensant en nosaltres, sinó també en els altres. Hem d’ensenyar a viure a unes persones, els nostres alumnes per tal que vulguin transformar el món, de manera que es comprometin amb la idea que un “món millor és possible” i actuïn per ser motor del canvi.\nPer aconseguir-ho hem d’ensenyar a aprendre a reflexionar sobre la pròpia persona.\nQuins principis, quines actituds i quins valors tenim a la nostra vida?\nCap a on els orientem?\nSom coherents entre allò que diem i allò que fem?\nSi som capaços d’introduir aquestes reflexions, en el dia a dia dels nostres alumnes, haurem convidat, des de l’escola Vedruna a viure la vida de manera plena.\nTots ens podem adonar que creixem de manera constant. La nostra vida és un procés de canvi que no s’atura.\nÉs important que l’alumne prengui consciència que aquest canvi es produeix en múltiples àmbits de la seva vida: en el físic, (en primer lloc i de manera més evident), però també en les relacions amb els altres, en les maneres de viure, en els hàbits. Canviem, també, la nostra manera de pensar, de sentir i de veure la vida. Sense dubte que canviem i això ens fa créixer.\nCal, però, créixer amb sentit, essent capaços de trobar i donar valor als canvis que es produeixen en nosaltres mateixos i en els altres.\nQuan creixem, canviem nosaltres i transformem el nostre entorn. L’objectiu d’aquest curs és adonar-nos que amb les nostres actituds, les nostres maneres de fer i ser en diferents àmbits de la nostra vida, poden ajudar a millorar el nostre entorn. Cal prendre’n consciència. Si les nostres actituds són de compromís i de millora, estem canviant no només nosaltres mateixos, sinó les persones que viuen i conviuen entre nosaltres.\nA l’escola Vedruna, pel nostre Projecte Educatiu, ens cal impulsar i transformar canvis que estan relacionats amb les actituds que ens mostra l’Evangeli de Jesús. I, sempre, fer canvis, implica agafar compromisos, prendre partit i aprendre a valorar actituds que fan millor la nostra vida i la vida dels altres: ser agraïts, participar, tenir cura dels altres i aprendre a viure i a jutjar segon el model de l’Evangeli.\nL'objectiu del tercer any consisteix en adonar-se que créixer i comprometre’s amb la vida implica renovar-se. Quan tenim clar el nostre compromís amb un estil de vida som coherents amb els principis i valors d’aquest. Per tant, renovació suposa d'una banda, deixar enrere aquells aspectes que no són vàlids i substituir-los per altres de nous, i de l'altra, recuperar aquells que eren importants en les nostres vides i que per diverses circumstàncies s'han debilitat, perdut vigor o anquilosat.\nEl canvi amb sentit entès com a possibilitat de renovació personal és molt clar en la lectura del fet religiós. Nadal: per al cristià Jesús neix cada dia, quan ens estimem, quan recuperem la senzillesa i l'afecte dels nens. Neix cada dia quan actuem segons Ell ens va ensenyar. Pasqua: una nova vida. El mateix Papa Francesc ens ho recordava en una de les seves homilies: «és Jesús mateix qui diu:" jo faig noves totes les coses ". Com si la seva vocació fos la de renovar-ho tot. I això és el Regne de Déu que Jesús predica. És una renovació, una renovació autèntica. I aquesta renovació està per damunt de tot en el nostre cor ». Però, al costat del fet religiós, tots els altres àmbits són possibles.\nPresentació de l'objectiu educatiu 18-21\n“Més Enllà de l’Aula” 4t ESO a Cantonigròs\nComencen les trobades de 2n d’ESO al Montseny


TRAÇ I MOVIMENT - CRA'P\nTRAÇ I MOVIMENT\nCRA’P col·laboracions 2016\nDissabte 30 d’abril d’11h a 12:30\nTaller per contactar amb el cos i la creativitat a través de la dansa-moviment, la música, el joc lliure i l’expressió plàstica. A través de diversos exercicis i jocs els nens i nenes van prenent consciència i desenvolupant la seva part creativa. Es proposa un espai on sentir-se segur/a i lliure d’opinió i acció, afavorint l’autonomia del nen/a tant pel cos com pel mental.\nPer infants de 5 a 12 anys.\nImpartit per: Tierracorazón (Lilah Arsuaga i Javier Fernández)\nLilah Arsuaga Méndez. Bilbao 1976. Llicenciada en Art Dramàtic i Belles Arts (Bilbao) i Art Teràpia (Madrid). Treballa des de fa més de 20 anys des de la faceta artística en temes relacionats amb educació, tallers per persones en diferents riscos d’exclusió social i en escoles d’educació viva (últims 10 anys)\nJavier Fernández Caracena. Miranda de Ebro 1972. Diplomat en Shiatsu “Escola Japonesa de Shiatsu” (Barcelona). Actualment formant-se i experimentant en diverses disciplines; permacultura (Institut de Permacultura Montsant), fusteria silvestre (Slow Fusta), “Segni Mossi”, contact-improvisació.\nPreu: 12€ (10€ col·laboradors de Cra’p)


Colegio Pureza de María Sant Cugat. Educación Secundaria\nHome > Educació Secundària\nEn aquesta etapa, determinant en la formació del nostre alumnat, considerem important seguir potenciant totes les seves capacitats i competències, així com el seu sentit ètic i social ja que en un futur no molt llunyà seran membres adults de la nostra societat.\nPer a això, a Pureza de Maria fomentem l’APRENENTATGE CONTINU, acompanyats en tot moment, en un AMBIENT DE FAMÍLIA i SOLIDARITAT.\nEls nostres alumnes consoliden els hàbits d’estudi i treball i adquireixen els elements bàsics de la cultura. Especialment en els seus aspectes humanístic, artístic, científic i tecnològic.\nEl nostre alumnat s’obre pas en el camí de la vida, a través d’un discerniment real de les seves capacitats i dels seus somnis, per això promovem:\nTutories setmanals i atenció personalitzada als nostre alumnat.\nAcompanyaments en el seu procés de creixement en la fe.\nFormació de grups reduïts per a aquells alumnes amb dificultat en l’aprenentatge.\nJornades Orienta, en el nostre desig d’oferir un ampli ventall de possibilitats.\nSuport del Departament d’Orientació al servei de l’alumnat per promoure l’atenció a la diversitat i l’orientació acadèmica i professional.\nItinerari d’educació afectiva i sexual: Teen Star i Desarrollo y Persona.\nCompromesos amb el seu entorn, el nostre alumnat, promou la solidaritat i pren consciència de la realitat que els envolta a través de campanyes, en què col·laboren activament:\nRecollida d’aliments i Dejuni voluntari.\nMarxa solidària iDia de la pau.\nCampanya de Nadal..\nAMPLIACIÓ D’ HORITZONS\nEl nostre alumnat coneix i gaudeix de les grans possibilitats que s’obren al seu voltant, a través de la participació en:\nConcursos i activitats obertes a Sant Cugat.\nSortides culturals trimestrals dins de la Comunitat Autònoma.\nIntercanvis amb l’estranger: Anglaterra i Alemanya.\nVivència compartida d’experiències amb altres escoles Pureza de María d’Espanya:\nTrobada anual a Taizé (França)\nOlimpíades Pureza de María\nA la gran família de la Pureza som conscients de la importància de la implicació de les nostres famílies en la tasca educativa. Així doncs, fomentem la comunicació entre el col·legi i la família a través de diferents mitjans:\nEl tracte personalitzat amb les famílies en les tutories de pares i les reunions d’inici de curs.\nLa pàgina web: www.pmaria-santcugat.org\nLes RRSS: Facebook, Twitter, Instagram i Youtube\nL’Associació de Pares i Mares (AMPA)\nEn unes instal·lacions excel·lents, envoltats de natura i aire pur, els nostre alumnat, es prepara per a una reeixida incorporació a estudis posteriors o al món laboral. Alhora, prenen consciència de la importància del reciclatge i del respecte pel medi ambient.\nSocial and Emotional Learning (1r i 2n quadrimestre).\nMore than Words (1r i 2n quadrimestre).\nEsport (1r i 2n quadrimestre).\nSing Along (1r i 2n quadrimestre).\nVegetable Garden (1r i 2n quadrimestre).\nLaboratori de ciències (1r i 2n quadrimestre)\nSciences (1r i 2n quadrimestre)\nMoral i vida\nExpressió de la fe\nEsport (2n quadrimestre).\nPrimers auxilis (1r i 2n quadrimestre).\nPlats i Olles (1r i 2n quadrimestre).\nTeatre (1r quadrimestre).\nCostura (2n quadrimestre).\nSegona llengua estrangera: Alemany (anual).\nMoral i vida.\nTaller de comprensió lectora.\nASSIGNATURES OPTATIVES I COMPLEMENTÀRIES\nBloc 2.0 (1r i 2n quadrimestre).\nDigital Photography (1r i 2n quadrimestre).\nEmprenedoria (1r i 2n quadrimestre).\nCultura Clàssica (1r i 2n quadrimestre).\nCIATE: Curs d’iniciació a tècnic d’esport (anual).\nSegona llengua estrangera: Francès (anual).\nFonaments del diàleg religiós.\nExpressió de la fe.\nCiències aplicades a l’activitat professional.\nSegona llengua estrangera: Alemany.\nGuia de l’alumnat ESO Curs 2019-2020\nCriteris Generals d'Avaluació Curs 2019-2020


