23 maig 2015 a 10:00\nDissabte 23 i diumenge 24 de maig\nA les 16:49h cine amb Cop land i Increïble però fals\nA les 21:55h cine amb Atrapat en el temps\nEstrenada l’any 1993 sota la direcció de Harold Ramis i amb la interpretació de Bill Murray, Andie MacDowell i Chris Elliott\nPhil, l’home del temps d’una cadena de televisió, és enviat un any més a Punxstawnwey, a cobrir la informació del festival del Dia de la Marmota. En el viatge de retorn, Phil i el seu equip es veuen sorpresos per una tempesta que els obliga a tornar a la petita ciutat. Al matí següent, en despertar-se, comprova atònit que comença una altra vegada el Dia de la Marmota.\nA les 15:30h cine amb X-Men i El hombre de la máscara de hierro\nA les 16:00h comença la sessió de multicine amb La mirada del tiempo, Retratos del pasado i El caso Hartman\nA les 22:10h el peliculón és Vaya par de polis\nEstrenada l’any 2010 sota la direcció de Kevin Smith i amb la interpretació de Bruce Willis, Tracy Morgan i Michell Trachtenberg\nJimmy i Paul són dos companys del Departament de Policia de Nova York que segueixen el rastre d’un caríssim crom de beisbol de 1952 que ha estat robat, i que s’enfrontaran a un despietat gàngster obsessionat amb els objectes antics. Jimmy és un detectiu veterà, i la targeta significa la seva única possibilitat de pagar les noces de la seva filla, mentre que Paul, obsessionat amb el cinema i amb la policia, només vol lluitar contra la delinqüència.\nA les 16:00h cine amb Memorias de Harmony\nA les 21:00h Festival Eurovisión\nViena és la ciutat que aquest any aplega una de les cites cultural més populars d’Europa. El festival d’Eurovisión conserva la seva clàssica estructura d’actuacions i vots en la 60ª edició. Edurne intentarà guanyar el trofeu.\nA les 21:25h cine amb El último tren a Auschwitz\nEstrenada l’any 2006 sota la direcció de Josep Vilsmaier i Dana Vávrová i amb la interpretació de Juraj Kukua, Sibel Kekilli i Roman Roth\nAny 1943. Els Nazis volen deixar Berlín net de jueus. La majoria, més de 70.000, ja han estat deportats. A l’abril de 1943, surt de la via 17 de l’estació de Grunewald un tren de vagons de bestiar amb 688 jueus en direcció a Auschwitz. El viatge cap a la mort dura sis dies en els quals es lliura una lluita contra la calor, la gana i la set. Presos de desesperació, alguns intenten fugir, com Henry i Lea Neumann i Ruth Zilbermann. Però el temps s’acaba i Auschwitz està cada vegada més a prop.\nA les 15:45h cine amb El planeta de los simios\nA les 22:00h cine amb Air Force One\nEstrenada l’any 1997 sota la direcció de Wolfgang Petersen i amb la interpretació de Harrison Ford, Gary Oldman i Glenn Close\nJames Marshall, un antic heroi de la Guerra del Vietnam, és ara el president electe dels EUA En una visita a l’antiga Unió Soviètica, Marshall mostra una dura actitud en el seu discurs cap als terroristes i especialment cap a un general khazajo criminal de guerra pres a Moscou. En el vol de retorn un dels periodistes resulta ser Ivan Korshunov, un terrorista khazajo que al costat d’altres tres còmplices segrestaran l’avió en el qual també van la primera dama i la seva filla.\nA les 16:00h cine amb Compañia peligrosa\nA les 22:00h cine amb Bailando con lobos\nEstrenada l’any 1990 sota la direcció de Kevin Costner i amb la interpretació de Kevin Costner, Mary McDonnell i Graham Greene\nEl tinent John Dunbar és considerat un heroi després que accidentalment conduís a les tropes de la Unió a una victòria durant la Guerra Civil. Sol·licita ser destinat a un lloc fronterer, però a la seva arribada el troba desert. Encara que aviat comprova que no està sol i descobreix a un llop al que sobrenomena “mitjons” i a una curiosa tribu índia amb la qual ràpidament entaularà amistat.\nA les 17:28h cine amb Mai és tard per enamorar-se\nDe 19:00h a 01:03h es seguiran les Eleccions Municipals 2015\nEs començarà per les votacions, seguidament es farà el sondeig i a les 20:45h s’emetran els resultats. Finalment es farà un anàlisi de la jornada\nA les 16:00h cine amb Amanecer rojo\nA les 19:50h Especial al rojo vivo: objectivo elecciones\nAl llarg de la jornada es farà un seguiment i un anàlisi de les eleccions de la mà d’Antonio García Ferreras des de la taula de debats de Al Rojo Vivo\nA les 16:00h comença la sessió de multicine amb Asesinato en un pequeño pueblo i Separadas al nacer\nA les 19:30h Especial elecciones\nA les 16:00h comença la sessió de cine amb Desaparecida i Número oculto\nA les 22:05h Noche electoral autonómicas y municipales\nA les 15:45h comença la sessió de Home Cinema amb Jumper i Asalto final\nA les 19:45h Especial elecciones municipales y autonómicas 2015\nA es 16:00h comença la sessió de cine amb Planes de boda i Los seductores


El projecte “Eduparc Girona” guanya la 17a Beca Josep Pallach\nEs tracta d’un projecte educatiu vinculat als parcs i jardins de la ciutat de Girona i que ha estat proposat pels professors Meritxell Ribas, Khaled Matas i Olga Matas\nEl projecte “Eduparc Girona”, presentat per l’equip professors i professores Meritxell Ribas, Khaled Matas i Olga Matas, ha guanyat la 17a Beca Josep Pallach. El guardó consisteix en una aportació econòmica total de 6.000 euros: d’aquest import, 3.000 euros els aporta l’Ajuntament de Girona i s’hauran de destinar al desenvolupament del projecte, i els 3.000 euros restants els ofereix l’Institut de Ciències de l’Educació Josep Pallach de la Universitat de Girona (UdG) i s’adreçaran a l’edició digital del projecte.\n“Eduparc Girona” té com a objectiu dissenyar i desenvolupar un projecte educatiu vinculat amb els parcs i jardins de la ciutat de Girona, dotant-los de valor paisatgístic, ambiental i social, de manera que puguin esdevenir un recurs per a les escoles. Mitjançant el projecte, i a partir de diverses activitats i dinàmiques, l’alumnat podrà treballar i experimentar diferents aspectes curriculars i competencials relacionats.\nL’Ajuntament de Girona i la UdG, a través de l’Institut de les Ciències de l’Educació Josep Pallach, convoquen cada dos anys la Beca Josep Pallach. Aquesta ajuda té com a objectiu principal fomentar i optimitzar la dimensió educativa i educadora de la ciutat de Girona. També té com a voluntat promoure l’estudi i el coneixement dels nombrosos recursos educatius de què disposa el conjunt natural i urbà de la ciutat; fomentar el treball col·lectiu i la formació de grups de reflexió i anàlisi de la realitat ciutadana, i promoure una intervenció educativa intencional que derivi en la producció de material didàctic útil a tota la comunitat educativa gironina.\nEnguany, el jurat de la beca estava format per la regidora d’Educació i Esports de l’Ajuntament de Girona, Eva Palau; per la cap del Servei Municipal d’Educació del consistori, Dolors Casassa; pel director de l’Institut de Ciències de l’Educació Josep Pallach, Josep Duran; per la degana de la Facultat de Ciències de l’Educació de la UdG, Montserrat Vila, i per una de les guanyadores de l’anterior edició de la beca, Merche Ginés.


La Seu acull el primer dels actes de celebració del Mil•lenari Oliba - Seu de Manresa\nInici » La Seu acull el primer dels actes de celebració del Mil•lenari Oliba\nAmb l’objectiu de commemorar el Mil·lenari Oliba i, en paral·lel, donar a conèixer el camí Oliba, s’han organitzat 4 esdeveniments artístics sota el nom de “Oliba Episcopus: Camins”. El primer d’aquests actes es durà a terme a la basílica la Seu de Manresa el dissabte 7 de juliol a les 22.00h.\nSerà un espectacle totalment singular, centrat en la vessant de l’Abat i Bisbe Oliba com a constructor i es titularà “Homo Faber: Oliba Constructor”. Després de fer un petit tastet de productes locals, els visitants faran un recorregut per diferents espais de la basílica, on trobaran intervencions artístiques com projeccions de llum des de les cobertes, creacions artístiques i música en directe.\nLa creació i direcció de l’esdeveniment anirà a càrrec d’Antoni Madueño i estarà produïda per Temps de Joglars. Els artistes participants seran Pep Aymerich, Jordi Esteban, Lucía Samitier, Arturo Palomares, Roger Subirana, Sílvia Isach-Sinoca i el mateix Antoni Madueño.\nL’esdeveniment és gratuït i no és necessària la inscripció prèvia.


Ajuntament de Sant Sadurní d'Anoia - Eines i estratègies per a la relació amb infants amb Trastorn de l'Espectre Autista\nEines i estratègies per a la relació amb infants amb Trastorn de l'Espectre Autista\nLa trobada va permetre adquirir noves eines i intercanviar experiències i recursos\nEl dia 2 d’abril es commemora el dia mundial de l'autisme i Sant Sadurní d'Anoia s'ha sumat a la celebració amb una xerrada que va tenir lloc dimarts al Centre Cultural amb el nom 'Eines i estratègies per a la relació amb infants amb TEA (Trastorn de l'Espectre Autista).\nLa xerrada-taller, organitzada des de la regidoria d'Igualtat de l'Ajuntament, va anar a càrrec de l'entitat Fem Camí, i de forma dinàmica va permetre conèixer què és el trastorn de l'espectre autista, com ens podem relacionar amb les persones amb aquesta afectació i quines eines existeixen per a ajudar-los en el seu dia a dia. Hi va assistir l'alumnat de cicles formatius d'educació infantil, atenció a la dependència, professorat de primària i secundària, famílies d’infants i joves amb TEA i en finalitzar la xerrada professorat i famílies van compartir experiències i intercanviar recursos.\nFem camí és un centre d'intervenció educativa dirigit a persones amb diversitat funcional i especialitzades amb persones amb TEA. Es basen en una teràpia conductual positiva tan per infants com per adults, dins el seu entorn natural.\nFotos: Servei d'Igualtat


La Delegació de Catequesi d'Urgell participa al Jubileu dels Catequistes a Roma\nVuitanta Catequistes de les diòcesis de Catalunya i de les Illes Balears, i amb ells un grup d'Urgell, van participar al Jubileu dels Catequistes convocat a Roma pel Papa Francesc amb motiu de l’Any de la Misericòrdia del 23 al 25 de setembre. Van ser acompanyats pel Delegat diocesà d'Urgell i Vicari episcopal Mn. Antoni Elvira, i els altres delegats diocesans.\nAbans dels actes propis del Jubileu, se celebrà també a Roma l’Assemblea Plenària del Secretariat Interdiocesà de Catequesi de Catalunya i les Illes Balears (SIC), que fou presidida per Mons. Sebastià Taltavull, Bisbe auxiliar de Barcelona i Administrador Apostòlic de Mallorca. Es van dur a terme les seves sessions de treball intern a la Casa Sant Joan d'Ávila, del Pontificio Colegio Español de Roma.\nTambé va haver-hi encontres de treball amb D. Paolo Sartor, director de l’Ufficcio Catechistico de la Conferència Episcopal Italiana (CEI), amb Mons. Andrea Lonardo, director de l’Ufficcio Catechistico e Servizio per il Catecumenato de la diòcesi de Roma i, finalment, amb Mons. Rino Fisichella, president del Pontifici Consell per a la Nova Evangelització, organisme de la Santa Seu que vetlla per la catequesi. També van participar en algunes de les sessions de treball de les Jornades nacionals de directors i col·laboradors de les delegacions diocesanes de Catequesi d’Itàlia, organitzat pel Secretariat Catequístic de la CEI.\nPosteriorment, la tarda del dia 23 de setembre, els membres de l’Assemblea del SIC, es van unir a la setantena de catequistes, de diverses diòcesis catalanes i balears, que es van inscriure per a participar en aquest Jubileu. Tots junts van participar a les catequesis i els actes que va programat la Santa Seu.\nEl Jubileu dels Catequistes finalitzà el dia 25 de setembre amb la participació de tot el grup a la Missa del Sant Pare a la Plaça de Sant Pere, al Vaticà.


