Activitats arqueològiques Borriana | Castellón Información\nBorriana obre a la ciutadania activitats arqueològiques al jaciment del Palau\nEls veïns i veïnes interessats a participar en l'excavació hauran d'apuntar-se de l'1 al 20 de setembre al CMC La Mercé\nEls veïns i veïnes interessats a participar en l’excavació hauran d’apuntar-se de l’1 al 20 de setembre al CMC La Mercé\nEl Museu Arqueològic de Borriana ha programat amb motiu del 50 Aniversari de la seva obertura una activitat didàctica d’arqueologia que inclourà pràctiques de camp al jaciment arqueològic del Palau a la localitat. El regidor de Cultura, Vicent Granel, i l’arqueòleg municipal, José Manuel Melchor, han explicat que “la novetat d’aquesta iniciativa és que l’activitat no estarà oberta només a estudiants, sinó qualsevol veí de Borriana major de 16 anys podrà assistir i rebre unes nocions bàsiques d’arqueologia, a més de participar activament en l’excavació “.\nL’objectiu d’aquesta activitat passa per sensibilitzar els ciutadans del municipi pel que fa a la conservació i protecció del patrimoni històric arqueològic, i permetre que puguen sentir-se “arqueòlegs per un dia”. L’arqueòleg municipal serà l’encarregat de supervisar l’activitat i impartirà les explicacions necessàries per al desenvolupament de la mateixa.\nL’activitat es durà a terme entre el 25 de setembre i el 7 d’octubre, de dilluns a dissabte de 9:30 a 13:30 i dilluns i dimecres de 15:30 a 19:30. El nombre màxim d’assistents serà de 80 veïns, distribuïts en grups de 5 per cada jornada d’activitat. Si el nombre inscrits fora superior, s’establirà una llista d’espera per ordre d’inscripció, i si no es cobriren totes les places dels ja inscrits podran participar en més d’una jornada si així ho hagueren manifestat prèviament.\nLa inscripció es podrà realitzar entre l’1 i el 20 de setembre de 2017, en el perfil de Facebook del Museu Arqueològic de Borriana, al email del museu (museu.arqueologic@burriana.es) o presencialment al Centre Municipal de Cultura ‘la Mercè’. En la inscripció ha de reflectir el nom, DNI, edat, contacte i proposar com a màxim 3 dies en què podria participar en l’activitat. Des de la direcció del museu es posarà en contacte amb els participants per organitzar cada jornada.\nA més de l’excavació, i com a complement, es realitzaran jornades de portes obertes totes les dies que dure l’excavació (fins a una hora abans del final de l’activitat), on qualsevol ciutadà podrà visitar l’excavació i rebre una explicació sobre ella.\nEl jaciment del Palau es coneix des dels anys 30 del segle passat, quan es van detectar en superfície restos neolítics, ibers i romans, a més de certificar que l’alqueria de Beniham se situava a la zona més propera a la ciutat, amb una necròpolis musulmana al seu costat, si bé l’actuació més important va ser la duta a terme de febrer de l’any 2000 a gener de 2001 amb motiu de les obres de la variant de Borriana; en elles es va documentar una instal·lació termal romana, una zona d’abocaments a escassos metres dels banys, part d’una alqueria musulmana amb dependències fabrils reutilitzada en època baix-medieval i un molí hidràulic dels segles XVI a XVIII. Les estructures cobrien una superfície d’uns 2500 m2.\nEn època àrab aquest jaciment seria una gran propietat de la família Hamer (Beni-Hamer). La primera documentació històrica és del 17 de juny de 1233 i correspon a la donació per Jaume I de Beniham o alqueria del Riu Sec a l’Orde del Temple, que posteriorment passa a la de l’Hospital. El senyoriu de Palau té com a primera dada conegut fins al moment un document de l’arxiu de Vila-real de l’any 1455 on es citen la sèquia i el lloc del Palau. Les restes medievals van ser destruïdes en 1689, quan a més d’edificar l’actual alqueria del Batle, es va anivellar i desfondar el terreny per plantar, ja que el senyoriu estava en estat d’abandonament (MESADO, 1991), aquest es va mantenir al llarg de la edat Moderna fins que va entrar en decadència, de tal manera que només van sobreviure l’alqueria del Batle i el molí enderrocat el 1975.\nactivitats arqueològiques1 borriana3951 jaciment del Palau1


Presó provisional comunicada i sense fiança per a l’home que va intentar matar la seua parella a Elda - À Punt\nPresó provisional comunicada i sense fiança per a l’home que va intentar matar la seua parella a Elda\nHo ha acordat aquest dijous la jutgessa d'instrucció número 4 d'Elda amb competències en assumptes relacionats amb la violència sobre la dona\nImatge d'arxiu d'un vehicle de la Policia Nacional / À Punt NTC\n08 de juliol 2021 - 18:11\nLa jutgessa d'instrucció número 4 d'Elda, amb competències en assumptes relacionats amb la violència sobre la dona, ha acordat aquest dijous la presó provisional comunicada i sense fiança per a l'home detingut dilluns passat per, presumptament, intentar matar la seua parella a Elda. Una acció que va impedir la seua filla menor.\nEl detingut queda investigat en una causa oberta per un delicte d'homicidi en grau de temptativa a falta de qualificació posterior, segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV). Segons ha pogut saber À Punt, la seua parella ja l'havia denunciat anteriorment per maltractament\nL'agressió va tindre lloc durant una acalorada discussió que va despertar els veïns del barri que van contactar amb la comissaria de policia per a alertar de la situació. Durant la discussió, l'home va tractar d'estrangular la seua parella, de 45 anys. La filla va intentar frenar l'agressió, però, com que no ho aconseguia, va apunyalar el pare fins que aquest va soltar la mare.