La línia d'autobús Berga-Manresa-Barcelona amplia els serveis | NacióManresa\nper Redacció, 29 de juny de 2018 a les 19:26 |\nEn el marc de les actuacions de millora de l'ATM de Barcelona, s'amplien els serveis de la línia Berga-Manresa-Barcelona que passa per Sallent.\nS'incorpora una nova expedició Manresa-Navàs de dilluns a divendres feiners a primera hora del matí. L'hora de sortida és a les 6.50h des de Manresa amb arribada a les 7.30h a Navàs i amb parades a les 7.14h a Cabrianes i a les 7.17h a Sallent. A partir de Navàs el trajecte continuarà amb l'actual expedició fins a Berga.\nS'afegeix una altra expedició de dilluns a divendres feiners Berga-Manresa. Amb sortida des de Berga a les 16.30h i arribada a Manresa a les 17.45h amb parades a Sallent a les 17.15h i a Cabrianes a les 17.21h.\nTambé es comptarà amb quatre noves expedicions Berga-Barcelona en cap de setmana. Dues els dissabtes a les 11.00h i a les 13.00h i dues més els diumenges i festius a les 9.00h i a les 11.00h. En sentit contrari, de Barcelona a Berga, també s'inclouen 4 expedicions. Els dissabtes a les 13.30h i a les 17 h i els diumenges i festius a les 11 h i a les 14.30h. Aquestes línies seran semi directes amb parades només a Navàs i Sallent.\nAl mateix temps s'incorporen nous serveis de reforç entre Barcelona i Berga. Els divendres lectius a les 12.30h, els dijous i divendres lectius a les 17.15h, els dilluns lectius a les 8.30h i els diumenges lectius a les 17.30h.\n- Nous horaris de la línia\nMunicipis, transport públic


Sense gimnàs ni dietes estrictes. Com la fundadora dels estudis\nLa pèrdua de pes sempre ha estat un tema candent per a les noies del nostre temps. Algú s’asseu a dietes esgotadores, algú passa tot el temps lliure al gimnàs. Actualment, hi ha moltes maneres de perdre pes. Però la fundadora dels estudis d'estirament TOPSTRETCHING Anna Kanyuk va decidir no recórrer a mesures dures i perdre pes durant molt de temps, però de manera raonable, perquè el pes no torni més. Així és com ho va fer la noia.\nJessica Simpson va caure 45 kg en sis mesos després del part. 4 secrets físics del cantant\nNo hi ha pèrdua de pes extrema ni entrenament abans de perdre la consciència.\nCom aconseguir resultats d’alta qualitat mentre es perd pes?\nPer baixar de pes per 12 kg, la nena va trigar tres anys sencers: per primera vegada va pensar a perdre pes el 2014 i va obtenir un resultat alegre el 2017. És cert que l'Anna mai no va ser completa, però inicialment estava lluny de la figura dels seus somnis.\nLa noia va esperar immediatament un resultat a llarg termini, sense intenció de perdre una dotzena de quilograms en un mes. I abans d’actuar, va fer una llista de mals hàbits, prometent-se desfer-se’n almenys d’un cada setmana. Els hàbits eren els següents: inclinar-se, fumar, llançar constantment una cama sobre l'altra. L'Anna també va començar a mastegar el menjar més a fons, a fer dos entrenaments a la setmana i a caminar més.\nLlevar-se a les set del matí\nPer descomptat, el factor més important per perdre pes són els patrons de son adequats. L'Anna va admetre que anava al llit en qualsevol moment, però la pujada s'havia de fer exactament a les set del matí. Així, el cos recorda certes hores de vigília, de manera que no cal despertar. Tot i això, els experts en salut creuen que el son saludable hauria de durar almenys sis hores, preferiblement les vuit.\nAprendre a escoltar el rellotge intern per ser més productius.\nCanvi d’hàbits gustatius i esports regulars\nAnna va recórrer a un sistema nutricional separat. Està segura que pot existir sense fanatisme. La tasca principal de Buzzard era separar els aliments de les begudes. Segons la seva opinió, afavoreix el bon funcionament de l'estómac i els intestins, ajuda el cos i la pell a estar sans. De moment, la nena menja cinc vegades al dia. No exclou el pa de la dieta, sinó que només tria un producte integral de gran qualitat.\nPer descomptat no es pot prescindir d’esports habituals. La noia es dedica a la boxa tres vegades a la setmana i de tant en tant juga a futbol. I, raPer descomptat, no s’oblida del seu estirament preferit.\nEsports durant l’embaràs\nEl 2018, Anna va donar a llum una filla, de manera que es va haver de restaurar la forma del relleu. No obstant això, va resultar no ser tan difícil, ja que la noia no va renunciar a l’esport ni tan sols en un període de vida especial. Només al primer trimestre de l’embaràs li va costar molt: no hi ha activitat i el desig de dormir constantment és enorme. I els metges recomanen estrictament no fer exercici durant els primers mesos.\nPerò després Kanyuk Vaig tornar amb gust a les classes i ho vaig fer de manera que tres dies abans de parir encara vaig anar a entrenaments individuals. Probablement és per això que la nena no va augmentar de pes durant tot el període d'embaràs.\nCom no augmentar de pes durant l'embaràs? Entrenament segur per a futures mares\nA continuació s'explica com mantenir-se en forma durant un període especial de la vida.\nTots aquests principis funcionen molt bé junts. Però, segons Anna, el més important per assolir l'objectiu desitjat no és desesperar-se i seguir sent optimista en qualsevol situació.\nPublicació anterior Esvelta o anorèxia? Les estrelles russes van ser criticades per ser massa primes\nPropera publicació Retorn elegant: 7 articles esportius per encàrrec\nPer descomptat, cap prova us indicarà el bon nivell que teniu en forma física o en crossfit. Com que les proves més reveladores sempre seran els v...


Ni un pam de net | Diari de Tarragona\nCaldria exigir als partits que basin el funcionament en estructures democràtiques\n21 de Junio de 2016 - 09:48 hs\nEls mitjans de comunicació van plens de la campanya electoral prèvia a les eleccions a Corts del dia 26 de juny. Els partits polítics lluiten per transmetre una bona imatge dels seus caps de cartell, alhora que intenten desqualificar els adversaris, sense que tot plegat aconsegueixi definir una proposta electoral que resulti engrescadora per una majoria, una oferta que ens faci pensar en el futur amb un cert optimisme. Després del debat a quatre, hi ha una aferrissada lluita per atorgar-se la victòria, com si es tractés d’un tema d’estat. De la mateixa forma, surten propostes amb tendència a amagar el passat i a difuminar el present, en uns moviments amb pretensions anestèsiques que ens conviden a votar sense tenir en compte els precedents. A desgrat d’aquesta mena de circ polític que intenta projectar imatges gairebé idíl·liques, som moltes les persones que creiem que la corrupció és un dels majors problemes existents.\nMassa sovint, els ciutadans ens trobem amb notícies que ens informen sobre les diverses activitats delictives protagonitzades per personatges lligats als sectors polítics i econòmics. Les informacions sobre el drenatge de cabals públics que es canalitzen cap a grups i persones relacionats per determinades afinitats sembla que no hagin d’acabar mai. Per més taca d’oli, les xifres que surten a la llum fan de bon suposar que només equivalen a la punta d’un gran bloc de gel que neda en aigües tan fondes com fosques, el volum total del qual es fa difícil de predir. Tot plegat resulta esfereïdor en democràcia, i més en temps d’una crisi que ha estat provocada en gran part pels mateixos actors.\nLa sensació d’impotència i desmoralització de la ciutadania és absoluta, a partir del moment que es comprova que el grau d’implicació en els escàndols és proporcional a les cireres que es remenen en el sector públic. Quan la immoralitat la protagonitzen els polítics, l’única cosa que es fa des del mateix sector és criticar d’adversari, sense plantejar-se d’una vegada per totes actuacions que posin fi a aquesta forma de fer escandalosament corrupta, poc ètica. Definitivament, les acusacions encreuades intenten tapar unes vergonyes que sovintegen, sense que al ciutadà li arribi altre missatge que la inútil cantarella de: «I vosaltres més».\nEntre l’allau de notícies que responen a la realitat protagonitzades per algunes persones relacionades amb els poders públics, n’apareixen altres que són absolutament inversemblants, que a base de maledicències busquen la difamació de l’adversari polític, en una mena de joc brut que només deslegitima els que el practiquen, malgrat que pel camí sembri incerteses.\nLa ciutadania, a força de conèixer el degoteig de notícies relatives a les acusacions de corrupció i de tràfic d’influències sembla que s’hagi immunitzat, però la realitat és que hi ha una enutjosa conformitat davant d’un desgavell que perdura en el temps. No se sap què s’ha de fer, però això no elimina la possibilitat que tard o d’hora es produeixi una reacció irada contra aquesta forma de fer.\nPosats a demanar transparència, el primer que caldria exigir als partits polítics és que basin el seu funcionament en estructures democràtiques, més que no pas en fidelitats i en adhesions que fomenten llaços d’afinitat entre persones que resulten poc eficaços quan s’han de traslladar a les institucions públiques. Els ciutadans estem tips de veure polítics que de forma individual condicionen el funcionament dels partits polítics; també fa mal d’ulls veure segons quines llistes electorals, i també algunes de les persones que governen institucions públiques. Igualment, estem farts de veure sempre les mateixes cares que es mouen d’un lloc a l’altre sense abandonar per a res ni al llarg de molts anys diversos càrrecs de dubtós benefici pel ciutadà, i ja és tot un poema el grau d’incompetència dels anomenats càrrecs de confiança.\nJa fa massa anys que a Espanya diversos grups es mouen amb total impunitat i amb la finalitat d’aconseguir drenar en benefici propi unes riqueses que, en bona llei, haurien d’anar a parar a la societat que diuen representar. Ja són uns quants segles que aquests grups viuen dels privilegis que s’han autoconcedit, i ja només faltava que en el decurs dels darrers trenta anys de democràcia els nostres polítics se n’atorguessin altres de dubtosa legitimitat.\nÉs probable que algú asseguri que tot això forma part de la legalitat i és cert, però darrerament la ciutadania ja comença a qüestionar-se les finalitats d’algunes lleis que considera poc legitimes i fins i tot immorals. I això aniria bé que fos el principi del fi d’algunes impunitats.\nCel Net critica la falta d'informació de l'abocament químic d'Alcover\nLos basureros de Salou no llegan a un acuerdo con la empresa