La lectora corrent: Sobre el tractament contra el virus de l'Ebola, sensata opinió d'Antoni Trilla\nMercè, doncs jo com a pacient de Mieloma Múltiple també hauria triat els cocodrils abans que el lleó. De fet els trio, perquè després de dos trasplantaments, al cap dels anys va passar el cas del lleó i els cocodrils. I jo volia passar el riu. El cocodril es deia VELCADE, i només em va deixar una Neuropatia Perifèrica, severa. No em queixo de res, sóc molt afortunat perquè d'una manera o un altre passaré el riu.\nHi ha un doctor, o millor dit, un pseudometge que té un bloc com el nostre. Em diu en alguna ocasió que els humans i els animals no han d'entrar en cap estudi. Ni vacunar-me ara que sóc gran.\nDiuen d'ell que una icona del moviment ecologista i de l'agricultura ecològica. Ell cura el càncer i el Évola....Ho diu...\nDisculpa la extensió del meu comentari.\n14 d’agost de 2014 a les 14:56\nJosep, em sembla que sé a qui et refereixes, perquè avui he rebut un correu seu amb un enllaç a una entrada del seu blog que diu que la malaltia del virus de l'Ebola es pot curar amb plantes, a més de fer greus acusacions contra l'OMS, Unicef i Metges Sense Fronteres.\nHe llegit el seu escrit justament després d'haver llegit l'article d'Antoni Trilla (ahir no vaig mirar el diari i l'he vist amb retard) i he pensat "quin contrast"!\nSort en la teva travessia del riu i que segueixis esquivant els cocodrils durant molt de temps! O que només et facin una mossegadeta...\n14 d’agost de 2014 a les 16:17\nEs nota que l'Antoni Trilla ha de prendre decisions dramàtiques, i ha de tenir uns criteris clars. La major part de comentaris que s'han fet pels mitjans i sobretot en comentaris als blogs són irresponsables, en el sentit etimològic: de no-responsabilitat, és a dir que parlar és fàcil, però decidir no tant. Altres comentaris han estat clarament anti-sistema, com els que atribueixen la mort de Pajares al sèrum experimental, com si això fos el que es pretengués amb el sèrum. Pretenen incrementar la desconfiança en les empreses farmacèutiques i amb el sistema sanitari vigent, mitjançant qualsevol calúmnia o mitjançant interpretacions forçades dels fets.\n14 d’agost de 2014 a les 21:50


Acabar 2n de batxillerat des de la teva habitació - CENT PER CENT\nAcabar 2n de batxillerat des de la teva habitació\nConversam amb tres alumnes del darrer curs als instituts de secundària. Com han viscut aquest curs tan transcendent des del confinament?\n“Ha afectat molt la meva productivitat”\nJúlia Riera, alumna de 2n de batxillerat a l’IES Manacor confessa que “ha estat molt estrany, sobretot al principi, allò més difícil ha estat adaptar-se. En el meu cas, ha afectat molt la meva productivitat. Jo som molt organitzada i ara m’ha costat molt més”. Riera, que no s’ha acollit a cap tutoria presencial, recorda que “les dues primeres setmanes ens donaven molta feina, i jo m’hi passava tot el dia”. Parlaren amb els professors: “Els vàrem dir que no ho podíem dur. Hem continuat aprenent, però més a poc a poc, perquè el ritme a distància no pot ser el mateix”. Júlia Riera ja s’ha començat a organitzar per estudiar per a la selectivitat, per mirar d’optar a un grau obert a la Universitat Pompeu Fabra. Lamenta, com tants d’altres companys seus, la suspensió de la festa de graduació, i també de les festes de Sant Joan a Ciutadella: “Ja ho teníem tot comprat”, diu.\n“Els dematins feia de nou a dues”\n“Si mir les hores de feina que he fet, segur que n’he fetes menys que si anàs a classe. Però a casa és més fàcil despistar-te i em costava molt més esforç assimilar els continguts que si hagués anat a classes presencials, perquè així tot t’arriba més fàcilment”. Així ho ha viscut Carme Brunet, que cursa 2n de batxillerat científic a l’IES Porto Cristo i que l’any que ve voldria fer fisioteràpia a Barcelona. “Els dematins he fet feina de nou a dues, més o menys com si anàs a l’institut”, en canvi, comenta Carme, “qualque capvespre i els caps de setmana intentava desconnectar, per mantenir les rutines anteriors”. Aquesta alumna de l’IES Porto Cristo ja ha començat a estudiar per als exàmens de selectivitat. “No ens han llevat temari, però ens donen més opcions a les preguntes. Ara veig que hi ha coses que fa molt de temps que les hem vistes, però vaig fent”. Brunet es lamenta, finalment, de l’anul·lació de la festa de graduació, i sobretot de les festes de Sant Joan de Ciutadella: “Teníem els bitllets comprats de feia molt de temps. A veure si l’any que ve hi podem anar”.\n“Arribàrem a un acord a l’hora de fer feina”\nArnau Martí és estudiant de 2n de batxillerat en l’especialitat social. Per a Arnau, “a nivell personal la cosa no ha estat gaire greu. És cert que vàrem deixar de poder sortir i ens varen tallar la nostra vida personal, però tampoc no va ser gaire estressant”. Arnau Martí explica que, a nivell acadèmic, “les primeres setmanes veus que passes de fer classe amb una persona davant tu a tenir-la darrere una pantalla, i que a més no sempre pots tenir-la”. Per a Martí, “les primeres setmanes era una cosa nova per a tothom, tant per als professors com per a nosaltres. Però a poc a poc vàrem estabilitzar el contacte i arribàrem a un acord de tranquil·litzar-nos a l’hora de fer feina”. Arnau Martí no ha aprofitat cap de les tutories presencials que s’oferien: “Pel Meet em basta”, diu, alhora que assegura que “fa un parell de dies que he començat a estudiar la selectivitat. Hi hem d’aprofundir un poc més, però també és ver que disposam d’un mes en comptes de dues setmanes, i amb organització es pot dur. Fas esquemes… i de moment ho duc bé”. Aquest estudiant que l’any que ve voldria fer Comunicació Audiovisual a la Universitat Pompeu Fabra, lamenta haver-se perdut “la festa de graduació. Però per ventura qualque cosa es farà, com abans segur que no ho podrà ser, de totes maneres”.\nprevious post: Dos anys d’entrevistes perelloneres\nnext post: Les ciutats perdudes de les Balears


Santa Eulàlia - Santuari Santa Eulàlia\nEulàlia va néixer a finals del segle III als afores de la ciutat de Barcino (Barcelona), on avui hi ha el barri de Sarrià. La seva família era cristiana i la van educar com a tal. La tradició explica que Eulàlia era una nena caritativa, amb unes conviccions fermes tot i la seva curta edat.\nL'any 304, l'emperador romà Dioclecià dictà una gran persecució contra els cristians dins l'Imperi Romà. Eulàlia, amb 13 anys, s'escapà de casa seva per anar a visitar al governador Dacià, amb el desig de convèncer-lo d'aturar la persecució i deixar tranquils els cristians. El governador va intentar que la noia apostatés de la seva fe, però ella no hi va voler renunciar. Per això, Dacià la va condemnar a tretze martiris, tants com anys tenia, per acabar penjant-la en una creu en forma d'aspa.\nEulàlia de Barcelona fou canonitzada l'any 633 i es convertí en la patrona de la capital catalana. El bisbe Frodoí, l'any 878, localitzà les restes de la santa a l'Església de Santa Maria de les Arenes (avui Basílica de Santa Maria del Mar). Al segle XIII foren traslladades fins a la Catedral de Barcelona, on reposen a la bella cripta.\nLa seva festa se celebra el 12 de febrer. Actualment és copatrona de la ciutat de Barcelona, juntament amb la Mare de Déu de la Mercè. La iconografia la representa amb la creu en aspa i amb la palma del martiri.\nLa devoció a Santa Eulàlia en el Santuari que porta el seu nom, ha anat creixent i arrelant fins arribar als nostres dies. És exemplar la fidelitat dels feligresos que a través dels segles han mantingut i han fet créixer la devoció a aquesta Santa que amb valentia va donar testimoni de la seva fe en Jesucrist.\nEulàlia, “la ben parlada”, és llavor que s’escampa arreu, fins i tot fora del país, sent reconeguda com a model de santedat, per la seva fe, intrepidesa i caritat.\nEulàlia, la santa patrona de Barcelona:\nSanta Eulalia: la santa que padeció 13 martirios, como su edad\nLes 13 oques de Santa Eulàlia