Segona part de l’article sobre el repte de llegir. El diàleg amb els llibres i amb els altres lectors potencia l’experiència de la lectura: descobreix horitzons, estalvia desencants i optimitza el temps que tenim per llegir, que sempre és poc.\nUna vida en diàleg amb els altres\nSaber escoltar i estar obert a les opinions dels altres són condicions indispensables per viure la caritat. Només així el diàleg mutu serà ocasió ordinària d’apropar-se a la Veritat. Nou text de la col·lecció sobre “Educació de la personalitat”.\nEls altres i jo som versos del mateix poema\nTenim una història, una família, un veïnat, una cultura... Cadascun de nosaltres és llar i, per això, pot crear llar allà on va. El camí sempre obert de la maduresa de la personalitat passa per viure i concebre la nostra vida en funció dels altres.\nUna personalitat que s'identifiqui amb el Crist\nAmb aquest article s’inicia una sèrie d'editorials sobre la formació del caràcter i la maduresa cristiana. Com influeix la personalitat en la vida diària? Pot canviar una persona? Quin paper desenvolupa la gràcia?


Radisson Blu Resort & Spa, Malta Golden Sands Mellieha Malta - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGolden Bay, Golden Bay, Mellieha, Malta, MLH 5510 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Radisson Blu Resort & Spa, Malta Golden Sands\nEl Radisson Blu Resort & Spa es troba a la costa rocosa de Golden Bay de Malta i disposa d'una piscina gran, una piscina en forma de llac i una piscina infantil. També ofereix una platja privada i un spa. Les habitacions són grans i luxoses. El Radisson Blu Resort & Spa, Malta Golden Sands gaudeix d'un entorn tranquil i privat, amb una vista agradable sobre el mar i els camps dels voltants. És a 10 minuts amb cotxe del port, des d'on surten els ferris cap a Gozo. L'spa té 1000 m² i el centre d'oci del complex ofereix una vista impressionant sobre el mar i la badia des dels seus finestrals grans. Les habitacions presenten una decoració moderna i disposen d'un balcó amb vista sobre el mar o el camp. A l'estiu, la tarifa inclou 1 para-sol i 2 gandules per habitació.\nComentaris d'Agoda (8)Comentaris de Booking.com (608)\nTots els tipus de viatgers (8)Parelles (3)Viatgers en solitari (1)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (1)Grups (2)\nHabitació Doble amb Vista sobre el Camp\nMellieha Complexos turístics


Kiwi (arbust) - L'Enciclopèdia, la wikipedia en valencià\nEl kiwi (veu maorí) és un arbust trepador en fulles alternes i redonenques, flors grogues o blanques, en cinc pétals, originari de China. També rep el mateix nom el seu fruit comestible d'esta planta, carnós, en la molla verda i ple de pepites negres, la pell és aspra i un poc vellosa.\n3 El kiwi valencià\nEl kiwi és la baya de l'enredradera Actinidia deliciosa. És originària d'una gran àrea de China, sobretot dels boscs de la vall del riu Yangtsé. Introduïda en Nova Zelanda en l'any 1904, fon cultivada des de llavors en moltes regions templades pel seu frut comestible. El nom «kiwi» li va ser otorgat en eixe país, possiblement per una remota similitut d'aspecte entre el frut cobert de vellositats i l'au nomenada kiwi.\nÉs una baya oval d'uns 6,25 cm de llarc, en pell prima de color vert pardenc i densament coberta d'uns pelets rígits i curts de color marró. La polpa, ferma fins que madura completament, és de color vert lluent sucosa i en diminutes llavors negres dispostes entorn a un cor blanquinós. Té un sabor de subàcit a prou àcit, similar al de la grosella o la fraula. Sol ser un alergen freqüent, sobretot la seua pell.\nEl kiwi valencià\nLa varietat de kiwi nomenada Dori se caracterise pel seu color groguenc pàlit del seu exterior i interior, un sorprenent sabor poc àcit i un tamany mig superior als 100 g. El kiwi valencià té una maduració matinera en comparació ad atres varietats. La producció d'esta classe de kiwi segons Anecoop ha passat de les 140 tonellades en l'any 2018 a 225 tonellades en 2019. En la Comunitat Valenciana es cultiva en les comarques de l'Horta i la Ribera.\nAdemés de ser unes de les frutes en major concentració de vitamina C (casi 100 mg per cada 100 g d'aliment), més que la taronja, el kiwi és ric en luteïna, un compost fitoquímic que reduïx el risc de càncer, malalties cardíaques, degeneració macular i catarates, abdós causes importants de la ceguera. Ademés, conté molta fibra soluble (diabetis, trastorns cardíacs) i insoluble (càncer del còlon, estrenyiment i diverticulitis).\nÉs també ric en coure, vital per al creiximent dels chiquets, enfortix els ossos i fa desenrollar el cervell i el sistema inmunitari. Controla la pressió sanguínea, controla l'activitat del cor i manté l'equilibri dels fluïts. Ademés és ric en folato i magnesi en lo que ajuda a la formació òssea. El kiwi té un alt contingut de vitamina E, lo que estimula la producció de colàgen (protegix la pell del dany solar, millora la seua apariència i grossària). És antiinflamatori i antialèrgic. Normalisador de la pressió arterial, es recomana ingerir junt en aliments rics en potassi.\nKiwi (fruit) en Wikipedia\nKiwi - Diccionari General de la Llengua Valenciana - Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV)\nKiwi valenciano - Anecoop\nObtingut de «https://www.lenciclopedia.org/w/index.php?title=Kiwi_(arbust)&oldid=157293»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 17 dec 2019 a les 14:29.