Estem en perill de no créixer... - Ana Pilar Psicologia i Logopèdia\nEstem en perill de no créixer…\nEstem en perill de no créixer. Tenir idees és meravellós, més encara si tenim les portes del nostre cap obertes al món. Una idea en una ment tancada pateix el perill de no evolucionar i quedar-se atrapada. La ment no creix i la persona s’estanca. Les idees, per fer-nos créixer com persones, necessiten ser contrastades. En escoltar les opinions dels altres, podem posar a judici les nostres pròpies opinions. Dubtem. Això pot fer-nos patir cert malestar. Obrir-se a idees que no concorden amb els nostres esquemes o amb els nostres valors pot incomodar-nos, fins i tot escandalitzar-nos, o fer-nos sentir estranys perquè hi ha persones que pensin coses tan diferents.\nContrastar idees pot fer que apareguin moviments interns, xocs amb les nostres creences de vida. Aquestes creences la majoria de vegades s’han creat sense adondar-nos al llarg de la nostra existència, i quan es posen en dubte poden aparèixer conflictes dins nostre. Es desfà el que sempre hem pensat. Aprendre a reestructurar les nostres creences amb aquestes noves idees, inclús desenvolupant nous valors, és un extra afegit a la nostra qualitat de vida.\nRebre opinions, crítiques, escoltar atentament diferents punts de vista i opinions ens obliga a pensar-les, establim noves connexions neuronals. Rebem les crítiques com oportunitats per a créixer! Perquè créixer internament ens fa sentir vius. Mantenir-nos en constant revisió ens ajuda, en definitiva, a ser més feliços, actius i amos de la nostra pròpia vida.\nEn obrir-nos a aquestes novetats, tenim oportunitat per revisar, desfer i refer la nostra pròpia idea, o si no estem preparats per tots aquests canvis que ens fan sortir de la nostra zona de confort, com a mínim adonar-nos que hi ha altres opinions de pensament. Podem anar introduint aquests canvis a poc a poc a mesura que avancem a la vida, perquè les nostres idees poden canviar! Som lliures per decidir i canviar d’idea! I no passa res!\nI és que no donar la possibilitat de canvi a les nostres idees ens impedeix crear-ne de noves, i un dia pot haver-hi tant espai per omplir, amb tant poques idees, que només quedi lloc per al buit, i pot arribar-se a sentir aquell buit intern que no se sap d’on ve.\nAna Pilar Ros 19/01/2016 Psicologia i Logopèdia\n← L’esport de la queixa\nPors, la foscor i l’hora d’anar a dormir →


Temes 7 i 10. canvis econòmics (180...\nby Rafa Oriola\nL’espai geogràfic espanyol i català Tema 2 Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 2.\nÍndex

1.El territori espanyol: situació i extensió

2. Importància de la situació geogràfica

2.1. Influència en el clima i la vegetació

2.2. Influència en l’evolució històrica

3. Diversitat física

3.1. Evolució demogràfica

3.2. Diversitat del clima i la vegetació

4. Diversitat humana

4.1. Evolució demogràfica

4.2. Evolució econòmica

5. L’organització territorial de l’Espanya contemporània

5.1. Evolució històrica

5.2. L’Estat de les autonomies

6. L’organització territorial de Catalunya

6.1. Situació geogràfica

6.2. L’organització politico-administrativa

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 3.\nObjectius

Conèixer la situació, extensió i diversitat física i humana dels territoris peninsulars i insulars que formen Espanya.

Valorar els contrastos físics, tant del relleu com del clima i la vegetació, que donen forma a una diversitat de paisatges naturals.

Identificar les principals característiques demogràfiques i econòmiques que donen lloc a una diversitat humana, amb un desigual creixement demogràfic i econòmic.

Conèixer l’actual divisió administrativa d’Espanya.

Conèixer la situació geogràfica i l’actual organització politicoadministrativa de Catalunya.

\n1. El territori espanyol: situació i extensió Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 5.\n1. El territori espanyol: situació i extensió Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 6.\n1. El territori espanyol: situació i extensió Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 7.\n1. El territori espanyol: situació i extensió ILLES BALEARS Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 8.\n1. El territori espanyol: situació i extensió LES CANÀRIES Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 9.\nÍndex

1.El territori espanyol: situació i extensió

2. Importància de la situació geogràfica

2.1. Influència en el clima i la vegetació

2.2. Influència en l’evolució històrica

3. Diversitat física

3.1. Evolució demogràfica

3.2. Diversitat del clima i la vegetació

4. Diversitat humana

4.1. Evolució demogràfica

4.2. Evolució econòmica

5. L’organització territorial de l’Espanya contemporània

5.1. Evolució històrica

5.2. L’Estat de les autonomies

6. L’organització territorial de Catalunya

6.1. Situació geogràfica

6.2. L’organització politicoadministrativa

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 10.\n2.1 Influència en el clima i la vegetació Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 11.\n2.1 Influència en el clima i la vegetació Bardenas Reales (Navarra) Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Paisatge desèrtic 12.\n2.1 Influència en el clima i la vegetació Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Paisatge Mediterrani Cala Trebalúger - Menorca 13.\n2.1 Influència en el clima i la vegetació ROURE ALZINA ALZINA SURERA MATA D’ESPART PI AVET BOSC LAURISILVA Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 14.\n2.2 Influència en l’evolució històrica (no entra a examen) Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró La Prehistòria i l’Edat Antiga 15.\n2.2 Influència en l’evolució històrica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Roma a la Península 16.\n2.2 Influència en l’evolució històrica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Edat Mitjana (Pobles Germànics i Visigots) 17.\n2.2 Influència en l’evolució històrica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Musulmans a la península 18.\n2.2 Influència en l’evolució històrica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró L’Edat Moderna 19.\n2.2 Influència en l’evolució històrica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 20.\n2.2 Influència en l’evolució històrica Situació de l’Imperi Español. En blau els territoris independitzats en la guerra de la Independència. Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró L’Edat Contemporània 21.\n2.2 Influència en l’evolució històrica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró L’Edat Contemporània 1986 – Signatura Espanya a Europa 22.\nÍndex

1.El territori espanyol: situació i extensió

2. Importància de la situació geogràfica

2.1. Influència en el clima i la vegetació

2.2. Influència en l’evolució històrica

3. Diversitat física

3.1. Evolució demogràfica

3.2. Diversitat del clima i la vegetació

4. Diversitat humana

4.1. Evolució demogràfica

4.2. Evolució econòmica

5. L’organització territorial de l’Espanya contemporània

5.1. Evolució històrica

5.2. L’Estat de les autonomies

6. L’organització territorial de Catalunya

6.1. Situació geogràfica

6.2. L’organització politicoadministrativa

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 23.\n3.1 Diversitat física: Diversitat del relleu

Característiques del relleu peninsular :

Forma massissa

Altitud mitjana elevada : 660 metres, causada per la messeta. (Pic més alt: Mulhacén – 3479 metres)

Disposició perifèrica del relleu peninsular.

http://www.librosvivos.net/smtc/homeTC.asp?TemaClave=1008

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 24.\n3.1 Diversitat física: Diversitat del relleu

Característiques Illes Balears :

Prolongació Nord-est Sistema Bètic

No grans altituds (Puig Major – Mallorca 1445 metres)

Característiques Illes Canàries :

Oest continent Africà

Roques volcàniques

Teide (3715 metres, el més alt d’Espanya)

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 25.\n3.1 Diversitat física: Diversitat del relleu

Relleu Espanya

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 26.\n3.2 Diversitat física: Diversitat del clima i la vegetació peninsular

Factors determinants del clima peninsular :

Latitud :

a) situació en la zona temperada de l’hemisferi Nord

b) precipitacions mitjanes (variacions en funció de la regió)

c) rep moltes hores d’insolació

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 27.\n3.2 Diversitat física: Diversitat del clima i la vegetació peninsular

Influència continental i marina :

a) masses d’aire provinents d’Europa i del Nord d’Àfrica

b) masses d’aire provinents de l’oceà Atlàntic i de la Mediterrània

c) Dos grans dominis climàtics (amb gran varietat de climes regionals):

c.1) l’oceànic temperat i més humit

c.2) mediterrani més sec i càlid

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 28.\nCorrents oceàniques Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 29.\n3.2 Diversitat física: Diversitat del clima i la vegetació peninsular

Relleu

a) l’altitud determina clima de muntanya (temperatures baixes i més precipitacions que en zones planes)

b) els relleus més exteriors dificulten el pas cap a l’interior, per tant, el clima d’interior és més contrastat que a la costa.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 30.\n3.2 Diversitat física: Diversitat del clima i la vegetació peninsular

Circulació atmosfèrica

Situada a la zona de convergència de les masses d’aires polars i tropicals

El clima es defineix a partir d’uns elements, ( http://www.educaplus.org/climatic/04_elem_queson.html ) entre ells:

La temperatura

Les precipitacions

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 31.\n3.2 Diversitat física: Diversitat del clima i la vegetació peninsular

La vegetació peninsular

Espanya humida: de clima oceànic: prats naturals, arbres de full caduca (roure, castanyer, faig,…)

Espanya seca: clima mediterrani: plantes adaptades a el calor (alzines, pins, sureres,…)

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 32.\n3.2.Clima i vegetació dels territoris insulars

Illes Balears :

Influència del mar

Temperatures suaus i vegetació mediterrània

Illes Canàries (clima subtropical) :

Latitud subtropical

Temperatures mitjanes elevades

Vegetació formada per matolls, però també vegetació endèmica, com la laurisilva.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 33.\nPaisatges peninsulars

Paisatge : és un geosistema, el conjunt de l’ecosistema d’una àrea i els elements econòmics, socials i culturals característics de la societat humana que determinen la seva influència en el lloc.

També, una porció de territori caracteritzat per una combinació dinàmica de diferents elements geogràfics (abiòtics, biòtics i antròpics) que en interrelacionar-se donen com a resultat un conjunt en constant canvi i evolució.

Els paisatges poden ser: naturals o antropitzats.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 34.\nPaisatges peninsulars

A causa de l’acció antròpica, les modificacions en els darrers segles en el paisatge s’han incrementat considerablement.

L’acció antròpica té un fort impacte ambiental que es fa imprescindible la gestió del paisatge.

Cal que es desenvolupa una ordenació i gestió del territori que garanteixi un ús racional i sostenible.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró http://www.librosvivos.net/smtc/homeTC.asp?TemaClave=1008 35.\nPaisatges antropitzats espanyols

Paisatge rural

Depèn de les característiques del paisatge natural i de la forma d’ocupar i organitzar l’espai agrari

A l’Espanya seca :

a) paisatge de secà

b) poblament rural concentrat

c) els habitatges formen nuclis compactes, pobles o viles a prop d’una font d’aigua (riu, pou,...)