Preguntes freqüents : Servei de Promoció i Normalització Lingüística : UPV\n1. Com puc inscriure’m en els cursos d’Expert Universitari?\nAl Centre de Formació Permanent de la UPV: www.cfp.upv.es o als enllaços següents:\nExpert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Valencià\nExpert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Llengua Estrangera (Anglès)\n2. On puc demanar informació sobre els cursos d’Expert Universitari?\nConsultes relacionades amb el títol d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Valencià: capacitaciovalencia@upv.es\nConsultes relacionades amb el títol d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Llengua Estrangera (Anglès): capacitacioangles@upv.es\n3. Quina modalitat formativa segueixen els cursos d’Expert Universitari?\nLa formació és en línia, a través d'Internet, a excepció de l'avaluació final, que consisteix en l'exposició oral d'una unitat didàctica (3 h presencials).\n4. Quantes hores dura el curs? El curs dura 240 hores, estructurades de la manera següent: 237 hores a distància i 3 hores presencials (aquestes últimes corresponents a la prova final). No hi ha sessió presencial a l'inici del curs.\n5. Quin és el nombre de crèdits ECTS del curs? 24 crèdits ECTS.\n6. És formació en línia però, hi ha un nombre màxim de persones admeses a cada curs?\nEl nombre màxim d’alumnes es determina en la convocatòria corresponent.\n7. Hi ha un mínim d’alumnes?\nSí, el nombre mínim d’alumnes és 250.\n8. Quina documentació es lliura a l’alumnat?\nLa documentació es proporciona a traves de l’aula virtual del curs (PoliformaT)\n9. Com sabré si m’han admès?\nL’acceptació de la matrícula es comunica per correu electrònic a les persones interessades juntament amb les instruccions per a fer-ne el pagament.\n10. En quines llengües s’imparteixen els cursos d’Expert Universitari?\nEl títol propi de la UPV d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Valencià s’imparteix en valencià.\nEl títol d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Anglès s’imparteix en anglès.\n11. Encara no he finalitzat els estudis de grau, puc inscriure’m en els cursos d’Expert Universitari? Sí, s’admeten amb la consideració de matrícula provisional estudiants de les titulacions de grau que tenen pendent superar menys de 30 ECTS, inclòs el Projecte Final de Carrera. Ara bé, no poden optar a cap certificat dels mòduls ni a l'expedició del seu títol propi fins que no obtinguen la titulació que estaven cursant.\n12. No tinc cap títol universitari, però sí experiència professional (sóc mestre de taller o professor de taller). Puc inscriure’m en aquests cursos d’expert universitari?\nSi estàs exercint o has exercit durant tres anys una tasca professional que estiga relacionada amb el programa d’estudis al qual vols accedir, i compleixes els requisits legals per a cursar estudis en la universitat, pots ser-hi admès, sempre que la direcció dels cursos d’expert universitari ho sol·licite. Una vegada superat el curs, podràs obtenir un certificat d’aprofitament d’aquest curs, però, tanmateix, no podràs obtenir el títol d’expert universitari.\n13. Puc convalidar assignatures cursades a la carrera?\nSí. L’alumnat matriculat en el títol d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Valencià que haja cursat les assignatures de Valencià Tècnic i/o Valencià Tècnic Avançat (titulacions antigues) o Valencià Tècnic I i/o Valencià Tècnic II (titulacions de grau) o d'altres assignatures vinculades a l’àrea de coneixement de Filologia Catalana, podran demanar la convalidació de l’assignatura 8: Els llenguatges d’especialitat (2 crèdits) després d’haver-se matriculat d’aquesta.\n14. Puc demanar certificats de mòduls del títol d’Expert Universitari?\nSí, amb excepció de l’alumnat que estiga pendent de l’expedició del títol de grau.\n15. Com es demanen els certificats de mòduls del títol d’Expert Universitari?\nMitjançant un correu electrònic a les adreces següents:\nPer a certificats del títol d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Valencià: capacitaciovalencia@upv.es\nPer a certificats del títol d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Llengua Estrangera (Anglès): capacitacioangles@upv.es\n16. Quin és el preu de la matrícula dels cursos d’Expert Universitari? Les taxes són de 350€ per al públic en general. Per als membres de la comunitat universitària de la UPV (estudiants, PAS i PDI) i per als Alumni UPV són 200€.\n17. Vaig cursar el títol d’Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament (en Valencià o en Anglès) en una edició anterior i vaig aprovar algunes assignatures. Si em matricule en una nova edició, he de tornar a cursar-les totes?\nLes assignatures que superes en una edició anterior les tens aprovades. Per tant, només t’has de matricular de les assignatures que no has superat.\n18. El Certificat de Capacitació és el mateix que el Títol d’Expert Universitari?\nEl Certificat de Capacitació és la titulació administrativa que faculta per a fer ensenyament en valencià o en anglès com a llengua vehicular en ensenyaments no universitaris.\nEl títol d’Expert Universitari és la formació que ofereix la UPV per a l’adquisició de la competència professional per a l’ensenyament EN valencià com a llengua vehicular en totes les ensenyances no universitàries, i per a impartir continguts DE valencià en Educació Infantil i també en Educació Primària, en l’Àrea de Valencià: llengua i literatura.\nLes persones que superen el curs d’Expert Universitari obtenen el títol propi de la UPV (Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Valencià o Expert Universitari amb Competència Professional per a l’Ensenyament en Llengua Estrangera) i, a més, obtenen el Certificat de capacitació per a l’Ensenyament en Valencià o el Certificat de Capacitació per a l’Ensenyament en Llengua Estrangera: Anglès.\n19. El certificat de capacitació té signatura electrònica?\nSí. El Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Anglès o en Valencià expedit per la Universitat Politècnica de València (UPV) és un certificat signat electrònicament. Les persones que han obtingut aquest certificat el poden consultar i descarregar en el Portal de Formació de la UPV.\nLa còpia impresa d’aquest certificat està identificada amb un codi segur de verificació que es pot contrastar a https://sede.upv.es/eVerificador. Aquest document imprès és plenament vàlid perquè es considera una còpia autèntica, tal com estableix la Llei 11/2007, de 22 de juny, d’accés electrònic dels ciutadans als serveis públics:\nArticle 30. Còpies electròniques\n[…] 5. Les còpies realitzades en suport paper de documents públics administratius emesos per mitjans electrònics i signats electrònicament tindran la consideració de còpies autèntiques sempre que incloguen la impressió d'un codi generat electrònicament o altres sistemes de verificació que permeten contrastar l’autenticitat mitjançant l'accés als arxius electrònics de l'Administració Pública, òrgan o entitat emissora.\n20. On puc demanar més informació?\nCapacitació per a l’Ensenyament en Valencià: capacitaciovalencia@upv.es\nCapacitació per a l’Ensenyament en Anglès: capacitacioangles@upv.es


Lev Trotski: On va Anglaterra? i Europa i Amèrica (1925-26) - Apèndix. - L'expansió imperialista dels Estats Units\nIV. L’EXPANSIÓ IMPERIALISTA DELS ESTATS UNITS\nDonada la potència dels Estats Units i la feblesa d’Europa, és inevitable un nou repartiment de forces, d’esferes d’influència i de mercats mundials. Amèrica ha d’estendre’s i Europa comprimir-se. Tal és la resultant dels processos fonamentals que s’efectuen al món capitalista. Els Estats Units s’endinsen per tots els camins i prenen l’ofensiva per tot arreu. Operen d’una manera estrictament “pacífica”, és a dir, sense fer ús de la força armada, “sense efusió de sang”, com deia la Santa Inquisició quan cremava vius els heretges; s’estenen pacíficament perquè els seus adversaris, tremolant les dents, retrocedeix pas a pas davant aquesta nova potència, sense arriscar-se a xocar-hi obertament. Tal és la base de la política “pacífica” dels Estats Units. El seu principal instrument el constitueix actualment el capital financer, amb una reserva d’or de 9.000 milions de rubles. És una força terrible, una força que escombra tot al seu pas arreu del món, i particularment en l’Europa devastada i empobrida. Concedir o negar emprèstits a tal o qual país d’Europa és, en molts casos, decidir la sort, no sols del partit en el poder, sinó també del règim burgès. Fins ara, els Estats Units han invertit 10.000 milions de dòlars en l’economia dels altres països. D’aquests 10.000 milions 2.000 han estat perdonats a Europa, afegint-se als precedentment subministrats per a la seua devastació. Com sap hom, els crèdits es concedeixen per a la “restauració” d’Europa. Destrucció, després restauració: dues operacions que es completen, perquè els interessos de les sumes destinades tant a una com a l’altra aniran a la mateixa caixa. A més, els Estats Units han col·locat capitals en l’Amèrica Llatina, que, des del punt de vista econòmic, esdevé cada vegada més un Domini d’Amèrica del Nord. Després d’Amèrica del Sud, el país que més crèdits ha obtingut és el Canadà; segueix després Europa. Les altres parts del món han rebut molt menys.\nAquesta suma de 10.000 milions és ínfima per a un país tan poderós com els Estats Units, però augmenta ràpidament. Per tal de comprendre el mecanisme d’aquest procés, cal, sobretot, adonar-se del ritme d’aquesta acceleració. En els set anys que han seguit la guerra, els Estats Units han invertit en l’estranger uns 6.000 milions de dòlars; gairebé la meitat d’aquesta suma ha estat subministrada en aquests dos darrers anys; en 1925, les inversions han estat força més elevades que en 1924.\nEn vigílies de la guerra, els Estats Units tenien encara necessitat de capital estranger; rebien aquest capital d’Europa i el col·locaven en la seua indústria. El desenvolupament de la seua producció, en un cert moment, menà a la ràpida constitució d’un capital financer. Per a assolir aquest capital financer foren necessàries prèviament considerables inversions de capitals i un augment formidable de l’utillatge. Però, una vegada començat, aquest procés es desenvolupa amb un ritme cada vegada més accelerat als Estats Units. Allò que fa dues o tres anys pertanyia encara al domini de les previsions, es realitza actualment davant els nostres ulls. Però açò únicament és el començament. La campanya del capital financer americà per la conquesta del món no començarà realment sinó demà.\nFet summament significatiu: en el curs de l’any transcorregut, el capital americà ha abandonat cada vegada més els emprèstits governamentals pels emprèstits industrials. El sentit d’aquesta evolució és clar. “Vos hem donat el règim del pla Dawes, vos hem subministrat la possibilitat de restablir la divisa nacional en Alemanya i Anglaterra, consentirem a fer el mateix sota certes condicions amb França; però açò sols és un mitjà per a assolir al nostre fi; ara bé, la nostra finalitat consisteix en apoderar-nos de la vostra economia.” Aquests dies he llegit en el Tag, òrgan de la metal·lúrgia alemanya, un article titulat: “Dawes o Dillon”. Dillon és un d’aqueixos nous condottieri que la finança americana envia a la conquesta d’Europa. Anglaterra engendrà a Cecil Rhodes, el seu últim aventurer colonial de gran envergadura, que fundà en el sud d’Àfrica un nou país. Ara neixen en Amèrica els Cecil Rhodes, no per a l’Àfrica del Sud, sinó per a l’Europa central. Dillon té la missió de comprar a baix preu la metal·lúrgia alemanya. A aquest efecte ha reunit 50 milions de dòlars només (Europa no es ven ara a alt preu) i, amb aquests 50 milions de dòlars en la butxaca, no es deté davant les barreres europees que formen les fronteres d’Alemanya, de França, de Luxemburg. Necessiten reunir el carbó i el metall, vol crear un trust europeu centralitzat, no es preocupa molt de la geografia política, crec fins i tot que no la coneix. En efecte, ¿per a què? 50 milions de dòlars en l’Europa actual valen més que tota la geografia. (Rialles). La seua intenció, es diu, consisteix en agrupar en un trust únic la metal·lúrgia de l’Europa central, per a oposar-la després al trust americà de l’acer, el rei de la qual és Harry. Així, quan Europa “es defensa” contra el trust americà de l’acer, no és en realitat més que l’instrument d’un dels dos consorcis americans que es combaten entre si, per a unir-se, en un determinat moment, a fi d’explotar-la més racionalment. Dawes o Dillon, no hi ha una altra sortida, com diu l’òrgan de la metal·lúrgia alemanya. Amb qui marxar? Dawes és un creditor armat de cap a peus. Amb ell, no pot hom sinó sotmetre-s’hi. Però Dillon és en certa manera un company, d’un tipus especial, és veritat, però que potser no ens estrangule... L’article acaba amb aquesta frase significativa: “Dillon o Dawes, tal és la qüestió capital per a Alemanya en 1926.”\nEls americans s’han assegurat ja, mitjançant la compra d’accions, el control dels quatre Bancs més importants d’Alemanya. La indústria alemanya del petroli s’aferra visiblement a l’Estàndard Oïl americana. Les mines de zinc, que pertanyien antany a una empresa alemanya, han passat a mans de Harriman, que, gràcies a això, obté el control del zinc brut en tot el mercat mundial. El capital americà treballa a l’engròs i al detall. A Polònia, el trust americà-suec dels llumins adopta les seues primeres mesures preparatòries. A Itàlia se’n va més lluny. Els contractes que les societats americanes signen amb Itàlia són dels més interessants. S’encarrega a Itàlia, per dir-ho així, d’administrar el mercat del pròxim Orient. Els Estats Units enviaran a Itàlia els seus productes semiacabats, amb l’objecte que aquesta última els adapte al gust del consumidor. Amèrica no té temps d’aturar-se en detalls. Subministra productes estandarditzats. I l’omnipotent patró transatlàntic ve a casa de l’artesà dels Apenins i li diu: “Aquí tens tot el que necessites, però embelleix-lo un poc i arregla’l a gust dels asiàtics.”\nFrança no hi ha arribat encara. Es resisteix i s’insubordina. Però ja caurà. Haurà d’estabilitzar la seua divisa, és a dir, passar el cap pel nus escorredor d’Amèrica. Tots els Estats esperen el seu torn a la finestreta de l’oncle Sam. (Rialles)\nQuant han gastat els americans per a assegurar-se semblant situació? Una suma ínfima. El capital col·locat en l’estranger arriba a 10.000 milions de dòlars, sense comptar els deutes de guerra. Europa ha rebut en tot i per tot 2.500 milions, i Amèrica comença ja a tractar-la com a país conquerit. No obstant això, allò que han col·locat els americans en l’economia europea no representa més que la centèsima part de la fortuna total d’aquesta última. Quan la balança oscil·la, basta un lleuger colpet per a fer-la inclinar d’una banda. Els americans han donat aquest colpet i ja són els amos. Europa no té els capitals necessaris per a la seua restauració i els fons de circulació necessaris per a la part ja restaurada de la seua economia. Posseeix immobles i materials que valen centenars de milions, però li manquen una desena de milions per a posar la màquina en moviment. L’americà arriba, dóna els deu milions i posa condicions. És l’amo; està com a la seua casa. M’han comunicat un article summament interessant d’un d’aqueixos nous Cecil Rhodes que Amèrica fa sorgir ara i els noms dels quals ens veiem obligats a aprendre. No és molt agradable, però no queda un altre remei. Ja hem après bé el nom de Dawes. Dawes no val un cèntim, però tota Europa no pot res contra ell. Demà aprendrem el nom de Dillon o el de Max Wirkler, vicepresident de la Companyia del Servei Financer. (Rialles, aplaudiments) Acaparar tot allò que siga possible en el món, s’anomena ocupar-se del servei financer, Max Wirkler parla del servei financer en llenguatge poètic, quasi bíblic.\n“Ens ocupem [diu], de sostenir financerament els governs, les autoritats locals i municipals i les corporacions privades. Els diners americans ha permès restaurar el Japó després del tremolor de terra; els fons americans han permès derrotar Alemanya i Àustria-Hongria i han exercit un paper importantíssim en la reconstrucció d’ambdós països.”\nHom comença per destruir, després restaura. I per l’una i l’altra operació percep hom una honrada comissió. Només el terratrèmol del Japó ha sobrevingut evidentment sense la participació del capital americà. (Rialles) Però escoltem la continuació: “Concedim emprèstits a 1as colònies holandeses i a Austràlia, al Govern i a les ciutats de l’Argentina, a les indústries mineres sud-africanes, als productors de nitrats de Xile, als plantadors de cafè del Brasil, als productors de tabac i cotó de Colòmbia. Donem diners al Perú per a la realització de projectes sanitaris; se’ls donem als bancs danesos, als industrials suecs, a les estacions hidroelèctriques de Noruega, als establiments bancaris finlandesos, a les fàbriques de construccions mecàniques de Txecoslovàquia, als ferrocarrils de Iugoslàvia, a les obres públiques d’Itàlia, a la Companyia de Telèfons espanyola.”\nEvidentment aquesta enumeració és impressionant. És l’efecte dels 60.000 milions de dòlars que posseeixen en l’actualitat els bancs nord-americans. I hem de continuar escoltant aquesta simfonia en el proper període històric.\nPoc després de la guerra, quan la Societat de Nacions es trobava en vies de constitució i els pacifistes de tots els països d’Europa mentien cadascun en el seu idioma, l’economista anglès Georges Pesch, home dels millors intencionats, proposà que s’organitzés un emprèstit de la Societat de Nacions i reconstrucció de la humanitat. Calculà que es necessitarien 35.000 milions de dòlars per a aquesta magna empresa, i proposà que els Estats Units subscrigueren per 15.000 milions de dòlars, Anglaterra per 5.000 milions i els altres països pels 15.000 milions restants. D’acord amb aquest projecte, els Estats Units havien de subministrar, doncs, gairebé la meitat d’aqueix gran emprèstit i com les altres accions havien d’estar repartides entre un gran nombre d’Estats, els Estats Units hauria tingut el control de la institució. L’emprèstit salvador no passà de projecte, però allò que ara succeeix és en els fons una realització més eficaç del mateix pla. Els Estats Units acapara progressivament les accions que li donaran el control del gènere humà. Gran empresa, per cert, però arriscadíssima. Els americans no trigaran a convèncer-se’n.