Vols barats de Múrcia a Tenerife a Iberia\tEnvoltada per les aigües de l'Atlàntic, l'illa més gran de l'arxipèlag canari és una de les més importants destinacions turístiques d'Espanya. Si agafes un dels nostres vols barats a Tenerife descobriràs una illa rica…\nVols barats Tenerife Múrcia-Tenerife\nNecessitem que ens indiquis les dates concretes del viatge per poder mostrar-te els preus per a aquest trajecte. Vols barats de Múrcia a Tenerife (TCI) de Múrcia a Tenerife Múrcia-Tenerife, Espanya On et portem?\tSi l'origen i la destinació són a Espanya, se't mostrarà l'opció de "família nombrosa". Si, a més, esculls com a origen o destinació algun punt de les Illes Canàries, les Illes Balears o Melilla, se't mostrarà l'opció de "resident" en alguna d'aquestes regions. I, si el vol és entre Madrid i Barcelona, s'activarà l'enllaç de "Buscar Pont Aeri".\nConsulta l’oferta de vols de Múrcia a Tenerife i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Múrcia a Tenerife. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Múrcia a Tenerife fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Ets a: Portada > Notícies del circ > Figueres viu el circ\n<< Altres notícies Fires i Festivals - 20/02/2013\nMés de 60 artistes de 13 països presentaran des de demà 22 noves atraccions inèdites a Europa, en el 2n Festival de Circ de Figueres\n“En la primera edició ens va quedar l'espineta de no poder presentar cap número de la Xina, una de les grans potències del món del circ, i tampoc no hi vam poder tenir cap troupe de més de vuit persones”, explicava ahir Genís Matabosch, director i presentador del 2n Festival Internacional de Circ Ciutat de Figueres, que tindrà lloc entre demà i dilluns vinent al recinte firal de la capital empordanesa. Matabosch explicava això ahir per introduir un dels assajos de la companyia xinesa Jinan Acrobatics Troupe: dotze artistes que realitzen impressionants salts a través de cercles i que fan meravelles amb els llaços. No sembla que hi hagi res impossible per a aquests acròbates xinesos, i el mateix es podria dir de Matabosch, que, tot i les dificultats i les dimensions faraòniques del projecte, torna a reunir a Figueres el millor del circ mundial, representat per 22 atraccions inèdites a Europa, a càrrec de 63 artistes de 13 nacionalitats, en un gran campament d'enormes veles on treballen més de 200 persones.\nLes 22 atraccions es reparteixen entre dos espectacles, el Blau –una funció demà i tres dissabte– i el Vermell –una funció divendres i tres diumenge–, per acabar amb la gran gala de dilluns, en què participaran els artistes seleccionats pel jurat i pel públic entre el Blau i el Vermell, i es lliuraran els premis.\nEl festival no només ha passat de 7 a 9 funcions –més els dos assajos generals, oberts a les escoles de Figueres–, sinó que estrena una vela principal més gran, amb capacitat per a 2.250 espectadors, 750 més que l'any passat. Abans, però, el públic passarà per una vela vestíbul de 38 metres de diàmetre, amb un gran carrusel de doble planta del 1953, per a unes 40 persones, envoltat de les típiques casetes de mercat de Nadal, on es podrà adquirir des de crispetes fins a llibres sobre circ. A més, hi actuaran grups de l'Escola de Música del Casino Menestral. El festival, amb un pressupost proper al mig milió d'euros, també estrena una vela restaurant i, en general, millora tots els serveis.\nEntre els grans artistes que hi actuaran, destaquen els 8 cavalls de la troupe de cosacs Yakov Ekk, que, després de viatjar milers de quilòmetres i de superar rígids controls fronterers, ara descansen a Figueres a la seva pròpia vela mentre es preparen per sortir a escena.\nEl Punt / Xavier Castillón


TRAB EL BIDAN el Sàhara i la llibertat dels sahrauís: TV3 - Polònia - Units per tenir més peles\nPosted by Antoni Guirao at 4:24 p. m.\nI sí, ahir vaig riure (era ahir???) estic out amb això dels inicis de curs!!! Sobretot quan a una li deien si volia tal, tal i tal o ni fu ni fa, i es va apuntar de militant al ni fu ni fa!!!! Per primera vegada vaig riure a gust amb els polonesos...\nGran programa el Polònia, sense cap mena de dubte. Ara des de que no hi és el Bruno Oro ha perdut una mica, però bueno..\nsóc la Sara de 1r batx! jaja m'he enrecordat del teu blog (i de pas així miro cosetes del Sàhara) i em dic ja que el visito, li escriuré un comentari al profe!\nEm faria moltíssima il·lusió si podem anar-hi els de 1r al Sàhara, seria una experiència inolvidable per a tots nosaltres poder conèixer cultures i llocs de la Terra tan diferents al nostre país i poder ajudar a la gent a viure una mica millor!\nvinga, que vagi bé el cap de setmana i a veure si el projecte del viatge tira endavant, que ganes no ens falten!\nPD: avui no em trobaves a classe quan has passat llista eh? ¬¬ jejeje\nMoltes gràcies pel teu comentari ... però com pots pensar que no sabia on eres?\nTreballarem per que es pugui anar al Sahara, gent com tu us ho mereixeu


Tema 1  | Derecho Procesal Civil (UB) | Unybook\nSubido por mgilbert\nDret processal civil Bloc I BLOC I. FONAMENTS DEL PROCÉS TEMA 1. GENERALITATS DEL DRET PROCESSAL.\n1. De l’autotutela a l’heterotutela. Autocomposició. Heterocomposició.\nHi ha diferents mètodes per a solucionar conflictes, que d’alguna manera s’assemblen als que s’utilitzen en el món animal: - L’autotutela, que significa autoprotecció i que no és el que estem buscant.\n- L’autocomposició, que és una de les formes de transacció per a solucionar conflictes.\n- L’únic que sap fer l’ésser humà que no fan els animals o les bèsties és el fet de recórrer a un tercer que reparteixi a cadascú el que li toca, és a dir, fer de mitjancer en el problema. El recurs a un tercer buscant aquesta composició s’anomena heterocomposició. Això consisteix en recórrer a un tercer que tracta d’acostar-nos a les nostres posicions. El mecanisme més comú és la mediació. El que s’ha vist és que normalment aquest “tercer” no sigui només un, sinó una sèrie de persones que acaba extenent el conflicte a tota la comunitat. Llavors, o bé s’aconsegueix que les dues persones en conflicte s’arreglin o que una d’elles surti del grup. Al final, això realment acaba amb un resultat que s’assembla molt a allò que coneixem com la sentència d’un jutge, que de fet és el que estàvem buscant.