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 36.\nPaisatges rurals de secà Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 37.\nPaisatges antropitzats espanyols

A l’Espanya humida :

a) les cases no s’agrupen en grans nuclis (petites poblacions amb poques cases al voltant d’un nucli central)

b) També les cases es poden estendre independentment pel territori (masies, granges aïllades,...

c) les separacions entre els diferents nuclis o cases poden ser cultius, prats, boscos,...

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 38.\nPaisatges rurals Espanya humida Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 39.\nPaisatges antropitzats espanyols

Paisatge urbà :

El forma el poblament en ciutats

És el resultat d’un llarg procés històric

Les ciutats a l’Estat Espanyol estan distribuïdes de forma irregular

Les ciutats més dinàmiques, actualment, estan situades a la perifèria (País Valencià, País Basc, Andalusia i Catalunya) i a Madrid

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 40.\nPaisatges urbans Madrid  Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 41.\nÍndex

1.El territori espanyol: situació i extensió

2. Importància de la situació geogràfica

2.1. Influència en el clima i la vegetació

2.2. Influència en l’evolució històrica

3. Diversitat física

3.1. Evolució demogràfica

3.2. Diversitat del clima i la vegetació

4. Diversitat humana

4.1. Evolució demogràfica

4.2. Evolució econòmica

5. L’organització territorial de l’Espanya contemporània

5.1. Evolució històrica

5.2. L’Estat de les autonomies

6. L’organització territorial de Catalunya

6.1. Situació geogràfica

6.2. L’organització politicoadministrativa

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 42.\n4.1 Evolució demogràfica

Característiques de l’evolució :

Augment de més del doble des del 1900 al 2001. (2008, 45 mil.lions)

Contrastos demogràfics degut al creixement i distribució desigual

Creixement més elevat entre el 1900 i la dècada dels 70 (alta natalitat i descens de la mortalitat)

A partir dels 70, i fins a l’actualitat, descens de la natalitat (actualment hi ha un repunt)

Espanya ha passat de ser un país emissor d’emigrants a ser un país receptor d’emigrants

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 43.\n4.1 Evolució demogràfica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 44.\n4.1 Evolució demogràfica

Fins el s. XX el principal destí dels emigrants espanyols va ser Amèrica Llatina

En la dècada dels 60, el destí van ser països europeus (França, Alemanya i Suïssa); aproximadament uns 2 mi.lions

Els emigrants procedien de zones rurals i amb pocs recursos.

També es va produir una emigració del camp cap a la ciutat dins del mateix territori (una de les causes de la desigualtat de creixement d’algunes poblacions).

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 45.\nEmigració espanyola finals XIX - XX Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 46.\n4.1 Evolució demogràfica

Característiques de la immigració actual a Espanya

Destacat focus d’immigració

2008: + de 4 mil.lions d’estrangers.

La majoria provenen de països amb inestabilitat política o economies febles.

Arriben a la recerca de feina

Procedència del països del Magreb, d’Amèrica Llatina i d’Àsia.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 47.\n4.1 Evolució demogràfica

És una de les causes del creixement actual de la població (sobretot de Catalunya, Madrid, Illes Balears, Canàries).

A partir dels 80 molts dels emigrants espanyols varen tornar Espanya (especialment Andalusia i Múrcia).

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 48.\nPorcentaje de la población extranjera en los países de la Unión Europea (2000) Fuente: Base de Datos de Migraciones Laborales. OIT . Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 49.\nImportancia de los grupos más numerosos de población extranjera en España según países de procedencia en 1992 y 2001. Fuente: Dirección General de Policía, M. del Interior, 1992, y Censo de Población, 2001. Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 50.\nPoblación extranjera en las provincias españolas en 2001 Fuente: Avance del Censo de Población. 2001 Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 51.\n4.1 Evolució demogràfica

Característiques de la distribució de la població

Contrast entre perifèria i interior

Repartiment desigual

Zones més poblades a la perifèria

També Madrid, Sevilla o Saragossa

Contrast amb l’interior amb una densitat més baixa de població

Ciutats amb més habitants: Madrid, Barcelona, València, Sevilla i Saragossa.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 52.\nDensitat de la població a Espanya http://es.wikipedia.org/wiki/Archivo:Variaci%C3%B3n_de_la_poblaci%C3%B3n_espa%C3%B1ola_entre_1981_y_2005.svg Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 53.\n4.2. Evolució Econòmica Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 54.\nParticipación relativa de los sectores productivos españoles en el PIB Fuente: Años 1901-1990 en J. Alcaide: Una revisión urgente de la Renta Nacional del España en el siglo XX. 1950-1999. BBV informes económicos de 1978 y 1997 e INE. Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Año Sector Primario Sector Secundario Sector Terciario 1901 46.4 19.6 34.0 1935 34.5 31.7 33.8 1940 31.9 28.3 39.8 1960 22.6 36.7 40.6 1975 10.3 39.0 50.7 1985 6.4 34.2 59.4 1990 5.1 34.5 60.4 1995 3.9 30.6 65.5 1999 3.1 33.0 66.3 55.\n4.2 Evolució Econòmica: l’ agricultura

Característiques de l’agricultura

Es modernitza cap al 1950, fet que augmenta el seu rendiment.

Es produeix, al mateix temps, l’emigració del cap a la ciutat (genera desequilibri entre sectors).

La població activa passa de l’agricultura a la indústria i també al sector serveis.

Destaquen els productes de secà (olivera i cereals)

Destaquen, més en l’actualitat, l’augment en productes de regadiu (hortalisses i arbres fruiters)

L’entrada a la UE en el 86 va comportar excedents, i per tant, es va incentivar el tancament d’explotacions no rendibles . Important l’acció de la PAC a Espanya.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 56.\n4.2 Evolució Econòmica: la indústria i els serveis

Característiques de la indústria i els serveis

( http://www.slideshare.net/isaacbuzo/proceso-de-industrializacin-de-espaa-presentation )

La industrialització s’inicia en la segona meitat del segle XIX (Catalunya i País Basc)

Alguns dels obstacles era la configuració física de la península.

La Guerra Civil va interrompre el desenvolupament, que ja era lent.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 57.\n4.2 Evolució Econòmica: la indústria i els serveis

1959: Pla d’Estabilització

1964: Plans de desenvolupament (Industrialització de zones com Valladolid, Vigo o Saragossa)

60-70: els dos sectors van passar a ser majoritaris tant en ocupació com en producció

Creixement no uniforme (Catalunya, País Basc i Madrid)

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 58.\n4.2 Evolució Econòmica: la indústria i els serveis

Sectors més dinàmics: siderometal·lúrgica, química, construcció de maquinària naval, automoció, tèxtil i agroalimentària.

El creixement industrial va anar acompanyat del creixement dels serveis (especialment turisme)

Finals dels 70: crisi de la indústria, especialment siderometal·lúrgica

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 59.\n4.2 Evolució Econòmica: la indústria i els serveis

Dècades 80 i 90: incorporació a la UE. Modernització de la indústria.

Darrers anys segle XX i inicis XXI: dos pilars: la construcció i el consum privat. Augments del PIB del 3,8 %.

2008 endavant: crisi global .

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 60.\nÍndex

1.El territori espanyol: situació i extensió

2. Importància de la situació geogràfica

2.1. Influència en el clima i la vegetació

2.2. Influència en l’evolució històrica

3. Diversitat física

3.1. Evolució demogràfica

3.2. Diversitat del clima i la vegetació

4. Diversitat humana

4.1. Evolució demogràfica

4.2. Evolució econòmica

5. L’organització territorial de l’Espanya contemporània

5.1. Evolució històrica

5.2. L’Estat de les autonomies

6. L’organització territorial de Catalunya

6.1. Situació geogràfica

6.2. L’organització politicoadministrativa

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 61.\n5. Organització territorial de l’Espanya contemporània

Necessitat de dividir el territori estatal per un control més exhaustiu i per fer desaparèixer els desequilibris entre àrees.

Els límits administratius, habitualment, no són recents.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 62.\n5.1. Evolució històrica

Primera divisió en províncies varen ser els romans.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 63.\n5.1. Evolució històrica

Edat Mitjana: regnes

Fins el s. XVIII, organització propera al federalisme.

S. XIX: desenvolupament de la revolució liberal i creació divisió provincial, es consolida un sistema centralista.

Sistema centralista: dissenyat amb l’objectiu d’estar al servei de l’Estat central i de facilitar l’administració dels diversos territoris.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 64.\n5.1. Evolució històrica

1833 es crea la província, pel ministre Javier de Burgos, amb criteris ajustats al servei de l’Estat central. Divisió artificial, però sense barrejar municipis de diferents regnes històrics

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 65.\n5.1. Evolució històrica

Regions històriques: cap tipus d’atribució. Inici d’algunes CC.AA.

Fi XIX, s’inicien una sèrie de moviments reivindicatius nacionalistes (base de l’actual configuració de l’Estat de les Autonomies)

- Constitució 1978: defineix la província entitat local amb personalitat jurídica pròpia, formada per una agrupació de municipis. Es considera el segon nivell territorial a Espanya

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 66.\n5.1. Evolució històrica

Actualment, és un òrgan administratiu territorial  totes les actuacions territorials es fan a nivell provincial (recaptació impostos, organització trànsit, serveis educatius i sanitaris,...).

Diputació provincial : representen el govern i l’administració de les províncies. També hi estan representats els municipis de la província. El Govern Central hi té un Sotsdelegat.