Es pot viure amb 900 euros al mes? - TV3\n"Planta baixa" ha parlat amb tres persones que cobren menys de 900 euros al mes i han explicat les dificultats que tenen per arribar a final de mes\nBerta Torrades 16/01/2020 - 15.58\nViure amb un sou per sota del salari mínim\nEs pot viure amb l'actual salari mínim de 900 euros al mes?\n"Planta baixa" ha parlat amb tres persones que tenen sous per sota del salari mínim i que reben ajuda de Càritas. Han explicat les dificultats que tenen per arribar a finals de mes:\n"He de fer malabarismes per poder arribar a final de mes" Tres persones que cobren menys del salari mínim ens han explicat com afronten el seu dia a dia #PlantaBaixaTV3\n▶ https://t.co/aJfci6aZ8n pic.twitter.com/U58jLAmwq3\n Planta baixa TV3 (@plantabaixatv3) January 16, 2020\nL'acord del PSOE i Podem\nAquesta setmana, Pedro Sánchez es comprometia a apujar el salari mínim interprofessional. Han dit, però, que abans vol acordar-ho amb sindicats i patronals.\nCobrar entre 1.000 i els 1.200 per una jornada completa: el govern espanyol vol que, al final de la legislatura, el salari mínim, que ara és de 900, sigui del 60% de la mitjana del salari del país #PlantaBaixaTV3\n▶ https://t.co/aJfci6aZ8n pic.twitter.com/kJhaQUZUac\nEl govern espanyol vol que al final de la legislatura el salari mínim sigui del 60% de la mitjana del salari del país (com recomana Europa). Això suposaria cobrar per una jornada completa de treball una forquilla entre els 1.000 i els 1.200. Des de l'1 de gener, el salari mínim està fixat en els 900 euros al mes, que equival a 12.600 euros l'any. Això és un 22% més que l'anterior, que només era de 735 euros mensuals.\nSalari mínim actual (CCMA)\nL'acord del nou govern inclou apujar progressivament el salari mínim al 60% del sou mitjà d'Espanya. No es concreta la xifra, però si s'agafa com a salari mitjà el del 2018, el nou SMI arribaria als 1.166 euros, una mesura molt criticada per part de l'empresariat... pel Banc d'Espanya generarà economia submergida i destruirà més de 150 mil llocs de treball.\nEl govern ha xifrat en 1.239 euros el salari mínim català. Diuen que l'SMI espanyol és insuficient perquè Catalunya té un cost de vida més alt. De fet, si comparem amb la mitjana europea, el salari mínim espanyol queda ara en una zona intermèdia no són ni els 2.071 euros al mes que es cobra a Luxemburg ni els 286 euros que es cobra a Bulgària. Quanta gent el cobra? La mesura beneficiarà 1.200.000 treballadors (el 7% dels assalariats).\nComparativa salari mínim amb Europa (CCMA)


1 d’abril, acte de suport als ajuntaments investigats per l’Audiència espanyola | Assemblea Nacional Catalana - VALLÈS OCCIDENTAL\n← Vídeo, 4 anys de l’Assemblea Nacional Catalana\n7 Abril Tertúlia-Col·loqui “Un País en Construcció” a Casa de Cultura →\n1 d’abril, acte de suport als ajuntaments investigats per l’Audiència espanyola\nMés de 280 ajuntaments i altres administracions locals han aprovat mocions de suport a la Resolució 1/XI sobre l’inici del procés polític a Catalunya, aprovada pel Parlament el passat 9 de novembre. Inicialment, la Fiscalia de l’AN va denunciar cinc ajuntaments (Celrà, Girona, Igualada, Sant Cugat del Vallès i la Seu d’Urgell) acusats de rebel·lió i sedició per l’aprovació d’aquestes mocions. En el cas d’Igualada, Premià de Dalt i Sant Cugat, però, tres magistrats diferents de l’AN van arxivar les causes després d’entendre que es tractava de “posicionaments polítics en el marc de la llibertat ideològica i d’expressió d’aspiracions o anhels polítics”. Tot i aquests precedents, la Fiscalia ha continuat el seu assetjament al món local i va denunciar posteriorment els ajuntaments de Deltebre i Vic. A partir d’aquestes dues causes, el titular del Jutjat Central d’Instrucció número 2 de l’AN, Ismael Moreno Chamarro, ha obert una autèntica “causa general” contra el sobiranisme municipalista, tot obrint\ninvestigacions a l’ACM, l’AMI, l’ANC i els més de 280 ajuntaments i altres corporacions locals que han aprovat la moció de suport a la Resolució 1/XI.\nMANIFEST CONTRA LA JUDICIALITZACIÓ DEL PROCÉS SOBIRANISTA\nDIA: Divendres, 1 d’abril de 2016\nHORA I LLOC: 11.00 h, a la plaça del Rei de Barcelona\n2 comments on “1 d’abril, acte de suport als ajuntaments investigats per l’Audiència espanyola”\n31 Març 2016 @ 10:25\n30 Març 2016 @ 21:47