\n- Hi ha un altre mecanisme conegut com heterotutela, que es dóna quan dues parts recórren directament a un tercer per a que solucioni el seu conflicte, sense intentar arribar a un acord. A aquest procés se’l coneix com a procés jurisdiccional, que veiem que té dos elements: iuris (dret) i dictio (dir), és a dir, esperen que un tercer digui dret. A això li diuen judici jurisdiccional, com dèiem, un judici que digui dret, que és el que nosaltres treballarem aquest curs. El que volem en aquest judici jurisdiccional és que es faci justícia.\nLa justícia té molt a veure amb la veritat. El que volem és que el jutge faci justícia i sàpiga esbrinar la realitat dels fets i que faci una aplicació correcta del dret. Aquests dos elements no són dues veritats separades, sinó que s’autoimpliquen. Per això solem descartar la definició de justícia que implica el desig d’una part de que li atorguin la raó, en el sentit que sancionin a un altre, ja que això significaria que existeix una batalla entre les parts.\n2. Fonts del Dret Processal.\nHi ha diferents fonts del dret especials del dret processal civil: - Llei orgànica del poder judicial. És una llei relativament moderna que va substituir a l’anterior (1870), que era una llei provisional que va estar en vigor durant 115 anys. Aquesta llei ens explica bàsicament: quins tribunals hi ha, qui hi treballa, com hi treballa i el seu estatut personal, és a dir, la responsabilitat que tenen les persones que hi treballen. També ens parla d’un òrgan, que són els tribunals, al cap dels quals està el Consell General del Poder Judicial.\n- Lleis que disciplinen el procés en cada ordre jurisdiccional. Un ordre jurisdiccional és, per una qüestió de divisió del treball, el que es fa és dividir la matèria, pel qual dividim els tribunals en ordres, segons els judicis que s’hagin de desenvolupar en els mateixos. Cadascun dels ordres té una llei que diu com serà el procés a dintre d’aquell ordre. Els ordres són: o L’ordre civil, que utilitza la Llei d’enjudiciament civil (LEC) o L’ordre penal, que utilitza la Llei d’enjudiciament criminal o L’ordre administratiu, que utilitza la Llei de la jurisdicció contenciosa-administrativa 1 Dret processal civil Bloc I L’ordre social laboral, que utilitza la Llei de l’ordenament laboral Llei de demarcació i planta judicial, que s’encarrega de dividir tot el territori en diferents demarcacions, que solen coincidir amb les comunitats autònomes. Dintre de cada província el que es fa és dir quants tribunals hi ha a dintre d’aquell territori.\nLa jurisprudència del Tribunal Suprem, Tribunal Constitucional i Tribunal europeu dels drets humans.\nA Catalunya també hem de tenir en compte l’Audiència provincial, que és el tribunal d’apel·lació de tots els tribunals de primera instància.\nPrincipis generals del dret L’ús forense. “Forense” ve de forum, que era el centre de reunió romà, on es posaven els pretors a fer justícia. Llavors, quan parlem de forense estem parlant de quelcom que es refereix als tribunals.\nAl dir “ús” fem referència al costum, de manera que el dret processal no te cap importància, ja que no està recollit a cap dret i impera en el dret el principi de legalitat. L’ús forense és fonamentalment el costum de cada tribunal a l’hora de fer la seva feina, és a dir, la llei és igual per tothom però interpretable, de manera que cada jutjat o tribunal té la seva manera de fer les coses. Normalment els usos són bastant comuns entre jutjats, però el problema de l’ús forense és que no consta a cap llei, de manera que a la pràctica vas venut. Si hi ha lleis processals és precisament per a lluitar contra això.\no o - 3. La jurisdicció. Concepte, principis i garanties. Classes (contenciosa i voluntària). Límits.\nLa jurisdicció és la determinació del dret en el cas concret seguida, en el seu cas, de la seva actuació pràctica.\nLa jurisdicció segueix una sèrie de principis: - El principi més important de la jurisdicció és la independència, és a dir, tothom vol que els tribunals siguin independents dels altres poders de l’estat i de qualsevol influència externa que els pugui venir (mitjans de comunicació, persones amb molts de diners, etc.). Aquest és el motiu principal pel qual els jutges tenen un òrgan propi d’autogovern, que és el Consell general del poder judicial.\n- Així mateix, els jutges tenen inamovibilitat, que vol dir que els jutges no poden ser ni cessats, ni traslladats, ni suspesos ni jubilats si no és per una causa establerta a la llei.\n- També s’intenta que els jutges tinguin una independència ideològica i econòmica. Per mirar de garantir aquesta independència no se’ls deixa sindicar-se ni pertànyer a cap partit polític. Tampoc poden tenir cap altre ingrés econòmic que no sigui el seu sou com a jutge (l’excepció seria l’escriptura de llibres o la realització de conferències).\n- Un altre principi que regeix la jurisdicció és el principi d’unitat, que vol dir que la jurisdicció espanyola és única per a tot l’estat, el que significa que no hi ha jurisdiccions de comunitats autònomes. Pensant així deduïm que el Tribunal Superior no és un òrgan català, sinó espanyol. La unitat també significa que no existeixen, dintre de l’Estat espanyol, el que es coneixen com a privilegis de fur. Els privilegis de fur són el fet que determinades professions o càrrecs tinguin un tribunal diferent de la resta (ex. Anteriorment hi havia tribunals especials eclesiàstics, militars, etc.).\navui dia, però, existeixen els aforaments, que són una resta dels privilegis de fur i consisteixen en el fet que els governants siguin jutjats directament pel Tribunal Suprem.\nHi ha diferents classes de jurisdicció: - Jurisdicció contenciosa. Aquesta jurisdicció s’utilitza quan hi ha un conflicte entre dues o més parts.