Alteració territorial és competència de l’Estat i ha d’estar aprovada per les Corts Generals

La província està perdent importància.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 67.\nMapa provincial i autonòmic Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 68.\nMapa provincial d’Espanya Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 69.\n5.2 L’Estat de les autonomies

Causa dels plantejaments autonomistes: la diversitat (lingüística, històrica, cultural,...) del territori espanyol

El procés de transició política va implicar:

a) creació d’una democràcia parlamentària

b) passar d’una organització centralista a una descentralitzada

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 70.\nGeografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 71.\n5.2 L’Estat de les autonomies Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 72.\n5.2 L’Estat de les autonomies

Les CC.AA., considerades el primer nivell d’organització territorial a Espanya, tenen alguna coincidència amb els antics regnes d’abans del 1833:

a)Catalunya, l’Aragó, Comunitat Valenciana i les Balears, integrants de la Corona d’Aragó.

b) Navarra, Galícia, Astúries, Extremadura i Múrcia, amb personalitat específica

c) País Basc, tot i que les províncies estaven integrades en la Corona de Castella, tenien les seves pròpies lleis i cultura.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 73.\n5.2 L’Estat de les autonomies

Castellà i Lleó és el resultat de la unió dels regnes de Castella i de Lleó

Castella-la Manxa : similar al regne de Toledo

Andalusia no té precedent històric, però es parla de la Bètica romana o dels regnes de Sevilla, Còrdova, Jaén i Granada

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 74.\n5.2 L’Estat de les autonomies

La Rioja, Cantàbria i Madrid, producte de la divisió provincial

Les Canàries, un cas diferent, per moltes circumstàncies.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 75.\n5.2 L’Estat de les autonomies

Procés de creació :

Iniciativa d’organismes locals de proposta de l’Estatut

Les Corts aprovaven una Llei Orgànica (L’Estatut d’autonomia)

Contingut de l’Estatut: denominació de la comunitat, demarcació territorial, organismes autònoms propis, competències adquirides i llengües oficials.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 76.\n5.2 L’Estat de les autonomies

Institucions :

Assemblea Legislativa o Parlament autonòmic

Consell de Govern

President, escollit pels membres del Parlament

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 77.\n5.2 L’Estat de les autonomies

Competències :

- Són funcions que l’Estat ha transferit a les CC.AA.

- Competències compartides: per exemple, l’Estat es reserva el poder legislatiu i la CC.AA. el poder executiu.

Competències específiques: ordenació territorial, urbanisme, educació o sanitat.

Competències estatals: relacions internacionals, Hisenda o Defensa.

L’execució de les competències autonòmiques es porta a terme amb el finançament.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 78.\n5.2 L’Estat de les autonomies

Les divisions territorials vigents a Espanya

Les CC.AA: són un nou nivell de divisió territorial

Els nivells territorials són: l’estatal, l’autonòmic, el provincial i el municipal.

- La Constitució preveu crear agrupacions de municipis diferents de la província. En la Llei de Bases de Règim Local es reconeix la condició d’entitats locals d’àmbit submunicipal que institueixin les comunitats autònomes:

Parròquies

Comarques (en el cas de Catalunya, tenen poder administratiu)

Àrees metropolitanes

Mancomunitats

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 79.\n5.2 L’Estat de les autonomies

La província perd importància a favor de la CC.AA.

Altres formes de divisions territorials (diferent a la política):

Divisió territorial per l’administració de justícia (partits judicials i audiències territorials; s’han respectat les comunitats autònomes per tenir competències judicials)

Divisió militar (capitanies generals)

Districtes navals

Conques hidrogràfiques

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 80.\nEls municipis

És el nivell territorial més antic, l’origen o les delimitacions d’alguns municipis actuals està a l’Edat Mitjana.

8111 municipis amb extensions molt diferenciades, per circumstàncies històriques. Trobem des de municipis de menys d’1 km 2, fins a municipis de més de 1000 km 2 (8 municipis)

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 81.\nEls municipis

Entre els 60 i els 80 degut a l’intens despoblament rural, generen nombroses agregacions de municipis.

Els municipis estan administrats pels Ajuntaments. La Llei de Bases de règim local (1985) els hi dóna i reconeix determinades competències, per exemple: seguretat en llocs públics, trasnports públics, protecció de la salubritat pública, protecció del medi ambient, contractació d’obres i serveis,...)

L’alteració dels municipis ha de ser aprovada des de la Comunitat Autònoma pertinent.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 82.\nEls municipis

http://es.wikipedia.org/wiki/Municipios_de_Espa%C3%B1a

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 83.\nÍndex

1.El territori espanyol: situació i extensió

2. Importància de la situació geogràfica

2.1. Influència en el clima i la vegetació

2.2. Influència en l’evolució històrica

3. Diversitat física

3.1. Evolució demogràfica

3.2. Diversitat del clima i la vegetació

4. Diversitat humana

4.1. Evolució demogràfica

4.2. Evolució econòmica

5. L’organització territorial de l’Espanya contemporània

5.1. Evolució històrica

5.2. L’Estat de les autonomies

6. L’organització territorial de Catalunya

6.1. Situació geogràfica

6.2. L’organització politicoadministrativa

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 84.\n6. L’organització territorial de Catalunya: 6.1 Situació Geogràfica http://www.xtec.cat/~agui1/socials/mapagooglecatalonia.htm 85.\n6.2 L’organització politico-administrativa

Des del s. XIV la divisió territorial de Catalunya eren les vegueries (1ª en el 1304, se n’esmenten divuit, i en l'última n’eren quinze amb vuit sotsvegueries)

Decret de Nova Planta (1716) : 12 corregiments i un Districte

Napoleó (1810) : constitució d’un govern autònom a Catalunya (control francès).

Annexió de França: organització territorial a partir de 4 departaments: Ter, Boques de l’Ebre, Montserrat i Segre.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 86.\n6.2 L’organització politico-administrativa

1833 (després del retorn de la Corona als Borbons), es va imposar la divisió provincial, tot i la permanència en la consciència popular de les vegueries.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 87.\n6.2 L’organització politico-administrativa

1931: Instauració de la Segona República i recuperació de la Generalitat i es realitza la Ponència d’Estudi de la Divisió Territorial de Catalunya (1931). Va tenir en compte dos aspectes:

l’opinió dels municipis a través d’una enquesta per conèixer si la divisió de Catalunya en partits judicials (1834) responia o no al criteri de poder realitzar el desplaçament de qualsevol poble en el cap del seu partit judicial, (Òrrius pertanyia al partit judicial de Mataró).

I, també, si responia a l’ equilibri entre la quantitat d’habitants de cada partit judicial

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 88.\n6.2 L’organització politico-administrativa

La ponència va acordar dividir territorialment Catalunya en: 38 comarques i 9 regions. Es va aprovar el 1936 i va tenir vigència fins el 39. Tot i la curta durada va deixar una emprenta molt gran entre els catalans per:

La gran participació que es va demanar per realitzar-la

La rigurositat del propi estudi

L’anàlisi de la dinàmica econòmica de les poblacions (mercats)

Sentit de pertinença dels catalans en les seves comarques

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 89.\nRegions de Catalunya entre 1936 i 1939 Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 90.\n6.2 L’organització politico-administrativa

1939: supressió de la Generalitat i imposició de la divisió provincial, utilitzada encara actualment a efectes de l’Estat Central.

1979 : creació de les demarcacions comarcals, basades en la divisió del 1936.

1987 : Llei de la divisió i l’organització comarcals de Catalunya . Defineix la Comarca com : entitat local de caràcter territorial, formada per l’agrupació de municipis continus amb una personalitat jurídica pròpia. Les comarques estan formades per conjunts de municipis amb uns trets comuns (físics o humans) .

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 91.\n6.2 L’organització politico-administrativa - Tres noves comarques, com a diferència respecte la del 36: Pla de l’Estany (Banyoles), Pla d’Urgell (Mollerussa) i Alta ribagorça (Pont de Suert) En groc, comarques reivindicades En vermell, noves comarques Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 92.\n6.2 L’organització politico-administrativa

- Consell Comarcal : ens format per consellers i conselleres comarcals elegits entre els regidors i regidores dels diversos municipis de la comarca, i amb competències en algunes matèries (ordenació del territori, sanitat, serveis socials, cultura, esport, ensenyament o medi ambient).

Comarcalia (La Web Social de Catalunya)

http://www.diba.es/altreswebs/consells.asp

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 93.\n6.2 L’organització politico-administrativa

2000: Comissió d’Experts : comissió, presidida per Miquel Roca i Junyent, per fer una revisió del model d’organització territorial de Catalunya amb la creació de 6 noves comarques:

Alta Segarra (Calaf)

Baix Llobregat Nord ( Martorell)

Moianès (Moià)

Segre Mitjà (Ponts)

Selva marítima (Blanes)

Vall de Camprodon (Camprodon)

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 94.\n6.2 L’organització politico-administrativa

El motiu de la creació de les noves comarques va ser:

Unitats cohesionades socioeconòmicament

Alt potencial demogràfic

Satisfer reivindicacions comarcals

Reforçar àmbits de relativa amplitud territorial però amb una migrada potència demogràfica i urbana.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 95.\n6.2 L’organització politico-administrativa

Una de les altres conclusions dels experts va ser la creació de les vegueries.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 96.\n6.2 L’organització politico-administrativa

El Parlament de Catalunya va aprovar el 27 de juliol de 2010 la Llei de vegueries

La nova organització territorial de Catalunya per vegueries , té un objectiu doble, que ve donat per la doble funció de la vegueria: com a demarcació territorial i com a òrgan de cooperació local.

Els consells de vegueria substituiran les diputacions provincials.

Amb aquesta llei, es persegueix millorar i aprofundir en el necessari equilibri territorial que necessita Catalunya. Tot plegat, amb l’objectiu de millorar la qualitat i l’eficiència en la prestació dels serveis, aprofundir en el benestar de la ciutadania i oferir garanties per a la cohesió social i la vertebració territorial.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 97.\n6.2 L’organització politico-administrativa

La demarcació veguerial és la divisió en què la Generalitat organitza els seus serveis. La llei estableix que l’àmbit territorial de les demarcacions veguerials serà el següent:

Alt Pirineu, que comprèn els municipis de les comarques de l’Alta Ribagorça, l’Alt Urgell, la Cerdanya, el Pallars Jussà i el Pallars Sobirà.

Barcelona, que comprèn els municipis de les comarques de l’Alt Penedès, el Baix Llobregat, el Barcelonès, el Garraf, el Maresme, el Vallès Occidental i el Vallès Oriental.

Catalunya Central, que comprèn els municipis de les comarques de l’Anoia, el Bages, el Berguedà, Osona, i el Solsonès.

Girona, que comprèn els municipis de les comarques de l’Alt Empordà, el Baix Empordà, la Garrotxa, el Gironès, el Pla de l’Estany, el Ripollès i la Selva.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 98.\n6.2 L’organització politico-administrativa

Lleida, que comprèn els municipis de les comarques de les Garrigues, la Noguera, el Pla d’Urgell, la Segarra, el Segrià i l’Urgell.