Il progetto ha già conseguito € 4.700 di Fundación Goteo\nCollaborando € 235\nUneix-te i recolza el primer cinema cooperatiu de Catalunya\nExpandir la programació\nA més de la nostra línia d'estrenes setmanals, volem potenciar cada vegada més les sessions paral·leles, que són totes aquelles propostes audiovisuals que pel seu alt valor artístic i social entenem que també han de ser projectades al Zumzeig. Moltes vegades, aquestes propostes, que sorgeixen tant per iniciativa pròpia de l'equip del cinema com per la d'altres col·lectius i persones individuals, suposen costos addicionals de lloguer de còpies (poden arribar als 300€ quan es tracta de pel·lícules en format analògic), transport i viatges (des de bitllets d'avió nacionals a intercontinentals) i presència de cineastes a la sala (que comporta costos d'allotjament i dietes), que sovint no podem cobrir. Necessitem augmentar el nostre pressupost per regularitzar aquestes sessions especials, que són la veritable ànima del Zumzeig, de manera que acabin sent tan presents a la nostra programació com les pel·lícules d'estrena.\nMillores en comunicació\nNecessitem ampliar la nostra capacitat de donar-nos a conèixer i comunicar el nostre projecte a tota aquella gent que encara no ha vingut mai a la sala, tan per canals online (publicacions promocionades, banners...) com offline (cartelleria, programes de mà a color). El nostre pressupost ens ha limitat fins ara en aquesta tasca, imprescindible per a fer cada vegada el cinema més sostenible. Incrementant el pressupost per a comunicació, aconseguirem augmentar la mitjana de públic assistent, repercutint directament en el nostre volum d'ingressos per fer sostenible el projecte.\nMés activitats per als amics i amigues del Zumzeig\nAl cinema organitzem també activitats exclusives per a les posseïdores del carnet d'amic i amiga. Vermuts, karaokes, punxades de DJ, performances, concerts de petit format al bar... Totes aquestes activitats impliquen un cost addicional a afegir a les nostres despeses habituals, de manera que al cap de l'any en realitzem menys de les que ens agradaria. Però volem fer-ne cada vegada més!\nPressupost per a les comissions de treball del cinema\nLes usuàries posseïdores del carnet del Zumzeig s'autoorganitzen en comissions de treball voluntàries per proposar sessions i altres activitats a realitzar en el marc del cinema. Volem que les comissions disposin d'una partida pressupostària per poder ampliar el seu marge d'actuació i d'aquesta manera fer créixer l'impacte de les seves activitats respecte a la temporada passada. Actualment hi ha cinc comissions: barri, noves mirades, informàtica, comunicació i jornades Coop d'Ull.\nMillores en el local i gastos imprevistos\nEl manteniment del local és imprescindible. Volem que les usuàries se sentin cada vegada més còmodes i per això necessitem reaccionar més de pressa enfront dels imprevistos de manteniment que puguin sorgir, tant al bar com a la sala i a la cabina de projecció, plena de maquinària molt costosa d'arreglar.\nTotale € 8.000 € 12.000\nZumzeig Cinecooperativa neix com un projecte d'activisme cultural sense ànim de lucre, on la programació multidisciplinària en versió original comparteix protagonisme amb altres activitats culturals. Som una finestra oberta a totes aquelles propostes que no tenen cabuda dins el circuit comercial estandarditzat. Apostem per l'horitzontalitat en la nostra organització i presa de decisions i en la participació activa del públic assistent.\nDurant el nostre primer any de vida, hem estrenat 12 llargmetratges nacionals i 18 internacionals de 16 països. Hem comptat amb la presència de més de 50 cineastes. Hem donat cabuda a nombroses propostes de cinema experimental i inclassificable fora dels circuits comercials. Hem estat seu i col·laborat amb nombrosos festivals i organitzat sessions especials amb col·lectius afins a la nostra visió de la cultura com quelcom de necessari i transformador. Hem celebrat sessions de cinema a l'aire lliure organitzades conjuntament amb altres cooperatives del barri de Sants. I també les jornades estivals Coop d'Ull, carregades de projeccions i debats i organitzades per les mateixes usuàries del cinema.\nLa sala de Zumzeig Cinecooperativa és una de les millor equipades tècnicament de Barcelona. Disposem de projector digital, 16mm i 35mm, gràcies als quals podem projectar pel·lícules en multitud de formats, les prestacions d'imatge i so són de la màxima qualitat, les nostres butaques són molt més amples que les d'un cinema convencional i disposen de reposabraços abatibles.\nTant o més important que la sala és el nostre bar, el punt neuràlgic de la vida de la comunitat Zumzeig. Aquí és on les tapes, les birres i els cafès acompanyen les xerrades i debats abans i després de les projeccions, on vam celebrar reunions, vam improvisar festes i gaudim del bon ambient en companyia de les companyes de la cooperativa. També és on està situada la nostra zona d'intercanvi de llibres, equipada a més amb les millors publicacions cinematogràfiques, que rebem puntualement cada mes.\nJa que som una sala independent, i volem seguir sent-ho, el suport del públic és fonamental. Volem mantenir la nostra independència i la principal manera d'aconseguir-ho és augmentant la nostra base social i la presència de públic a la sala. La tendència de tots dos és creixent però així i tot la independència en la cultura és un camí llarg i difícil de caminar.\nEls nostres objectius principals són afermar la nostra línia de programació basada en el pensament crític i la independència vers la indústria cinematogràfica, comptar cada vegada amb la presència de més cineastes tant nacionals com internacionals que vinguin a presentar les seves obres a la sala, i organitzar cada vegada més activitats per a les nostres sòcies apuntalant així el nostre model de participació democràtica i popular. Per fer-ho possible, necessitem ampliar el nostre pressupost un 25% respecte la temporada anterior. Volem en definitiva demostrar que l'exhibició cinematogràfica pot ser entesa des d'una voluntat purament social.\nLa nostra convicció en la concepció de l'exhibició cinematogràfica des d'un altre punt de vista més enllà de l'econòmic és la principal motivació del nostre projecte. El nostre activisme es basa en donar cabuda a multitud de propostes audiovisuals amb les quals ens sentim identificades i en sentim el seu poder transformador. Educar la mirada és fonamental en el món actual i el Zumzeig vol esdevenir una eina útil per a tal fi.\nEns adrecem a totes aquelles persones interessades en el cinema, l'art, l'audiovisual i la cultura, i per tant convençudes del seu poder transformador.\nSom una cooperativa sense ànim de lucre, amb estructura social i participativa, sustentada econòmicament per les aportacions anuals -en forma de carnet d'amiga / amic- de la seva base social. La cooperativa ara mateix la integrem 337 persones: 5 sòcies treballadores, 21 sòcies col·laboradores i, el més important, les 311 amigues i amics, 39 de les quals integren també les comissions de treball (Noves mirades, Comunicació, Barri, Festival Coop D 'Ull i Informàtica) que proposen i executen tota mena d'activitats. Aquestes comissions no són tancades, sinó que qualsevol persona posseïdora del carnet pot entrar a formar part d'elles quan li vingui de gust.\nTant les sòcies treballadores com a col·laboradores provenim de diferents àrees del cinema i l'audiovisual i compartim un interès comú per la democratització de la cultura i la importància de la visibilitat de totes aquelles obres que se surten dels límits convencionals del cinema comercial.\nZumzeig és molt més que una sala en la qual les pel·lícules es consumeix i després cada un torna a casa. Aquest és un espai per pensar i compartir. Creiem fermament en el dret a l'accés a la cultura i en el seu poder democratizador. El foment del cooperativisme és un dels nostres eixos principals: volem ser un cinema de proximitat i reformular maneres de treballar horitzontals, participatives i solidàries, fomentant la intercooperació i apoderant a les usuàries oferint la possibilitat de formar part activa del projecte.\n<iframe frameborder="0" height="492px" src="//it.goteo.org/widget/project/forma-part-de-zumzeig-cinecooperativa?lang=it" width="300px" scrolling="no"></iframe>


Els teus youtubers preferits arriben a FAN Mallorca Shopping!\ndivendres 26 de de maig de 2017\nDesprés de tenir un gran èxit a altres ciutats espanyoles, el #TMDay arriba a Mallorca! Més en concret a FAN Mallorca Shopping, que acollirà aquest esdeveniment amb la intenció d’acostar l’experiència youtuber a tots els interessats. L’acte tendrà lloc el proper 3 de juny, de 20.00 a 22.00 hores, a la plaça situada entre Dock 39 i Carrefour.\nEntre molts altres, ja estan confirmats els youtubers Zeus Santorini, Doble A (Andrés i Abel), Belena Gaynor, Carla Laubalo i Anna Gorse. Et pots registrar a https://www.eventbrite.es/e/entradas-tmday-mallorca-34620011386#tickets per aconseguir la teva entrada gratuïta. No te’ls perdis i aprèn de les seves experiències personals al #TMDay!


La frescor de la terra\nCol·lecció: Amb Gust de Mediterrani, núm. 2\nAmanides, la frescor de la terra és el segon llibre de la sèrie Amb Gust de Mediterrani. Tradició i sofi sticació s’uneixen per oferir-vos des d’amanides bàsiques (d’enciam, tomaca, ceba i olives) fi ns a tot tipus de combinacions amb llegums, pasta, patates, peix, cruixents, assecats i, per què no?, un aire de llima o una galeta de parmesà. Un llibre que convida a la barreja, a l’atreviment i, sobretot, als canvis, perquè, així, cadascú hi pugui posar el seu toc particular.\nMariona Quadrada (Reus 1956) es va llicenciar en fi lologia catalana l’any 1979 per la UB. El 1984 va crear l’escola de cuina Taller de Cuina Mariona Quadrada a Reus i, des de llavors, es dedica a la docència culinària. L’any 1996 va presentar la ponència “El Paisatge de Secà” dins l’àmbit del 2n Congrés Català de la Cuina. Ha publicat més de quaranta llibres de cuina, ha participat en múltiples projectes per a institucions, programes de ràdio, televisió i escriu articles per a diverses publicacions. Amb Cossetània ha publicat Peix, marisc i bacallà, un regal de l’aigua, primer llibre d’aquesta col·lecció. Josep Borrell Garciapons Realitzà estudis d’arquitectura. Estudià disseny i fotografi a a l’escola Eina. Va ampliar la seva formació de tècniques fotogràfi ques a Barcelona i Suïssa. Ha realitzat la il·lustració fotogràfi ca en onze llibres de guies, de literatura, art i gastronomia. Ha publicat fotografi es en portades de revistes d’arquitectura, fotografi a i moda i ha il·lustrat també catàlegs d’art. La seva obra ha estat exposada a Reus, Tarragona, Barcelona i Palma i ha realitzat reportatges fotogràfi cs en 31 països. Amb Cossetània ha publicat Peix, marisc i bacallà, un regal de l’aigua, primer llibre d’aquesta col·lecció.


Recessed Can LED Ceiling Spot Downlight Fixture Fabricants i proveïdors Xina - Fàbrica Majorista - YAHUA\nRecessed Can LED Ceiling Spot Downlight Fixtures estan encastats al sostre per brillar en un espai. Es denomina downlights o, de vegades, es denomina llums de llaunes encastades. Estalvi d'energia i qualitat fiable, bon preu.\n1. En comparació amb els fluoresents, pot estalviar fins a un 80% d'energia.\n2. Té una àmplia gamma de voltatge d'entrada AC85-265V.\n5. Cos de llum d'alumini i bona dissipació de calor, disminució de la llum\nDins d'aquells coneguts fabricants i contractistes LED Downlight a la Xina, YAHUA és un proveïdor fiable que té un gran projecte d'instal·lació de sostre de sostre en posició reduïda. Amb els productes a la venda, pot aconseguir LED a l'engròs de Downlight de bon disseny a baix cost i baix preu de la nostra fàbrica.\nHot Tags: Recessat pot portar fixador de sostre fix de baixador Xina, fàbrica, fabricants, proveïdors, majorista, disseny, contractistes, cost, preu, projecte, en venda


Sonia Plans | Taller de Fotos Sonia Plans | Taller de Fotos\nInici » Entrades de soniap\nPublicat Per Sonia Plans el 24/02/2016\nEn llocs com aquest sempre tinc la certesa que hi trobaré el que hi vinc a buscar. Em rep amb braços oberts i generositat desinteressada, només requereix la meva atenció, més en poso, més em sento recompensada. Vaig sentint com la calma, els colors, la frescor i el silenci, amb una amabilitat arcaica m’atravessen acaronant-me. Gràcies. ...\nBarcelona és de molts colors.\nPublicat Per Sonia Plans el 28/10/2015\nBarcelona és blava, és verda, és del gris dels edificis que no m’agrada, i també és dels colors de totes les coses que il·lumina el sol. Però no em refereixo a aquests colors, per a mi la ciutat en té tants com persones, situacions i breus històries que em trobo pels carrers, i aquests són els que he volgut...\nApunts de barri\nPublicat Per Sonia Plans el 13/05/2015\nApunts de barri és una petita mostra d’entre centenars de fotografies que faig des de casa. Primavera, estiu, tardor, hivern, dies assolejats, dies de pluja. Sempre mateix escenari, sempre escenes quotidianes i sense grans pretencions, que potser, i precisament per aquestes condicions podriem no donar-ne cap valor, en canvi, jo cerco de trobar-l’ho. ...\nPasseig per Osona.\nPublicat Per Sonia Plans el 27/01/2015\nVisitar aquesta comarca és una aposta segura si es vol gaudir dels verds, quan la boira ho permet. Aquell dia vaig estar de sort. Enfilant camí cap a Rupit quasi és visita obligada desviar-se fins a Tavertet. Són impressionants vistes des de les cingleres que davallen fins el pantà de Sau. Inaugurat el 1962 va cobrir el poble de Sant Romà, però les restes, i en especial el campanar de l’esglesia romànica del s.XI es...\nPublicat Per Sonia Plans el 04/11/2014\nHi conviuen més d’un color de pell, més d’una fe, més d’uns costums, més d’una gastronomia, més d’una llengua, més d’una nacionalitat. El Raval és un viatge. ...\nVerds i grocs a l’Estany de Banyoles.\nPublicat Per Sonia Plans el 10/06/2014\nDe verds i grocs, i del plaer de estar-hi envoltada. A través d’un cert cobert de núvols baixa una llum blanca i difosa, que permet veure-ho tot amb extraordinaria claredat. El que tinc a la vora amb tot detall, i el que s’escapa al que puc enfocar es dibuixa amb contorns suaus com una pintura. Els colors es mostren amb la seva naturalitat, i em sorprèn perquè semblen molt saturats. Fruit de l’atzar però, no podia...\nBarcelona de llum i ombres\nPublicat Per Sonia Plans el 18/03/2014\nDe llum, ombres i situacions. Ciutat Vella és un districte que m’agrada. Per els seus carrerons, per com hi juga la llum que s’escorre entre els edificis i per les situacions que moltes vegades donen joc a la fotografia de...\nBon Any 4.713!!!\nCerca a TdF\nTdF al Facebook\nTDF a Twitter\nTens una notícia que t'agradaria que publiquéssim a Taller de Fotos? Cursos, tallers, exposicions i activitats relacionades amb la fotografia ens interessaen! Envia'ns un correu electrònic amb el text (català, castellà i anglès recomanat) i amb almenys una imatge a info @ tallerdefotos.cat!\n"sapa" 6x6 abandonada alba amanecer analògic analógico arquitectura autumn Barcelona BCN berguedà Blanc i Negre boira Carrer carretera Catalunya ciutat delta film fotografia gent Japó landscape macro mar Muntanya natura natura nature New York paisaje paisatge platja playa posta de sol retrat retrato street Streetphotography sunrise taller de fotos tardor terrassa vietnam