\n- Jurisdicció voluntària. S’utilitza en determinades situacions administratives en les quals es creu millor que sigui un jutge el que les realitzi, per la seva independència (per exemple un testament hològraf). Es pensa que hauria de desaparèixer perquè avui dia hi ha altres òrgans amb la mateixa independència i no caldria sobrecarregar al poder judicial.\n2 Dret processal civil Bloc I Els límits serveixen per a separar les matèries dels diferents poders de l’Estat, però són difusos de vegades (ex. quan un tribunal dicta una sentència que s’ha d’aplicar en tots els àmbits es podria considerar que està legislant).\n4. Àmbits dels ordres juridiccionals. Els conflictes jurisdiccionals. (no emplenar) Els ordres són: l’ordre civil, l’ordre penal, l’ordre administratiu i l’ordre social i laboral.\nCada ordre s’encarrega d’aquelles qüestions que li donen nom. L’ordre civil és un ordre residual, que vol dir que rep els assumptes de l’estat que no van als altres tres ordres. Existeixen conflictes entre ells, perquè de vegades no se sap a quin ordre va un cas. Per exemple, si et fan una operació mal feta podria ser jurisdicció penal per lesions, civil per culpa o negligència o administrativa perquè la sanitat és un servei públic. Aniria al civil perquè és el residual.\nHi ha una llei de conflictes jurisdiccionals que tracta de resoldre aquests casos de discrepància.\n5. L’organització jurisdiccional.\nHem de distingir entre instàncies, que són dos i un tercer grau de jurisdicció.\n- La primera instància pot conèixer, o bé el jutjat de primera instància o bé, en l’àmbit de la seva competència al jutjat mercantil o de pau.\n- La segona instància és l’audiència provincial, que acostuma a conèixer el recurs d’apel·lació - El tercer grau de jurisdicció, al que se’n diu així perquè només es pot reclamar coses molt petites que reconeix la jurisdicció. El recurs s’anomena recurs de cassació. Pot conèixer: o La sala primera del Tribunal Superior, en el cas de vulneració d’una disposició dret propi de la comunitat autònoma o La sala civil-penal del Tribunal Superior de Justícia 6. Els subjectes de l’activitat jurisdiccional. Jutge. Oficina judicial. Advocats i procuradors.\nEn primer lloc tenim el jutge (òrgan unipersonal), encara que podem haver-hi més d’un (òrgan col·legiats). El més normal és que al jutjat hi hagi només un i als tribunals uns tres. Interessa que entenguem el funcionament i l’estructura bàsica d’un jutjat: - D’una banda tenim el jutge, i al seu costat al secretari judicial - Sota la jurisdicció del secretari judicial treballa el gestor processal i administratiu - Després tenim el tramitador processal i administratiu - I finalment tenim el funcionari De totes maneres, depenent de la capacitat de treball i la necessitat de cada òrgan jurisdiccional pot haver més d’una persona en cada estructura, o bé només un jutge i un secretari, que són els fonamentals.\nA banda d’aquests, però, hi ha altres personatges judicials: - Ministeri Fiscal - Advocats - Procuradors - Advocats de l’Estat 3 Dret processal civil Bloc I OFICINA JUDICIAL 1) El jutge: és qui fa la resolució judicial, és a dir, qui emet els diferents judicis jurisdiccionals necessaris per a fer un procés. El temari dels jutges és un temari molt extens, de 320 temes. L’examen que han de realitzar és un test i un examen oral cantant 5 temes en un quart d’hora cadascun.\n2) El secretari judicial: té dues funcions principals: - Donar fe (constància) d’allò que fa el jutge - És el cap de l’oficina judicial, que és l’estructura mínima necessària que es necessita per a fer funcionar un jutjat La seva oposició és bastant semblant a la dels jutges, tot i que el seu temari està més reduït i no realitzen la prova tipus test.\n3) El gestor i el tramitador: aquests fan oposicions més fàcils i no tots requereixen la formació en dret. El que fan és encarregar-se de les tasques administratives en un procés, com per exemple fer resolucions, fotocòpies, copiar una acta i passar-la a net, fer trucades, etc.\n4) El funcionari d’auxili judicial era l’antic agutzil, és a dir, era una mica la força pública d’un jutjat. De totes maneres, no és un policia judicial, de manera que no actua com a tal (per exemple fent fora a algú). També és el que va a les cases a realitzar els desnonaments, obrir la porta, etc.\nA la pràctica, però, el que passa en el jutjat és que tothom fa de tot. La feina es classifica de la següent manera (no cal estudiar): - Resolucions no repetitives - Resolucions reiteratives 1: s’ha de dir alguna cosa important però bàsicament sempre és el mateix - Resolucions reiteratives 2: resolucions en les quals l’únic que es canvia és el nom, la data i la quantia.\n5) El Ministeri Fiscal: és una figura del procés penal bàsicament. La seva actuació al procés civil és gairebé marginal. Les oposicions i formació són iguals a les del jutge.\n6) Advocats i procuradors: - Advocats: un advocat es dedica sempre i exclusivament a la defensa tècnica del seu client. És a dir, parla a favor del seu client amb argumentació jurídica. La formació que necessita és la carrera de dret, un màster i un possible examen.\n- Procuradors: té la mateixa formació a la d’un advocat. El que els procuradors fan és representar al client. Aquesta informació causa perplexitat, ja que considerem que no es necessària la representació si es té un advocat. La figura del procurador ve de l’antiga Roma i tractava d’aportar eloqüència al procés. L’advocat era qui acompanyava al client al jutjat i el tractava de defensar, però a menor nivell. De totes maneres, al llarg del temps l’advocat va anar agafant importància i el procurador va acabar sent la persona que feia de mitjancer entre jutjat i advocat. És a dir, avui dia la seva situació és administrativa purament.\n7) Advocats de l’Estat: funcionari que defensa l’Estat als processos. Per a ser advocats de l’Estat s’ha de fer l’oposició més dura de tot l’Estat.\n7. La responsabilitat judicial.\nTota aquesta gent que acabem d’anomenar té responsabilitat. Això està recollit 405 i ss. De la LOPJ.\n4 Dret processal civil Bloc I Hi ha diverses classes de responsabilitat: - La responsabilitat civil (Art. 1902 cc): el que per culpa o negligència causi un perjudici haurà de ressarcir-lo.