Camp de Tarragona, que comprèn els municipis de les comarques del Tarragonès, l’Alt Camp, el Baix Camp, el Baix Penedès, la Conca de Barberà i el Priorat.

Terres de l’Ebre, que comprèn els municipis de les comarques del Baix Ebre, el Montsià, la Ribera d’Ebre i la Terra Alta.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 99.\n6.2 L’organització politico-administrativa

Per la seva banda, l’Aran constitueix una entitat territorial singular dins de Catalunya i es relaciona de manera bilateral amb els òrgans de Govern de la Generalitat. Però, pel que fa a la seva integració a la institució provincial de Govern i Administració local, l’Aran formarà part de la Vegueria de l’Alt Pirineu.

Notícies sobre la suspensió de la Llei de Vegueries

Notícia La Vanguàrdia

Notícia Territori

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 100.\nMapa comarques Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Mapes Flash interactius 101.\n6.2 L’organització politico-administrativa

Les institucions catalanes

Regulació per l’Estatut d’autonomia de catalunya, aprovat l’any 2006.

Origen medieval

Reinstauració de la Generalitat en el 1931: institució democràtica d’autogovern de Catalunya

1939: abolició de la institució pel general Franco

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró 102.\n6.2 L’organització politico-administrativa

1977: restabliment de la Generalitat

Institucions catalanes

President de la Generalitat : màxim representant de Catalunya i del Consell Executiu

Consell Executiu : govern de la Generalitat i format per departaments, anomenats Conselleries, amb els corresponents consellers

Parlament de Catalunya : Organisme legislatiu que representa la població catalana.

Geografia - 2n Batxillerat - Escola Pia Santa Anna - Mataró Recommended\nTemes 7 i 10. canvis econòmics (1800 1930)\nOrganització política territorial - part-1


El pròxim fiscal general evita valorar encara el procés: "Seria una temeritat"\nBarcelona. Divendres, 11 de novembre de 2016. 19:54\nActualitzat Divendres, 11 de novembre de 2016. 20:07\nEl magistrat del Tribunal Suprem (TS) que el Consell de Ministres proposarà com a nou fiscal general, José Manuel Maza, ha evitat pronunciar-se sobre el procés independentista català de moment, ja que fer-ho "seria una temeritat".\n"Començaria a donar molt mal exemple i molt mala imatge si m'atrevís a opinar ja sobre temes tan importants", ha valorat als mitjans la tarda d'aquest divendres. Ha fet aquestes declaracions després d'oferir una ponència a ESADE a Barcelona sobre 'Corporate Compliance' dins un curs dirigit per David Velázquez, soci del bufet Cuatrecasas.\nMaza ha reconegut que no té coneixement a fons de la qüestió catalana ara mateix: "Tots els problemes que se'm plantegin hauré d'estudiar-los amb els equips corresponents i prendre decisions".\nJosé Manuel Maza durant la ponència que ha ofert aquesta tarda a ESADE / El Nacional\nMaza és un magistrat amb una llarga trajectòria professional i amb una ideologia conservadora. Va treballar a l’Audiència Provincial de Madrid fins a arribar al seu lloc actual, el Tribunal Suprem.\nMaza és conegut, entre altres coses, per votar contra la sentència absolutòria del jutge Baltasar Garzón, en la investigació dels crims del franquisme, i en la defensa de la seva postura va demanar una condemna per prevaricació pel magistrat, en comptes de l’absolució.


El Sipaag reclama compromisos a Pallarés abans de les comunals | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl clima de diàleg que s’ha establert entre el Sindicat de Personal Adscrit a l’Administració General (Sipaag) i el ministeri de la Funció Pública es podria veure enrarit si des del Govern no es comença a passar de les paraules als fets. El Sipaag reclama “compromisos concrets” a la ministra Judith Pallarés abans de les eleccions comunals del 15 de desembre. “No és un ultimàtum, però sí que exigim que es comenci a concretar alguna cosa. La gent també ens ho demana”, va argumentar el president del col·lectiu, Lluís Anguita, que va afegir que “hem fet diverses reunions i entenem que de tot el que s’ha parlat, alguna cosa deuen tenir clara si la modificaran o no”.\nEl Sipaag i el ministeri es troben en plenes negociacions per mirar de reformar la Llei de la Funció Pública aprovada la legislatura passada i rebutjada en bloc per tots els sindicats. Mitjançant un comunicat van assegurar que “es valora com a positiva la dinàmica actual de diàleg”, però un cop ja s’ha establert un calendari i “s’han mantingut unes sessions de negociació” es considera que “ha arribat l’hora de veure’n els resultats”. En el document deixen clar que els compromisos concrets que demanen s’haurien d’adoptar “abans de les eleccions comunals del 15 de desembre vinent perquè els electors també disposin d’aquesta informació”. Anguita va argumentar que “nosaltres hem de fer allò que els afiliats ens demanen i la gent vol saber si hi haurà canvis o no”, i va apuntar que tampoc es pot començar a parlar dels reglaments “sense saber com quedarà la llei”.\nDes del sindicat van recordar que des de l’aprovació de diversos textos legals que retallen els drets dels treballadors de l’Administració, com la Llei del Pla de Pensions de la Funció Pública i la Llei 1/2019 de la Funció Pública, el Sipaag “treballa en diversos fronts per recuperar el terreny perdut”. Expliquen, igualment, que amb el ministeri de Funció Pública i Simplificació de l’Administració es manté un diàleg obert (s’han mantingut quatre reunions des de la primavera fins al moment) per reformar a fons la Llei 1/2019. També diuen que s’ha insistit, des del començament de la legislatura, en la necessitat de revertir la rebaixa de salaris als treballadors de nova contractació per la sentència pendent d’un recurs sobre l’IRPF 2011-2012 i alhora defensen la necessitat “d’afegir una disposició a la Llei de la Funció Pública per posar fi al greuge comparatiu entre treballadors interins que, amb poc temps de diferència, han passat a ser indefinits i tenen diferents drets reconeguts, de manera que els que havien meritat més anys d’experiència han quedat castigats sense que se’ls reconegui l’antiguitat”.\nDes del sindicat també s’aprofita per anunciar que, tot i que la Llei de creació i regulació del pla de pensions “ja va empitjorar de manera flagrant i retroactiva, les condicions de la nostra jubilació”, s’ha descartat denunciar aquest fet a la justícia perquè expliquen que ja hi ha hagut alguna sentència desfavorable als treballadors, en el sentit que no es pot considerar la retroactivitat negativa d’una “expectativa de dret”.


Dones en Política: el Futur de la Governança Global\nLa política ha estat sempre un espai liderat majoritàriament per homes. Les dones han estat excloses i invisibilitzades tant als alts càrrecs públics com a les presidències dels partits. Segons un estudi realitzat per les Nacions Unides1, només hi ha 10 presidències i un 21% dels ministeris d'arreu del món ocupats per dones. Malgrat això, els últims anys hem pogut veure com cada cop a més d'aquests espais hi apareixien dones més fortes i disposades a fer-se sentir. No només hi som, sinó que liderem com a exemple a seguir. Ha quedat demostrat que els països amb dones presidentes o…\nUn clar exemple és Nova Zelanda, actualment un dels països amb menys casos de coronavirus i menys morts al món. A dia 28 de febrer, només tenien 4 nous casos i 65 actius d'una població de gairebé 5 milions d'habitats, i el nombre total de morts des de l'inici de la pandèmia no supera els 2.300. Jacinda Ardern començà a presidir el país l'any 2017, quan només tenia 37 anys. La seva estratègia es basà en eliminar la famosa corba de contagis, en comptes d'aplanar-la com la majoria de països volien fer. Va imposar el confinament només amb 6 casos confirmats al país i va tancar…\nEl Jovent Republicà de Sant Joan Despí celebrem el VIè Congrés local\nAquest diumenge 5 de juliol, el Jovent Republicà de Sant Joan Despí hem celebrat el nostre VI Congrés Local. D’aquesta manera tanquem un curs polític marcat per una sentència injusta després d’un judici també injust, en la que es condemnava per sedició i malversació als líders del procés pels fets de 5 d’octubre del 2017. Un any marcat també per una pandèmia mundial i una gestió d’aquesta hipercentralitzada per part de l’Estat espanyol. Tres mesos de confinament, urgències saturades i una alta mortalitat són algunes de les conseqüències de la malaltia, que han fet aturar l’activitat en sec.\nAra obrim un nou cicle amb noves responsabilitats, nous objectius. Les secretaries queden de la següent manera: - Portaveu: Maria Galindo - Secretaria d'Organització: Marc Graells - Secretaria de Finances: Mar Besses - Secretaria de Política municipal: Daniel Martínez - Secretaria de Comunicació: Sofía Wainsztein - Secretaria d’Imatge: Maria Jardí - Secretaria de Feminismes: Laia Fabrés i Elna Vendrell - Secretaria de Campanyes i Activisme: Martí Fabrés - Secretaria LGTBI+: Joan Catalán - Secretaria de Formació: Queralt Malé - Conseller i conselleres Nacionals: Mar Besses i Marc Graells El Jovent Republicà de Sant Joan Despí iniciem aquest nou curs…\n365 Dies De Les Eleccions Municipals\nTot just fa un any el Jovent Republicà sortíem a guanyar els ajuntaments. Des de la fermesa i la convicció que el municipalisme és l’eina social transformadora i imprescindible per construir la República Catalana des dels pobles i ciutats.\nA Sant Joan Despí per primera vegada el Jovent Republicà aconseguíem representació directa al consistori amb un clar objectiu: ser l’altaveu dels i les joves santjoanenques. En aquell moment ningú podia imaginar que un any després estaríem en plena pandèmia que ens obligaria a replantejar els nostres objectius per centrar-los en la recuperació econòmica i social de la ciutat. Els republicans entenem que la política institucional és la voluntat de servei públic, i com no pot ser de cap altra manera, hem fet una oposició constructiva, des de la responsabilitat institucional i amb la mà estesa. Darrerament i en el…