Com tenir cura de la microbiota dels més petits en diarrees agudes | ets el que menges\nCom tenir cura de la microbiota dels més petits en diarrees agudes\nParlem de diarrea aguda quan hi ha tres episodis o més de deposicions toves o líquides en un sol dia. Les causes principals de diarrea aguda en nens són les gastroenteritis i la presa d’antibiòtics.\n27 d'abril 2018 | Actualitzat el 11 de febrer 2019 Altres\nLa diarrea aguda per gastroenteritis sol tenir un origen víric (principalment per rotavirus) i una dura entre dos i vuit dies. Pot anar acompanyada de febre, vòmits, dolor abdominal, manca de gana… i hi ha risc de deshidratació, motiu pel qual el tractament bàsic d’elecció és el sèrum de rehidratació oral.\nTot i que aquests processos diarreics solen curar de manera espontània, la microbiota intestinal surt mal parada d’aquestes situacions. Parlem-ne!\nLa microbiota és el conjunt de bacteris, majoritàriament beneficiosos, que habiten el nostre organisme i especialment, el nostre intestí.\nEls bacteris intestinals intervenen en funcions tan importants com la digestió i absorció de nutrients, la defensa davant dels patògens i la modulació de la resposta immunitària.\nAquesta microbiota, la varietat i la quantitat de la qual es correlaciona amb l’equilibri de la nostra salut, s’implanta i madura lentament des del naixement (fins i tot abans, ja que els primers bacteris els adquirim a l’úter matern) i durant els primers quatre anys de vida. Els gèneres més importants en aquesta etapa són els bifidobacteris i els lactobacils, que resulten afavorits quan hi ha part vaginal i lactància materna.\nHi ha molts factors que poden contribuir a l’equilibri o desequilibri de la microbiota intestinal, provocar pertorbacions funcionals i augmentar la predisposició a les patologies cròniques.\nLes gastroenteritis o els antibiòtics són alguns d’aquests factors; són situacions que, com demostren els estudis, alteren els microorganismes que habiten a l’intestí i que hem de cuidar.\nAixò ho podem fer amb els probiòtics: microorganismes vius que, quan són administrats en quantitat adequada, produeixen un benefici per a la salut de l’hoste. L’efecte terapèutic depèn de les soques probiòtiques i de les dosis.\nActualment, els organismes oficials competents en la matèria, com la Societat Europea de Gastroenterologia Pediàtrica, Hepatologia i Nutrició (ESPGHAN) ja recomana els probiòtics per tractar la diarrea aguda, tant en cas de gastroenteritis com per prevenir-la quan fem tractament antibiòtic. I concretament parlava de la soca probiòtica Lactobacillus rhamnosus GG, amb una dosi de deu mil milions al dia i de cinc a set dies de tractament; és la recomanació oficial amb el màxim nivell d’evidència, com el que té el sèrum de rehidratació oral.


Govern confia a tenir el projecte del multifuncional l'any vinent - Altaveu el diari digital d'Andorra\nGovern confia a tenir el projecte del multifuncional l'any vinent\nDes del ministeri de Territori i Habitatge es considera que ja és hora de posar fil a l'agulla tot i que encara no s'ha confirmat la seva ubicació\n06/09/2021 (18:53 CET)\nGovern destinarà una partida del pressupost 2022 a la redacció del projecte del recinte multifuncional i a diversos estudis per a la seva construcció. Des del ministeri de Territori i Habitatge es considera que ja és hora de posar fil a l'agulla com assegura el ministre, Víctor Filloy. No hi ha decisió sobre la seva ubicació però la certesa que no serà una realitat fins a la pròxima legislatura.\nÉs un projecte amb un cost que estarà per sobre dels 10 milions d'euros i que es vol finançar amb una taxa turística que encara no té data per a la seva entrada en vigor. De fet el recinte multifuncional és un habitual en els últims pressupostos sense que s'hagi concretat res.Filloy, que ha accedit aquest any al ministeri, el considera necessari. El comú d'Andorra la Vella i la seva cònsol, Conxita Marsol també. Ha afirmat que abans de final d'any "hi haurà bones notícies". Si es confirmen, l'espera haurà estat llarga, des del 2015, quan se'n va començar a parlar.\nDes de Govern, manifesten la seva voluntat d'iniciar les obres abans que acabi la legislatura, i el ministre de Turisme i Telecomunicacions, Jordi Torres opina que l'emplaçament ideal és el de l'aparcament de l'antiga Plaça de Braus d'Andorra la Vella, una ubicació que el comú de la capital també veu amb bons ulls per ser un lloc cèntric, davant mateix de Govern.\nA més, el del multifuncional va ser un dels pocs projectes que el Govern va mantenir l'any passat malgrat la crisi provocada per la pandèmia sanitària de la Covid-19. El motiu és el retorn econòmic que creuen que aportarà al país la celebració de grans esdeveniments. Així que el projecte figurarà en el pressupost d'Ordenament i Habitatge, un dels més alts de Govern, juntament amb altres partides com el manteniment de les carreteres.


Modest acord a la cimera de Cancún que prorroga la vigència de Kyoto tot i l'oposició de Bolívia\nEls 190 països que participen en la cimera del canvi climàtic de Cancún han aconseguit arribar a un modest acord de mínims que prorroga la vigència del Protocol de Kyoto, espera més retallades en les emissions de CO2 i crea un fons verd per ajudar els països en vies de desenvolupament a reduir les seves emissions. Bolívia és l'únic país que no ha signat aquest document i amenaça d'anar al Tribunal Penal Internacional (TPI) de la Haia per impugnar el resultat de la cimera.\n11/12/2010 - 07.36 Actualitzat 11/12/2010 - 17.33\nA Cancún els 190 països que participen en la XVI Cimera de l'ONU sobre el Canvi Climàtic excepte Bolívia, han subscrit un text comú després de negociar fins a l'últim minut. El document incorpora algunes propostes per reduir l'emissió de gasos contaminants, reitera la convicció que l'any 2020 cal haver frenat les emissions de CO2 entre un 25% i un 40% i diu que l'ONU serà qui dirigirà el procés. Tot i aquesta declaració d'intencions, s'hi han aprovat pocs aspectes pràctics. Les mesures concretes s'hauran d'aprovar en la pròxima cimera, a Sud-àfrica el desembre del 2011, una data límit, ja que el Protocol de Kyoto, que limita les emissions contaminants, expira el 2012.\nBolívia s'oposa als compromisos de mínims de la cimera\nEl text ha tingut un únic opositor, Bolívia, que ha anunciat que anirà al Tribunal Internacional de la Haia per impugnar el resultat de la cimera. Segons aquest país, l'acord de Cancún "atempta contra les regles internacionals acordades per aturar el canvi climàtic". Bolívia considera que els acords de mínims de la cimera de Cancún no garanteixen el seguiment dels de Kyoto. Per això s'ha oposat al text que ha presentat la presidenta mexicana, Patricia Espinosa. El cap de la diplomàcia boliviana, Pablo Solón, ha dit que el seu país "no està disposat a firmar un document que signifiqui l'increment de la temperatura global i que posi més vides humanes en perill quan ja hi ha 300.000 persones que moren a l'any. Segons Solón, el projecte no garanteix el seguiment del Protocol de Kyoto, que expira el 2012 i que fins ara és l'únic vinculant en la reducció d'emissions contaminants, i que únicament obliga a aquestes retallades els països desenvolupats que l'han ratificat. El cap de la delegació boliviana també assegura que la presidenta de la cimera, Patricia Espinosa, ha violat el reglament de la convenció, que estableix que els acords s'han d'adoptar amb el consentiment dels 194 països membres, cosa que en aquesta ocasió no s'ha fet perquè no s'ha tingut en compte l'oposició boliviana.\nCancún impulsa un fons verd\nLa cimera de Cancún sí que ha consensuat, però, establir un fons verd per ajudar els països en vies de desenvolupament a reduir les seves emissions. No obstant això, tampoc s'han acabat de definir els mecanismes d'ajuda. Els Estats Units prefereixen que sigui gestionat pel Banc Mundial, mentre que molts països que han de rebre l'ajuda s'inclinen per les Nacions Unides o un nou organisme. S'ha concretat un fons verd de 75.000 milions d'euros per l'any 2020 destinat a la protecció dels boscos tropicals, així com el desenvolupament d'energies ecològiques. Aquesta iniciativa és la més clara de la cimera. Així ho ha anunciat el ministre de Medi Ambient de Bangla Desh, Hassan Mahmud, que ha apuntat a l'existència d'aquest acord "amb independència" que després s'hagin d'acordar les seves característiques i funcionament. L'aprovació de l'anomenat "fons climàtic verd" suposa, segons el parer de la ministra d'Exteriors mexicana, Patricia Espinosa, "una nova era de cooperació internacional en la lluita contra el canvi climàtic".\nA la cimera de Cancún no s'ha fet cap pas ferm per aconseguir un dels principals objectius: reduir dos graus la temperatura del planeta. La cimera ha servit, però, perquè l'ONU s'hagi consolidat novament com a marc idoni de les negociacions, després del fracàs de la cimera de Copenhagen. D'allí en van sortir compromisos no vinculants i al marge de les Nacions Unides.\nAcord de mínims a Cancún


Ciberacció de Greenpeace per un nou model energètic\nGreenpeace fa una crida als ciutadans per demanar als candidats a les properes eleccions estatals que apostin per un sistema energètic basat en la eficiència, la intel·ligència i i 100% renovable. Una ciberacció via correu electrònic i twitter.\nAugmentar el subministre energètic amb energies renovables fins arribar al 100%, reduir les necessitats d'energia a la meitat i reduir les emissions de CO2 fins arribar a 0. Aquests són els grans reptes que proposta, entre altres, Greenpeace i aquesta és la demanda que conviden a la ciutadania a transmetre per correu electrònic als candidats de les quatre formacions polítiques més votades en les darreres eleccions generals: Alfredo Pérez Rubalcava (PSOE), Mariano Rajoy (PP), Josep Antoni Duran i Lleida (CIU) i Cayo Lara (IU).\nTambé a través de twitter\nA més, Greenpeace anima també a demanar públicament als candidats un compromís energètic via el twitter.\ninforme 3.0 o 0.3?\nGreenpeace ha elaborat un informe Energia 3.0 on defensa la viabilitat d'un nou model energètic que permetria a l'any 2050 reduir, gràcies a l'eficiència, la demanda d'energia un 55% respecte el 2007 i arribar a les emissions 0 de C02, amb un estalvi de 200.000 milions d'euros a l'any. Segons Greenpaece, com més ràpida sigui la transició cap el model Energia 3.0, majors seran els beneficis econòmics i ambientals.\nAquesta proposta la podeu consultar a www.debateenergetico.org des d'on podreu escriure als candidats, compatir el model Energia 3.0 a les xarxes socials o descarregar-vos un breu resum de l'informe Energia 3.0 amb les idees clau (també en documenta adjunt).\nSi el que voleu és conèixer amb profunditat el model Energia 3.0 i consultar l'informe complert ho podeu fer a www.revolucionenergetica.es (també en document adjunt).\nD'altra banda, Amigos de la Tierra, Ecologistas en Acción, Greenpeace, SEO/BirdLife y WWF han elaborat conjuntament el document "Un programa por la tierra. Demandas por una legislatura sostenible", per orientar l'acció del pròxim govern cap a la sostenibilitat (també en document adjunt).\nGreenPeace, ciberactivisme, energies renovables, desenvolupament sostenible, participació ciutadana, xarxes socials i internet