\n- La responsabilitat penal: és la que es produeix quan es produeix algun delicte, com per exemple amenaces, coaccions, prevaricació, etc. L’única particularitat que té és que s’exigeix davant tribunals superiors.\n- La responsabilitat disciplinària: art. 417, 418 i 419 LOPJ. Fonamentalment trobaríem retards, inassistències, manques de respecte, desconsideracions, etc.\n- La responsabilitat patrimonial de l’Estat per mal funcionament de l’administració de justícia: art.\n292 i ss. LOPJ. Aquesta no és una responsabilitat del jutge com les anteriors, ja que és una responsabilitat de l’Estat, com diu la pròpia rúbrica. Aquesta responsabilitat es pot obtenir sempre que hi hagi hagut algun error judicial o bé algun mal funcionament o bé hi hagi hagut una presó provisional indeguda.\no Error judicial: El jutge ha comès un error garrafal (equivocació en la persona, aplicació llei, etc.) que ha de pagar l’Estat.\no Mal funcionament: La majoria de les vegades, però, no són culpa del jutge, sinó dels pocs mitjans que l’Estat li ofereix per a realitzar la seva feina. Llavors la responsabilitat és de l’Estat per a no proveir els materials necessaris.\no Presó provisional indeguda: és quan algú posa a una persona a la presó provisionalment de manera errònia.\n8. El govern dels òrgans jurisdiccionals.\nAl capdamunt està el Consell General del Poder Judicial, que hauria de ser l’únic òrgan que regís la justícia i tots els aspectes de la mateixa. De totes les qüestions laborals de l’estatut dels jutges se n’encarrega aquest òrgan, però allunyat del Govern, és a dir, de tot el Ministeri de Justícia.\nEl que passa és que als polítics no els hi agrada que hi hagi un òrgan independent i el volen controlar. Al llarg de la història hi ha hagut sistemes de nomenament dels membres del Consell, que volien imposar el control.\nEn el primer sistema eren els mateixos jutges els que escollien els membres, el que passa és que la majoria eren de caire conservador, ja que ens trobàvem en el temps del franquisme. Com que hi havia aquest problema, van començar a escollir els vocals els membres del poder legislatiu.\nHi ha altres òrgans entremitjos, com la sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia, que és l’òrgan màxim de Govern a dintre una Comunitat Autònoma. Està sotmès a l’autoritat del CGPJ.\n9. Procés i procediment. Principis. Esquema bàsic d’un procediment civil ordinari.\nEl procés és una successió d’actes que tenen com a finalitat l’emissió del judici jurisdiccional, és a dir, el que vulgarment anomenem judici.\nAquesta successió d’actes segueix el següent esquema: - Al·legacions (dir al jutge el que vols): el jutge escolta el que les dues parts del procés diuen.\n- Proves: aportes proves per a demostrar allò que denuncies i demanes - Conclusions: es diu a qui la prova dóna la raó - Judici jurisdiccional que emet el jutge 5 Dret processal civil Bloc I El procediment és el seguit de tràmits que se segueix per a fer tot l’anterior, com per exemple els terminis.\nEl procés té una sèrie de principis: - Principis bàsics del procés: o Principi de dualitat de parts: vol dir que com a mínim hi ha d’haver dues parts, a part del jutge.\no Principi d’audiència: vol dir que el jutge té l’obligació d’escoltar a les parts del procés. El jutge ha de tenir presents les al·legacions i les proves de les parts.\no Principi d’igualtat: significa que les, almenys, dues parts, siguin iguals en importància i oportunitats en el procés.\n- Principis de la jurisdicció: o Principi dispositiu/oficialitat: qualsevol procés té un objecte (per exemple si reclamo un deute de 10.000€, aquest és l’objecte del procés. De totes maneres, qui reclama pot condonar el deute). Les parts disposen absolutament de l’objecte del procés i són ames i senyores del mateix. Aquest principi incideix en com es porta el procés però hi ha el principi contrari. En el principi d’oficialitat l’Estat està fora del procés civil, tot i que no el podem descartar del tot. Aquest principi es comença a relacionar amb un Estat cada cop més assistencial (per exemple, he comprat un bitllet d’avió que ha arribat amb 8 hores de retard. En aquest procediment reclamo el preu del bitllet i me n’oblido que tinc més drets a part de recuperar el preu. En el primer principi l’Estat se n’oblidaria d’aquests, però seguint el principi d’oficialitat el jutge pot atorgar-li al perjudicat el preu que demana més el ressarciment per tot els seus altres drets). De totes maneres impera el principi dispositiu.\nPrincipi d’aportació de part/inquisitiu: el principi d’aportació de part se centra en la prova.\nLa prova la proporcionen les parts. El contrari seria que el jutge aportés els fets i les proves investigant. Impera el principi d’aportació de part, tot i que existeix una ínfima influència del principi dispositiu.\nPrincipis del procediment: o Oralitat o escriptura: totes les fases es poden fer oralment o escrites o Concentrat o dispers: es poden fer totes les fases de manera seguida o o Públic o secret: que tothom tingui accés a les declaracions o bé que aquestes fossin secretes.\no Immediació o mediació: el jutge pot estar present durant tot el procés o bé que se serveixi del seu personal per a fer les coses (per exemple, li diu al secretari que practiqui la prova a una de les parts i després li expliqui).\no - 10. El dret a la tutela judicial efectiva. El dret de defensa. El dret al jutge predeterminat per la llei. El dret al jutge imparcial. Abstenció i recusació.\nHem de parlar de les esmenes en els Estats Units, especialment la de “due process of law”, és a dir, de com volem que sigui el procés. A Espanya això s’expressa amb una rúbrica més complexa i formada de diferents textos. Al final això es resumeix en l’article 24 CE, que parla de dos drets: - Dret a la tutela judicial efectiva, que no es distingeix en contingut del dret de defensa. De fet, si anem una mica més enrere en la història, recordarem que vam parlar de tres principis del procés, especialment el principi d’audiència, que és exactament idèntic al que vol expressar aquest dret fonamental. Antigament no es reconeixia el dret a la gent a defensar-se en general, tan sols a ser escoltada. De totes maneres, amb el temps això va evolucionar fins al dret de defensa. El que passa és que això no es va entendre bé i es va anomenar tutela judicial efectiva. De totes maneres és el mateix, ja que quan els defensem busquem una protecció efectiva del jutge (tutela judicial efectiva).