MANEIG I PROFILAXI, UNA ALTRA SANITAT ÉS POSSIBLE ~ DIARI APÍCOLA\nMANEIG I PROFILAXI, UNA ALTRA SANITAT ÉS POSSIBLE\nLa sanitat és una de les grans assignatures pendents de l’apicultura del nostre país, una disciplina que mal executada repercuteix molt negativament en el desenvolupament productiu de les arnes de les nostres explotacions. Malauradament són molts, encara, els apicultors que veuen en la sanitat i en les campanyes sanitàries un entrebanc en el seu dia a dia, prenent-se les obligacions que marca el programa sanitari com un tràngol que cal superar. I això no és així, tot al contrari, doncs la sanitat és cosa de tots, des dels grans apicultors que tenen uns quants centenars d’arnes, com d’aquells petits abellaires hobbistes que veuen en les abelles un passatemps i una passió.\nLes malalties de les abelles afecten tant a les seves formes immadures com als adults, i per tant la seva presència en la colònia n’acaba alterant greument el seu cicle biològic i per tant la seva viabilitat. Guarir malalties no és però la solució, doncs vivim en un sector ramader on les alternatives farmacològiques són escasses, cares i en molts casos generadores de residus. Cal doncs avançar-nos als paràsits, ser previsors i buscar metodologies on la biologia de l’abella jugui al nostre favor. Durant massa temps hem cregut que en el món apícola els protagonistes més importants érem els apicultors, quan en realitat ho eren les abelles.\nEl benestar de les abelles i per tant, el seu estat sanitari, acaba repercutint de forma molt directa en la seva productivitat. La profilaxi passa a ser una de les armes més poderoses que tenen els apicultors per anticipar-se a les diferents patologies apícoles. D’aquí arranca la proposta d’estudi productiu-sanitari que us exposo en aquest article, on la mesura de tot un conjunt de paràmetres, ens permetrà poder escollir quines són les colònies més aptes, més rústiques i més resistents dels nostres assentaments. Aquestes abelles amb un vigor natural propi i intrínsec a la seva genètica, seran les que millor lluitaran de forma natural, i per tant ecològica, contra els enemics que són presents en tot moment dins la colònia.\nAutor i foto: Esteve Miràngels


Mr. crowley - Història\nSóc Walter Leivas i vaig néixer a Buenos Aires l'any 1974. Els meus començaments en el tatuatge van ser pel 91/92 amb màquines rotatives, era difícil aconseguir material en aquells dies, fins que em vaig comprar la meva primera màquina electromagnètica en el 96’.\nEn aquest mateix any vaig obrir Mr. Crowley Tattoo en Belgrano (Buenos Aires). Mentrestant fuí evolucionant en estil i tècniques, fins que en 1998 vaig decidir començar a viatjar per obtenir més experiència, li vaig passar l'estudi al negre Tony, el meu millor amic, qui va coordinar estius a Barcelona i Buenos Aires, treballant en el Dollar Tattoo i Mr. Crowley.\nDesprés d'un lleuger pas per New York, viatge cap a Europa, Barcelona va ser la meva primera destinació, vaig estar treballant al mateix centre de la ciutat alternant amb la costa a l'estiu, va anar allí on vaig aconseguir soltesa en el tattoo donada la varietat i quantitat de treball que tènia gràcies al turisme mundial i els marines americans. Després de treballar uns mesos a Holanda (Rotterdam) i uns altres a Alemanya (Colònia) vaig decidir assentar-me a Barcelona.\nA l'abril del 2008 vaig obrir una altra vegada Mr. Crowley Tattoo a Barcelona (el Prat de Llobregat) era alguna cosa que tènia pendent tornar a tenir el meu propi estudi, gràcies al naixement del meu fill, Adriel, que em va donar l'incapie per realitzar-ho.\nGràcies per la seva visita i per a qualsevol consulta ponganse en contacte amb mi.\nMr. crowley El Prat de Llobregat · Av. Verge de Montserrat, 130, El Prat de Llobregat, Barcelona · 93 478 01 23 · mr.crowley-tattoo@hotmail.com