Accueil > Diccionari de la traducció catalana > Resultats de la cerca\n(Tarragona, 1910-1997). Escriptor i historiador. Va transcriure i va publicar obres en castellà dels segles xviiii xix d’interès per a la historiografia. Abans de la guerra ja havia donat a conèixer al Diari de Tarragona algunes versions de textos breus d’Horaci, Virgili, […]\n(s. xviii). Rector de Ribesaltes, al Rosselló. Traduí del francès al català el Menor catecisme històric de l’abat Claude Fleuri. L’obra, adreçada als infants, és pròpiament una introducció al catecisme. La traducció és en català etimològic i supradialectal, en […]\nNom popular de l’aplec de faules d’Isop i d’altres autors, com Remici i Poggio, que van ser conegudes a Europa per mitjà de diverses refoses, la més important de les quals és la de l’alemany Steinhöwel (1480), de la qual deriven diverses traduccions a l’anglès, català, […]\n(Viguera, Castella, ? – Barcelona, 1557). Humanista. Fou catedràtic de gramàtica llatina a l’Estudi General de Barcelona, mestre de grec i editor. És autor del tractat De prosodia (1513) i d’alguns poemes en llatí. Defensor dels mètodes pedagògics de Nebrija, intervingué […]


Caminar sigil·losament per la vora d'un estany glacial per mirar de no espantar una família de cabirols que pastura tranquil·lament, observar des d'un mirador l'estilitzada figura dels flamencs mentre s'aguanten sobre una de les potes en unes salines o seguir el curs d'un riu en caiac per observar la fauna i flora que hi habiten. Són algunes de les sorpreses que t'ofereix practicar l'ecoturisme a Catalunya\nPer explorar-les en profunditat, et pots encomanar a un guia de natura o a un guia local, perquè et desvelin misteris i coneixements fascinants, però també per incrementar la seguretat en el medi natural i garantir que el que fas no resulta perjudicial per a l'entorn.\nCompten amb aquests guies professionals i organitzen activitats respectuoses amb l'entorn les entitats i empreses adherides a la marca Ecoturisme de l'Agència Catalana de Turisme (ACT). Per disposar del distintiu, les empreses han de complir els requisits de sostenibilitat que fixa l'ACT i, en molts casos, a més estan certificades a nivell europeu a través de la Carta Europea de Turisme Sostenible.\nEntre tots protegim la natura\nCatalunya compta amb 18 parcs naturals amb ecosistemes diversos. La preservació d'aquests espais protegits és una manera de promoure el gaudi responsable, així com de defensar les pràctiques respectuoses amb el medi ambient i garantir que els recursos naturals arribin en les millors condicions possibles a les generacions del futur.\nMamífers, rèptils, amfibis, insectes, plantes... no posen barreres perquè visitis els seus hàbitats i n'admiris la bellesa. Qualsevol visitant hi és benvingut, sempre que ho faci amb respecte. Explorar la natura de Catalunya és una manera de contribuir a la seva conservació, perquè les persones prenen consciència de la seva existència i de la importància de preservar-la.\nPractica l’ecoturisme a Catalunya de la mà dels professionals experts en el respecte a l’entorn.\nEspecialistes en ecoturisme\nSi per tu el respecte per l'entorn és una premissa bàsica a l'hora de viatjar, tria aquelles empreses que fixen aquest valor com a primordial en la seva activitat. Aquí tens un llistat per triar i remenar. Són les adherides a la marca Ecoturisme de l'Agència Catalana de Turisme, algunes de les quals també estan certificades a través de la Carta Europea de Turisme Sostenible.\nNaturalwalks és una petita agència independent formada per un assortit grup de professionals de diferents àmbits de treball (hostaleria i restauració, salut, ecoturisme, biologia i medi ambient), amb uns valors en comú: el compromís amb el territori i la conservació del seu patrimoni natural i humà.\nMónNatura Delta de l'Ebre és un centre dissenyat per comprendre el Delta. Amb aquest objectiu hi organitza activitats dedicades a les escoles que pivoten al voltant dels ocells, la sal i la pesca. També ofereix visites personalitzades i xecs regal.\nAvingudaRipollès145Torroella de Montgrí17257\nCasa de turisme rural situada a mig camí entre Torroella de Montgrí i l'Estartit, a l'Empordà. Es tracta d'una masia anterior al segle XVIII, restaurada íntegrament respectant en tot moment l'estructura inicial.\nCamíMASIA CAN PASCOL28Pontons08738\nCarrerDomingo Riba18Sant Carles de la Ràpita43540\nL'hotel Trainera, als Pirineus lleidatans, és un excel·lent aparthotel amb spa. Molt a prop de l'estació d'esquí de Baqueira-Beret i de l'únic parc nacional de Catalunya, ofereix un ambient confortable i familiar.\nkeyboard_arrow_down Recursos (75)\nCarreteraSabadell-Granollerskm 6,7Palau-solità i Plegamans08184\nRestaurant de cuina catalana tradicional ubicat en una gran masia perfectament restaurada i rehabilitada, però que conserva un aire rústic encantador. Disposa de grans espais i menjadors privats per a festes i celebracions.\nPlaçade la Independència1Granadella, La25177\nAquest centre ofereix tota la informació per conèixer la cultura de l'oli associada en aquest territori i una gran varietat d'activitats.\nhttp://www.prullans.net info@prullans.net 973 510 260\nComplex turístic situat a la Cerdanya que disposa de diferents tipus d'allotjament, diversos restaurants, spa, instal·lacions esportives, miniclub per als més petits i sales de reunions per a empreses. Organitza nombroses activitats a l'aire lliure.\nCamíde la Cabaneras/nSort25560\nCarrerDominics12 (Palau Llobera)Solsona25280\nEl Consell Comarcal és l'organisme encarregat de promocionar i divulgar el potencial turístic del Solsonès. Gestiona l'Oficina Comarcal de Turisme de Solsona, on també hi ha el dinàmic Centre d'Interpretació Turística del Solsonès.\nGrup de genets a cavall passejant per un bosc de Falset. (© Lluís Carro)\nTardor als peus del Pedraforca, amb el camí al molí de Maçaners en primer terme. (© Sergi Boixader)\nVista panoràmica de l'església de Sant Feliu de Barruera, el poble i les muntanyes nevades dels Pirineus en el fons de la imatge. (© Servicios Editorials Georama)\nConreus de secà en camps de la Terra Alta, prop de Bot, amb el massís dels Ports al fons. (© Mariano Cebolla)\nSubmarinista fotografiant una paret coberta d'anemone incrustant groga ("Parazoanthus axinellae") al fons marí de la Cala del Morro del Vedell de Palamós. (© Andreu Llamas. Editorial Anthias, S.L.)


La minva ve motivada perquè bona part dels fons europeus per a polítiques verdes es va invertir aquest any\n14 de d’octubre del 2021. 19:26\nMalgrat que la transició ecològica és un dels quatre pilars en què la UE vol basar la recuperació econòmica, juntament amb la transformació digital, la igualtat de gènere i la cohesió social, els Pressupostos del Ministeri de Transició Ecològica i Repte Demogràfic per al 2022, sense comptar amb les polítiques energètiques, cauen un 27,5%. El ministeri dirigit per Teresa Ribera disposarà de 6.047 milions d’euros en comparació amb els 8.338 milions de l’exercici passat.\nLa minva ve motivada perquè bona part dels fons europeus destinats a polítiques verdes gestionats per aquest ministeri es van executar el 2021. Així mateix, part dels fons del Next Generation recauen també en altres carteres, com Transports i Indústria.\nL’informe econòmic i financer dels Pressupostos Generals de l’Estat divideix la política de despesa relacionada amb el medi ambient fonamentalment en els capítols d’Infraestructures i Ecosistemes Resilients i d’Indústria i Energia. El primer augmenta gairebé un 4%, fins als 7.040 milions, descomptant el Mecanisme per a la Recuperació i la Resiliència (MRR). I aquest fons europeu aportarà 4.801 milions més, xifra que suposa crèdits totals per a 2022 per un import d’11.841 milions, dels quals 3.477 van per a Transició Ecològica.\nEl projecte pressupostari fixa que aquestes partides s’invertiran en la prevenció de la contaminació i el canvi climàtic, la protecció del medi natural, la defensa de la biodiversitat, la planificació de l’aigua a través de la modernització de les estructures o la millora de la depuració, la protecció del mar i del domini públic maritimoterrestre i la planificació de la política d’investigació en matèria de biodiversitat dels ecosistemes marins. «S’adoptarà un enfocament transversal que propugna la integració de les consideracions mediambientals en els diferents sectors» econòmics, assenyala el text.\nEn concret, per prevenir la contaminació, la transició cap a una economia circular i el consum sostenible i la correcta gestió de residus comptarà amb un import de 166 milions. I per a la conservació i restauració d’ecosistemes i la seva diversitat, 343 milions d’euros. Així mateix, es preveuen actuacions dirigides a protegir específicament els ecosistemes forestals amb la renovació d’almenys 100 mitjans d’extinció d’incendis. A més, Parcs Nacionals rebrà 57 milions, dada que implica un gran increment de 42 milions.\nEn el capítol energètic, el projecte pressupostari assenyala que les actuacions se centraran en l’establiment de les bases del règim miner i energètic «eliminant les ineficiències que perjudiquen l’activitat econòmica i promovent una transició ordenada». Així mateix, assenyala que s’incentivaran les energies renovables. Per a això, el Govern disposarà de 3.817 milions –2.876 d’ells corresponents al MRR– que es destinaran a un pla d’incentius per a la instal·lació de punts de recàrrega o l’adquisició de vehicles elèctrics, la rehabilitació d’edificis o posicionar Espanya «com a referent» en la producció i aprofitament d’hidrogen renovable.\nAixí mateix, en aquesta partida s’inclouen 157 milions que s’invertiran per finançar el bo social tèrmic, destinat a evitar la pobresa energètica en els consumidors més vulnerables per l’encariment del preu de la llum.\nMinisteri per a la Transició Ecològica Pressupostos Generals de l'Estat Teresa Ribera


Jesús Lecha, portaveu del PP a Morella, lamenta “el sectarisme dels qui governen amparat per un alcalde que en lloc de defensar el municipi només protegeix les seues sigles”\nMorella no tindrà en 2021 un sol euro per a llançar la construcció del *Parador que des de fa anys reclama la localitat. El PSOE ha decidit tombar l'esmena que el PP havia presentat en el Congrés dels Diputats per a dotar amb 100.000 euros la redacció del projecte de construcció d'una infraestructura “que és crucial per al desenvolupament de Morella, la comarca i la província”, ha manifestat el portaveu del PP a la ciutat, Jesús Lecha.\nLa iniciativa, defensada per Óscar Clavell, diputat nacional, i coordinada per la secretària general del PP al Senat, Salomé Pradas, reivindicava una “demanda justa per a la nostra província que el PSOE s'obstina a negar”.\nEn l'actualitat, “s'estan realitzant els tastos previs a la construcció. No obstant això, sense diners mai es desbloquejarà una obra fonamental per a Morella i la província”. “Un projecte”, explica Llet, “que és un indubtable motor econòmic que genera una riquesa d'incalculable valor a tot el territori”, explica Llet.\n“La decisió del PSOE de negar-nos aquesta inversió no sols és una mala notícia per a la localitat, també per a la província. I quan des de l'alcaldia s'hauria d'actuar per a frenar aquest càstig al nostre municipi, ens trobem amb un alcalde, Rhamsés Ripollés, que continua callat, acatant el maltractament del seu partit i protegint les sigles del PSOE, en lloc de defensar les necessitats del poble que governa”.\nAquest llast per a Morella, “no impedirà que continuem reivindicant al Senat la inversió que per justícia mereix el nostre municipi”. Així les coses, tal com ha explicat Pradas, l'esmena s'elevarà al Senat amb l'objectiu que “prevalga l'interés general enfront d'un govern socialcomunista que prefereix pactar amb Bildu i ERC, amb els assassins i els secessionistes, que amb el PP pel bé de Morella i de la província”.