\nEl seu fi últim és crear una sèrie de garanties als particulars per a que es puguin defensar.\n- Dret a un jutge imparcial. Necessitem un altre dret per a fer això efectiu. El que volem és tenir un bon jutge, que sigui imparcial. El segon pilar fonamental després del dret a la defensa és fer-ho davant un jutge imparcial.\n6 Dret processal civil Bloc I - *A banda d’això, la CE també parla d’un altre dret molt important, tot i que un poc allunyat de tot això. És el dret a un jutge predeterminat per la llei, al que també se li anomena dret al jutge legal o natural.\n1) Dret a la tutela judicial efectiva o dret de defensa. El seu contingut: - Dret al lliure accés als tribunals: que no es posin entrebancs.\n- Dret a una resolució motivada: vol dir que el jutge ha de resoldre el cas, dir la seva resposta però ferho de manera raonada.\n- Dret al recurs: tindré dret a recórrer la resolució del jutge si la llei em dóna el recurs, ja que en algun moment el procés jurisdiccional s’ha d’acabar.\n- Dret a l’execució de la resolució: a això es refereix la paraula “efectiva”, ja que si es dóna una resolució és per a executar-la.\n- Dret a un procés amb totes les garanties: aquesta és una clàusula que utilitza el TC per a incloure tot allò que no ha dit l’article 24, és a dir, és una mena de clàusula de tancament. Una sèrie de drets com a que el procediment sigui ràpid, gratis o barat, que puguem tenir-lo prop de casa, que sigui amigable, etc. El jutge imparcial es troba immers en aquest apartat, ja que se’l van deixar. És la traducció directa del due process of law.\n2) Dret a un jutge imparcial. Vadillo deia que vol dir que el jutge estigui completament al marge, en realitat i aparença de les parts i d’allò que es discuteix al procés. Per això és important que el jutge opini tan sols a través de la seva sentència, però que si ha de parlar de temes que poden comprometre la resolució als mitjans de comunicació entrarem en el tema que el jutge ha de ser imparcial també en aparença (ex. es va saber que el president del TC en el moment en el que va passar a la presidència encara era militant al PP). Davant la imparcialitat del jutge es poden fer dues coses: - Abstenció: és el propi jutge qui reconeix que no és imparcial - Recusació: les parts del procés recusen el jutge perquè no és imparcial. Art. 219 LOPJ 3) Dret al jutge ordinari predeterminat per la llei. Això vol dir diverses coses: - El tribunal està establert per la llei, que a més ha de ser llei orgànica, ja que regula un dret fonamental. La llei de la que parlem és la Llei Orgànica del Poder Judicial.\n- No jurisdiccions ad hoc (cas concret). Això vol dir que no es pot establir un tribunal per a un cas concret (p.ex. un tribunal que jutgi a tots els estudiants de la UB).\n- No jurisdiccions ex post facto. Vol dir que els tribunals s’han d’ordenar abans que passin els fets.\n- Predeterminació de les normes de composició del tribunal. Necessitem un sistema que transmeti la transparència de les persones que s’escullen per a anar als procediments, com es supleixen les baixes, les morts, etc.\nAixò és una part fonamental del principi d’independència dels tribunals, ja que el que realment es busca és que el govern no es fiqui en la justícia, ja que no li pertoca.\nArt. 219 LOPJ Son causas de abstención y, en su caso, de recusación: 1.ª El vínculo matrimonial o situación de hecho asimilable y el parentesco por consanguinidad o afinidad dentro del cuarto grado con las partes o el representante del Ministerio Fiscal.\n2.ª El vínculo matrimonial o situación de hecho asimilable y el parentesco por consanguinidad o afinidad dentro del segundo grado con el letrado o el procurador de cualquiera de las partes que intervengan en el pleito o causa.\n3.ª Ser o haber sido defensor judicial o integrante de los organismos tutelares de cualquiera de las partes, o haber estado bajo el cuidado o tutela de alguna de éstas.\n4.ª Estar o haber sido denunciado o acusado por alguna de las partes como responsable de algún delito o falta, siempre que la denuncia o acusación hubieran dado lugar a la incoación de procedimiento penal y éste no hubiera terminado por sentencia absolutoria o auto de sobreseimiento.\n5.ª Haber sido sancionado disciplinariamente en virtud de expediente incoado por denuncia o a iniciativa de alguna de las partes.\n7 Dret processal civil Bloc I 6.ª Haber sido defensor o representante de alguna de las partes, emitido dictamen sobre el pleito o causa como letrado, o intervenido en él como fiscal, perito o testigo.\n7.ª Ser o haber sido denunciante o acusador de cualquiera de las partes.\n8.ª Tener pleito pendiente con alguna de éstas.\n9.ª Amistad íntima o enemistad manifiesta con cualquiera de las partes.\n10.ª Tener interés directo o indirecto en el pleito o causa.\n11.ª Haber participado en la instrucción de la causa penal o haber resuelto el pleito o causa en anterior instancia.\n12.ª Ser o haber sido una de las partes subordinado del juez que deba resolver la contienda litigiosa.\n13.ª Haber ocupado cargo público, desempeñado empleo o ejercido profesión con ocasión de los cuales haya participado directa o indirectamente en el asunto objeto del pleito o causa o en otro relacionado con el mismo.\n14.ª En los procesos en que sea parte la Administración pública, encontrarse el juez o magistrado con la autoridad o funcionario que hubiese dictado el acto o informado respecto del mismo o realizado el hecho por razón de los cuales se sigue el proceso en alguna de las circunstancias mencionadas en las causas 1.ª a 9.ª, 12.ª, 13.ª y 15.ª de este artículo.\n15.