Tenen futur els concerts de clàssica? - Quadern de les idees, les arts i les lletres\nTenen futur els concerts de clàssica?\nSi haguéssim preguntat a Johann Sebastian Bach com s’esperava que fossin escoltades les seves cantates tres-cents anys després, segurament s’hauria quedat atònit. Simplement, quan les estrenava, a ritme d’una per setmana, no preveia que tinguessin gaire més recorregut que les audicions que es poguessin anar fent de tant en tant, fins que quedessin arraconades per noves obres de compositors més moderns, d’acord amb els gustos d’èpoques successives. És cert que el Bach dels darrers anys ja donava alguns símptomes de començar a pensar en la posteritat, però tot i així, mai no se li hauria acudit pensar que les seves Passions s’escoltarien en qualsevol lloc del món, en èpoques de l’any que no tenen res a veure amb la Setmana Santa, i en auditoris amb milers de localitats, plens de gent que han pagat únicament per escoltar aquella música, en un silenci respectuós només trencat pels aplaudiments en moments concrets prèviament acordats de manera més o menys tàcita. El mateix es podria aplicar a tots els compositors anteriors, i encara a un bon grapat dels que van venir després.\nEl format de concert, tal com nosaltres el coneixem, apareix en un moment molt concret de la història de la música, i des de fa dècades està donant símptomes de fatiga. La recent crisi sanitària l’ha posat definitivament al límit, donant rellevància a formats que fins ara es veien com una cosa pràcticament aliena al món de la clàssica: retransmissions en streaming, durades limitades i sense pausa… És bon moment, per tant, per pensar què té de bo la nostra manera de gaudir de la música clàssica en viu i què convé posar al dia. En aquest context, la voluntat d’aquest article és oferir simplement un seguit de punts —no pas pautes— per a la reflexió.\nEl model actual de concert de música clàssica es va encunyar, parlant a grans trets, al segle XIX. Va ser llavors que es van establir els formats i protocols (moments per aplaudir, estructura del programa, intermedis, propines…) que avui segueixen vigents. Fins a aquell moment, la música se solia interpretar en esglésies o en dependències de la cort i la noblesa, amb uns formats molt diferents als concerts públics seguits per centenars de persones en silenci.\nEl crític musical Eduard Hanslick (1825-1904) identificava un seguit de períodes de la seva història recent en funció de la manera en què compositors i públic es relacionaven.Així, distingia entre l’època de Haydn i Mozart (1750-1800); la dels diletants, com Beethoven i Schubert (1800-1830); el temps dels virtuosos, amb Liszt al capdavant (1830-1848), i el que considerava un moment de renaixement musical, amb les associacions d’artistes que començaven a fer de programadors (1848-1869).\nLa classificació de Hanslick pot ser discutible, necessàriament incompleta i avui antiquada, però ens serveix per observar que ja llavors el trinomi compositor-intèrpret-públic era clau en el joc d’equilibris que ha arribat als nostres dies, i del qual el format de concert i els criteris de programació en són un engranatge imprescindible. Aquest trinomi ha estat àmpliament analitzat per Nikolsky, que afirma:\nEl cànon clàssic existeix en tres hipòstasis: composició, interpretació i audició. Cadascuna d’elles depèn d’una altra i no pot existir per separat, de forma pura i aïllada. La subordinació primària va del cànon de composició al cànon d’interpretació, i del cànon d’interpretació al cànon d’escolta. Tanmateix, hi ha una certa retroalimentació: la recepció dels oients fomenta o desaconsella algunes pràctiques interpretatives. L’èxit d’aquestes pràctiques, al seu torn, exerceix pressió sobre els compositors.\nAixí doncs, diríem que qualsevol canvi en el ritual que coneixem com a concert ha de ser fruit d’un acord entre totes tres parts. En un assaig publicat l’any 2005, John Gould aplicava l’anàlisi d’aquest joc d’equilibris a l’aparició del recital de piano. Abans de Clara Schumann, Liszt i Chopin, els concerts eren una barreja de gèneres i estils, i podien mesclar sense problema, per exemple, l’obertura d’una òpera, algunes àries per a solista vocal, unes quantes peces interpretades per un solista instrumental i algun fragment de música de cambra. Clara Schumann, una de les grans virtuoses del moment, va ser de les primeres a oferir recitals en solitari i a programar obres d’autors que en aquell moment ja es percebien com a «antics» —Mozart i Beethoven, per exemple—. Junt amb Chopin, Mendelssohn i, sobre tot, Liszt, va revolucionar les programacions musicals.\nEn aquest context, Gould assenyala que «els canvis van ser deguts en primer lloc als esforços i la integritat artística dels pianistes». Aquests, explica, exigien també «una creixent sofisticació per part del públic (que tendia a anar a remolc)». Finalment, la tercera part, la dels promotors, exercia una influència que «anava en la direcció contrària», a causa del temor que els canvis poguessin suposar una davallada en els ingressos.En el fons, per tant, els debats a què assistim avui no són cap novetat.\nA partir del segle XX la vida musical veu aparèixer un nou actor: la indústria discogràfica. Ja no cal esperar que un programador de la nostra ciutat faci venir una orquestra a interpretar la nostra simfonia preferida, sinó que per un preu mòdic podem tenir un enregistrament a casa i escoltar-lo sempre que vulguem. Naixia així també un debat que, amb altres tecnologies, ha arribat també fins a nosaltres: l’enregistrament sonor és una experiència homologable a l’escolta en directe? La resposta, quan es tracta de discos, és avui clara: no. Però al mateix temps, entre concert i concert, tots nosaltres escoltem enregistraments que ens permeten aprofundir en un seguit d’obres, i aquesta activitat esdevé per tant un complement necessari i no excloent a l’assistència a interpretacions en viu. Avui, a causa de la pandèmia, la retransmissió en directe via Internet (que anomenem streaming) ha adquirit un protagonisme que no s’esperava assolir tan ràpid. El debat torna a estar sobre la taula: substitueix l’streaming l’experiència d’un concert en directe? Tot indica que la resposta serà, un cop més, que no. Però, tanmateix, aquestes retransmissions seran una manera més d’escoltar música, complementària als discos, els concerts en viu i les plataformes digitals com Spotify o Apple Music. És més, el talent dels realitzadors i l’exploració que facin de les possibilitats tècniques del mitjà audiovisual aplicat a la música clàssica pot obrir les portes a noves maneres de crear a partir de la música, d’una manera similar al que ja ha passat al món de l’òpera en les darreres dècades amb els directors d’escena.\nSigui com sigui, l’aparició de la fonografia i el seu desenvolupament vertiginós a partir dels anys 90 del segle passat va canviar definitivament la percepció de la música per part del públic que va a concerts. Stephanie Pitts ha estudiat aquest impacte i conclou que «l’escolta ha esdevingut una activitat autoregulada i expressiva, usada per aprofundir o defugir estats d’ànim personal, i per ampliar el coneixement i la participació en diversos aspectes de la cultura musical contemporània». Aquesta major autonomia i poder de decisió sobre què escoltem i quan ho escoltem fa que «l’escolta sigui avui una pràctica difusa i adaptable, de la qual l’assistència a concerts en viu és només un petita part».\nInnovar per preservar la tradició\nLa progressiva disminució d’assistents als auditoris va portar, a principis de segle XXI, a impulsar estudis sobre els públics amb l’objectiu d’aturar aquesta sagnia i revertir la tendència. Avui, la literatura sobre públics de la cultura és raonablement àmplia, i es poden començar a observar algunes tendències d’innovació introduïdes en el format de concert de música clàssica i en els criteris de programació com a resultat de la voluntat de connectar aquesta disciplina artística amb un públic que poc té a veure amb el del segle XIX.\nTornant al trinomi establert per Hanslick i encara vigent, trobem avui uns programadors que, tot i seguir preocupats per quadrar els números (o si més no, per no desquadrar-los massa), tenen més eines a la seva disposició per fer proves i observar la resposta del públic. És així com Miguel Ángel Marín afirma sobre la tasca actual dels directors artístics:\nLa función esencial del programador es doble. Por un lado, descubrir al oyente (y subsidiariamente también al intérprete) composiciones y autores infrecuentes o poco conocidos que merezcan la pena escucharse en vivo. Y por otro, proponer nuevos modos de escucha mediante itinerarios novedosos derivados, sobre todo, de una particular articulación del programa o de una puesta en escena poco convencional. Resulta curioso que no se haya reparado en las similitudes evidentes que existen entre un programador musical y un comisario de exposiciones, un perfil profesional bien consolidado en el mercado de la cultura.\nPer la banda dels artistes, la recerca de nous repertoris (antics o contemporanis) és una tasca cada vegada més fonamental a l’hora de marcar un perfil propi. Tornant als pianistes, podríem dir que ja no és suficient de tocar bé les mateixes sonates de Beethoven: cal aportar alguna cosa més, ja sigui fent-les dialogar en un mateix programa amb autors contemporanis, ja sigui deixant-les de banda per explorar obres i autors que han quedat al marge del cànon. En aquest darrer exercici, el moviment feminista aplicat a la recerca musicològica està obtenint fruits interessants en donar protagonisme a compositores fins no fa gaire absents en les programacions.\nLes noves tecnologies també hauran de ser una part d’aquesta renovació del format de concert —sempre ho han estat—. Ara bé, no es tracta només de posar llums, projeccions, amplificació de so i tants altres recursos: caldrà explorar quina és la dimensió artística que té tota aquesta tecnologia. En aquest sentit, Nikolsky és, un cop més, incisiu a l’hora de definir els límits:\nSi dissenyar l’escenari amb estil teatral, posar vestits als intèrprets i utilitzar la il·luminació per donar rellevància a un moment i així incrementar l’impacte emocional és tot el que cal per fer atractiu als nous públics el mateix vell repertori clàssic de sempre, això voldria dir que la música clàssica no té ni una autoritat ni una hegemonia inherents, al contrari del que sovint s’ha expressat en les anàlisis sociològiques i etnogràfiques. La música clàssica no necessita recórrer a la força per fer que a la gent li agradi. Limitar-se a aquestes pràctiques només prova que la gestió cultural entén malament i fa un mal ús del missatge social que se suposa que la música clàssica transmet.\nFinalment, el públic. Gràcies als estudis fets en les darreres dècades, avui disposem de més eines que mai per saber qui són, què volen, què els agrada… No es tracta, però, de seguir només el seu dictat per assegurar una bona taquilla, sinó, en la línia del doctor Marín, fer-los entrar en el joc de la descoberta i la provocació intel·lectual, de manera que se sentin no només consumidors sinó actors del procés, que és el que són en realitat. Com afirma Martel, «la sorpresa és la prova definitiva de l’art, i té tant un component intel·lectual com un d’emocional. En ella, el cervell i el cor van plegats. La sorpresa evocada per les grans obres d’art és el que fa que se’ns gravin a foc en la mirada».En el cas de la música, en l’oïda. Sigui en el format que sigui, esperem que això ens segueixi succeint per molts anys.\nHiroshi Yoshida, «Eduard Hanslick and the Idea of “Public” in Musical Culture: Towards a Socio-Political Context of Formalistic Aesthetics», International Review of the Aesthetics and Sociology of Music, 32, núm. 2 (desembre 2001): 179. https://doi.org/10.2307/1562266\nAleksey Nikolsky, «Listeners’ Canon in Western Music: The Secret of Conservatism of Public Taste and its Ramifications for the Music Industry». https://www.academia.edu/7741581/Listeners_Canon_in_Western_Music_The_Secret_of_Conservatism_of_Public_Taste_and_its_Ramifications_for_the_Music_Industry\nJohn Gould, «What Did They Play?: The Changing Repertoire of the Piano Recital from the Beginnings to 1980», The Musical Times, 146, núm. 1893 (desembre 2005): 64. https://doi.org/10.2307/30044125\nStephanie E. Pitts, «What makes an audience? Investigating the roles and experiences of listeners at a chamber music festival», Music and Letters, 86, núm. 2 (2005): 257. https://doi.org/10.1093/ml/gci035\nMiguel Ángel Marín López, «Tendencias y desafíos de la programación musical», Brocar. Cuadernos de Investigación Histórica, núm. 37 (2013): 96. https://doi.org/10.18172/brocar.2539\nAleksey Nikolsky, «Listeners’ Canon in Western Music: The Secret of Conservatism of Public Taste and its Ramifications for the Music Industry», 58.\nJ. F. Martel, Reclaiming Art in the Age of Artifice: A Treatise, Critique, and Call to Action, Manifesto series (North Atlantic Books, 2015), 17.\nPep Gorgori és musicòleg i periodista i té un màster de Gestió Musical i Polítiques Culturals. Actualment prepara la seva tesi doctoral en musicologia aplicada, estudiant els factors d’innovació en el format de concert i la programació de música clàssica, sota la direcció del doctor Miguel Ángel Marín.


Formació de participants en camps de voluntariat - Servei Civil Internacional\nPer tal d'aprofitar cada segon d'un camp de voluntariat i fer que aquesta experiència sigui el màxim satisfactòria possible per a tothom és imprescindible formar-se tant en aspectes pràctics com teòrics!\nQuin és l’objectiu principal?\nCreiem en el voluntariat com una eina de transformació social, per això, volem que totes les voluntàries en projectes internacionals puguin adquirir una visió crítica del món des d'una perspectiva feminista i intercultural.\nOferim dos tipus de formacions:\nFormació bàsica. És la formació que fan totes les participants de camps de voluntariat internacional de l'SCI. Es tracta d'una primera aproximació a diferents conceptes relacionats amb les desigualtats globals i fent èmfasi en l'impacte del voluntariat internacional. Els continguts que es treballen són els següents:\nConcepte de voluntariat, associacionisme i impacte del voluntariat\nCreació, cohesió i autogestió de grups\nIdentitat, cultura i interculturalitat\nLa perspectiva positiva del conflicte: resolució i transformació de conflictes\nDesigualtats, injustícies socials i drets humans\nConeixement d’altres projectes i experiències\nFotografia per la transformació social\nPreparació tècnica: assegurances mèdiques, preparació del viatge,etc.\nFormació d’aprofundiment. És la formació que fan les participants en projectes de voluntariat en algun país del sud global. Es tracta d'una mirada més profunda sobre les relacions internacionals i els eixos de desigualtats. A la vegada, és un espai de descoberta i qüestionament dels propis privilegis en contextos internacionals i interculturals. Els continguts que es treballen són els següents:\nDecolonialisme i relacions desiguals\nAnàlisi global: el concepte nord-sud\nGènere i feminismes en contextos interculturals\n* Per participar en aquesta formació has d'haver realitzat la formació bàsica prèviament.\nQuina metodologia utilitzarem?\nProposem treballar a partir d’eines de l’educació no formal: dinàmiques participatives i vivencials que permetin un procés d’aprenentatge a partir del debat entre els i les participants, la introspecció personal, la reflexió i l’intercanvi.\nT’interessa? Aquí la informació pràctica!\nProperes edicions: Oferim diverses propostes de dates i llocs i pots escollir la que et vagi millor. Per al 2018 les dates per a les formacions bàsiques són: 26 i 27 maig (Arenys de Mar); 16 i 17 de juny (Moià); 30 de juny i 1 juliol a Alboraig (València) i 14 i 15 de juliol (Cambrils). Hi ha una formació a Palma de Mallorca i una a Cambrils pendents de confirmar. Per a la formació d’aprofundiment són: 16 de juny ( Moià) i 14 de juliol (Cambrils).\nHorari: La formació bàsica és de cap de setmana (des de dissabte a les 10h fins diumenge a les 16h, aprox.) i la formació d’aprofundiment es fa en dissabte (10-20h).\nPreu: gratuïta (sòcies) i 40€ (formació bàsica, no sòcies), 45€ (formació bàsica + aprofundiment, no sòcies) i 5€ (formació d’aprofundiment, no sòcies). Inclou allotjament i menjar.\nPer més informació i per a fer la inscripció (cal fer-la mínim 10 dies abans) INSCRIU-TE AL FORMULARI!\n* Si fas un camp de voluntariat, ja t'enviarem tota la informació en el procés d'emplaçament del teu camp. De totes formes, si tens dubtes pots contactar-nos a outgoing@sci-cat.org.\n* Si no participes de cap voluntariat de l'SCI, però t'agradaria fer la formació, pots inscriure't o demanar més info a voluntariat@sci-cat.org.\n* Si tens alguna dificultat econòmica, escriu-nos!