Lluís Llach, el Camp Nou i una fam de trenta anys - Mail Obert - VilaWeb\nEl 6 de juliol de 1985, avui fa trenta anys, Lluís Llach cantava al Camp Nou. Recordar aquest aniversari pot semblar una mica superflu ja que fet i fet la seva celebració va tenir lloc el 29 de juny del 2013, dia del 'Concert per la llibertat' organitzat per Òmnium Cultural també al Camp Nou. Tanmateix, l'aniversari s'escau avui i, doncs, avui no és un dia qualsevol.\nCatalunya, estiu del 1985. Jordi Pujol encara no ha arribat a la meitat del seu segon mandat; fa pocs mesos que Salvador Espriu ha deixat de mirar aquesta terra; Joan Margarit posa el punt final a 'Mar d'hivern', que al desembre següent guanyarà el premi Carles Riba; per les carreteres floreix el cartell 'Hem fet el cim' pagat per Caixa de Barcelona per celebrar que un grup d'alpinistes catalans, liderats per Òscar Cadiach, ha aconseguit d'arribar a dalt de l'Everest; aquí com gairebé arreu del món es cantusseja 'We Are The World'. I jo, amb vint-i-dos anys acabats de fer, vaig al Camp Nou a escoltar Lluís Llach.\nEvidentment, parlar del fet que anés a aquest concert, amb unes cent mil persones i escaig més, pot semblar un simple exercici de narcisisme. Si en parlo, però, és perquè crec que és bo i necessari de recordar que no va ser només un concert, va ser un esdeveniment polític, cultural, emocional i intel·lectual de gran magnitud. I perquè em pregunto quantes persones van sortir d'aquell concert canviades, com jo vaig sortir-ne canviat. Estiu del 1985: res no semblava més fora de l'abast del catalans que la independència del seu país, però diria que aquell concert va ser com la primera macromanifestació catalanista després de la restauració de la democràcia, com un antecedent llunyà però al capdavall evident de tot allò que ha anat passant en aquest tros de segle XXI. Si més no, jo, en aquells anys, tan ignorant de tantes coses de la vida política i cultural de Catalunya, vaig viure aquell concert com un punt de no-retorn; em pregunto quant hauria trigat a evolucionar amb relació a Catalunya si no hagués aconseguit comprar l'últim bitllet de l'últim autocar que sortia de Catalunya Nord cap al Camp Nou.\nEra molt ignorant i anar a escoltar Lluís Llach a Barcelona era un acte de fan, de fan i prou. Però tot i ser tan ignorant recordo nítidament com ben aviat, abans mateix que comencés el concert, vaig copsar que aquella nit Lluís Llach era un pretext per a explicar una història del qual ell era, tan sols, el nom més conegut. No era Lluís Llach al Camp Nou, era Catalunya al Camp Nou, els Països Catalans al Camp Nou. Una borrasca indescriptible i, per mi, imprevisible al Camp Nou.\nI enmig d'aquella borrasca vaig comprendre que la gent que tenia al voltant meu no era un públic sinó un poble i, en el xoc amorós i tel·lúric d'aquella nit, se'm va imposar l'evidència que un poble capaç de reivindicar-se d'aquella manera havia de ser un poble lliure. El 6 de juliol de 1985 vaig entrar al Camp Nou com a jove catalanista i vaig sortir-ne com a jove independentista. Estic segur que no vaig ser l'únic que va viure aquest canvi, i és un fenomen que amb tota certesa s'ha anat repetint els Onze de Setembre d'aquests darrers anys, i que es repetirà a la propera Diada. La fam de llibertat, sobretot quan és joiosa i emotiva, és encomanadissa. Pel que fa a mi, avui fa trenta anys justos que se'm va obrir la fam. Espero poder començar a sadollar-la ben aviat.\nI enmig d'aquella borrasca vaig comprendre que la gent que tenia al voltant meu no era un públic sinó un poble.\nAvui fa trenta anys justos que se'm va obrir la fam. Espero poder començar a sadollar-la ben aviat.


El Govern ja s’ha gastat 210.000 euros per posar l’heliport a Tresoles - El Periòdic d'Andorra\nEl Govern ja s’ha gastat 210.000 euros per posar l’heliport a Tresoles\nLa xifra arriba al mig milió d’euros, segons el càlcul d’SDP\nPublicat el Dimecres, 12 de setembre de 2018 | 03:00 h\nZona de les Tresoles on ha de construir-se l’heliport nacional. | ANA\nEl Govern s’ha gastat ja 210.000 euros en informes tècnics que han d’avalar la construcció de l’heliport nacional a les Tresoles, segons la informació que l’Executiu ha facilitat a SDP. La xifra no convenç als progressistes, ja que segons els seus càlculs, l’Executiu ja ha arribat a pagar mig milió d’euros en estudis per situar la infraestructura en terreny encampadà.\nLa formació va fer pública ahir la dada durant la roda de premsa que fan setmanalment. «El mig milió d’euros és una quantitat de mínims, augmentarà encara més quan el projecte s’acabi», va augurar ahir el conseller general d’SDP, Víctor Naudi, que també va posar números a tots els informes anteriors que es van fer per estudiar la ubicació de l’heliport a Engolasters, a la Comella i al Patapou. Segons els càlculs realitzats per Naudi, entre tots els informes que s’han fet fins ara dels diversos emplaçaments on havia d’anar la infraestructura s’arriba al milió d’euros gastats. «Ens apropem al milió d’euros gastats en tots els processos tècnics duts a terme», va afirmar.\n«Un caprici del Govern»\nAmb les xifres a la mà, Naudi va titllar de «caprici» del cap de Govern, Antoni Martí, i del ministre d’Ordenament Territorial, Jordi Torres, seguir endavant amb el projecte. A més, la formació progressista va evidenciar «un fracàs reiterat dels projectes d’infraestructures de l’Executiu», a qui va demanar «assumir responsabilitats».\nUna de les qüestions que segueix sobre la taula és l’estudi de viabilitat econòmica que reclama l’oposició i que el Govern no va aportar a la demanda d’informació. «És lògic que el demanem i que es faci si es vol garantir la idoneïtat de l’emplaçament a Tresoles. Per això, volem informes complementaris», va explicar David Pérez, membre de la comissió de Política Nacional d’SDP.\nEl cost de l’obra també balla\nEl cost final de l’heliport nacional, que es concep com una instal·lació pública de transport de passatgers, també és un constant ball de xifres. Després que es pretengués que l’obra fos concessionària, el cost va augmentar fins als cinc milions d’euros.\nEl passat mes de maig, EL PERIÒDIC va tenir accés al projecte de declaració d’interès nacional de l’obra realitzat pel propi Govern, en el qual s’estima que les obres durarien 36 mesos i el cost final seria de 10,6 milions d’euros. Les partides es repartirien de la següent manera: un 67% de l’import es destinaria a l’edificació i al camp de vol, un 21% seria per a l’excavació i sosteniment de l’edifici i la plataforma, un 10% cobriria les obres del vial d’accés i d’urbanització i el 2% restant s’invertiria en proteccions per a riscos naturals. Ahir la formació progressista va transmetre una nova xifra: ara l’Executiu parla d’un cost de vuit milions d’euros.


Bloc d’aula de P5 | Can Besora\nArxiu de la categoria: Bloc d’aula de P5\nAlumnes P5 (curs 2017-2018)\nObservem pels microscopis\n19 de juny de 2018 alumnep5\nDurant aquest trimestre hem treballat el projecte de l’alimentació. Els nens i nenes dels dracs volíem descobrir com es fan els iogurts. Un company ens ha explicat el què sap, hem vist un vídeo del procés de fabricació del iogurt, hem explicat el conte de les tres bessones i el iogurt. Amb tota la informació ens hem adonat que els iogurts a part de necessitar un procés on s’escalfa la llet i també es refreda necessita d’un element important: els bacteris. Són uns bacteris bons que només es poden observar pel microscopi i els va descobrir un científic anomenat Pasteur.\nAixí doncs com a l’escola tenim un laboratori i en aquest tenim uns microscopis hem anat a descobrir què són i què podem veure. Ens ha entusiasmat molt i en tornarem. Però això ja serà a primer. Bones vacances!.\n11 de juny de 2018 alumnep5\nEls Dracs i els Gegants hem anat d’excursió al Molí de la farina de Gallecs com a cloenda del projecte de l’alimentació que hem anat treballant durant tot aquest trimestre. Allà hem vist i tocat el blat, ens han explicat el procés per a fer la farina i fins i tot hem fet galetes. Hem gaudit molt!\nGràcies Santi i Marina per obrir-nos les portes d’aquest preciós espai!\nLes colònies moments de convivència i autonomia\n22 de maig de 2018 alumnep5\nDurant les colònies hem pogut adonar-nos que som molt grans. En som autònoms i som capaços d’ajudar a parar la taula, treure el menjar sobrant, preparar els llits, vestir-nos sols/es, …\nEstem a P5 però som capaços de fer tot el que ens proposem.\nFelicitats campions i campiones ho heu fet genial!\nVolem tornar de colònies\nUna de les activitats d’aquest any ha estat una gimcana per trobar els diferents ingredients per fer una pòsima de les emocions. La bruixa Brutícia al matí al llevar- nos havia tret i amagat totes les fulles d’un conte molt especial. Amb tots els ingredients del bosc relacionats amb les emocions hem pogut convertir a la bruixa en bona. Els hem ficat a la casola i després de remanar i esperar una hora. Màgia ens hem pogut prendre la pòsima per a que poguem gestionar les nostres emocions encara millor. Ha estat un matí meravellós.\nColònies P5 al Molí de la Riera\nDurant aquestes colònies hem compartit aventures, emocions, sentiments. Hem conegut al follet panellet, el mullader, la bruixa brutícia i el mussol savi. Hem fet activitats a un entorn privilegiat on el riu i el bosc han format part de les nostres descobertes.\nMés fotografies al drive\n11 de març de 2018 alumnep5\nDurant aquest trimestre hem estat treballant el projecte dels oficis. Hem pensat què volem ser quan siguem grans, hem investigat i preguntant els oficis de l’escola i estem expectants per a què vinguin alguns/es pares, mares i tieta ha explicar quin és el ofici.\nEstem acabant el trimestre i l’excursió al Poble Espanyol ens ha donat molta més informació d’oficis artesans com el vidrer, el cistellaire, el ceramista…\nVem realitzar un taller on havíem de dibuixar en una rajola i utilitzar el punxó i el pinzell per fer el nostre dibuix. Ara està al forn i ens enviaran les nostres obres d’art. Va estar un dia fantàstic.