ª El vínculo matrimonial o situación de hecho asimilable, o el parentesco dentro del segundo grado de consanguinidad o afinidad, con el juez o magistrado que hubiera dictado resolución o practicado actuación a valorar por vía de recurso o en cualquier fase ulterior del proceso.\n16.ª Haber ocupado el juez o magistrado cargo público o administrativo con ocasión del cual haya podido tener conocimiento del objeto del litigio y formar criterio en detrimento de la debida imparcialidad.\n11. Els actes processals. Concepte. Lloc, temps i forma. Actes de comunicació. Nul·litat.\nEls actes processals són els actes tant dels tribunals com de les parts que formen el procés. Cal distingir els actes processals del jutge i del secretari judicial.\n- Jutge o Providència: resolució judicial molt breu i pràcticament no motivada, que es limita a disposar allò que ordena o Aute: se sol anomenar interlocutòria però no és correcta, ja que significa “entre dos llocs”.\nÉs una resolució motivada amb la mateixa estructura que una sentència (antecedents de fet, fonaments de dret i dispositiva). Serveix per a resoldre qüestions rellevants a dintre el procés.\no Sentència: és la resolució motivada que acaba sempre el procés en qualsevol grau de jurisdicció. El seu esquema és igual a l’explicat a l’aute.\n- Secretari judicial o Diligència (d’ordenació, normalment): és el mateix que la providència o Decret: és el mateix que l’aute, però fet pel secretari judicial. de totes maneres, acostuma a no estar tant motivat.\nHi ha aquesta dualitat entre jutge i secretari judicial perquè la doctrina havia reivindicat el col·lapse del jutge. D’aquesta manera, el 2009 es va fer una reforma que donava als secretaris moltes més funcions de les que havia tingut anteriorment. Això no ha solucionat res, ha alentit la marxa de la justícia i molts cops comporta la duplicitat, fins i tot pot passar que dins de la duplicitat dictin resolucions contradictòries, de manera que no se sap a quina atendre.\nLloc, temps i forma Lloc. Els actes processals normalment es fan a la seu del seu tribunal, tot i que de vegades es poden fer a fora.\nTemps. Els actes processals funcionen amb molts terminis, i ens hem de preguntar com es computen, quan podem fer actuacions processals i els dies i hores hàbils. Partim de la base que els actes processals es fan sense dilació.\n8 Dret processal civil Bloc I - Hores hàbils: de 8:00h a 20:00h. aquesta és una norma que ve de les lleis de les 12 taules, que establia que no es podien realitzar judicis a la nit (en aquells temps no tenien llum).\nDies hàbils: tots, tret dels festius, dissabtes i diumenges, a més del 24 i 31 de desembre. Fins a l’any 2003 els dissabtes eren festius.\nCòmput dels terminis: es comença a computar al dia següent d’haver rebut la notificació. Llavors, hem de distingir entre terminis de dies o de mesos i anys.\no Dies: es computen només per dies hàbils. Per exemple, en un període del 24 de març (té dia 31) al 3 d’abril i computem 5 dies, es podrà presentar fins a les 15:00h del dia 31, ja que no computem ni dissabtes ni diumenges.\no Mesos: els terminis es computen de data a data, de tal manera que si el dia 24 de febrer ens notifiquen un fet, el termini s’acabarà el 25 de març fins a les 00:00h i es podrà presentar l’escrit fins el 26 a les 15:00h.\no Anys: si el termini s’acaba el 25 de març i aquest fos festiu, es podrà presentar fins el 27 a les 12:00h.\nForma. Els actes processals poden ser orals o escrits. Hem de referir-nos a l’art. 231 LOPJ, que es refereix a la Carta Europea de les llengües regionals i minoritàries. Aquest article ve a dir que la llengua del procés a Espanya és el castellà i que tots els jutges del mateix poden utilitzar la llengua regional dintre de la comunitat autònoma o d’una altra que es parli el mateix. En canvi, si es tracta dels treballadors de la justícia, només la podran fer servir si cap de les parts al·lega indefensió. Pel que fa a la resta (testimonis, parts, pèrits, etc.), aquests poden utilitzar la llengua que vulguin sempre que sigui oficial a la comunitat autònoma i se’ls posa a un traductor.\nA la pràctica no s’admeten molts escrits en català, ni tan sols a la Sala Quarta del Tribunal Suprem, el que fa pensar que caldria modificar l’article 231.\nArtículo 231 1. En todas las actuaciones judiciales, los Jueces, Magistrados, Fiscales, Secretarios y demás funcionarios de Juzgados y Tribunales usarán el castellano, lengua oficial del Estado.\n2. Los Jueces, Magistrados, Fiscales, Secretarios y demás funcionarios de Juzgados y Tribunales podrán usar también la lengua oficial propia de la Comunidad Autónoma, si ninguna de las partes se opusiere, alegando desconocimiento de ella que pudiere producir indefensión.\n3. Las partes, sus representantes y quienes les dirijan, así como los testigos y peritos, podrán utilizar la lengua que sea también oficial en la Comunidad Autónoma en cuyo territorio tengan lugar las actuaciones judiciales, tanto en manifestaciones orales como escritas.\n4. Las actuaciones judiciales realizadas y los documentos presentados en el idioma oficial de una Comunidad Autónoma tendrán, sin necesidad de traducción al castellano, plena validez y eficacia. De oficio se procederá a su traducción cuando deban surtir efecto fuera de la jurisdicción de los órganos judiciales sitos en la Comunidad Autónoma, salvo si se trata de Comunidades Autónomas con lengua oficial propia coincidente. También se procederá a su traducción cuando así lo dispongan las leyes o a instancia de parte que alegue indefensión.\nActes de comunicació És el que es coneix com a nidificació, i en poden haver 5.\n- Ciutadans o Citacions: et donen una data i una hora per a fer alguna cosa o Citacions a termini: et donen un termini per a fer alguna cosa o Requeriments: et conminen o obliguen a fer una determinada cosa (presenti aquest escrit, porti les claus del pis, deixi de realitzar les obres, etc.).\n- Funcionaris: o Manaments: la forma que adopta la notificació quan està adaptada a registradors i notaris 9 Dret processal civil Bloc I o Oficis: forma de la notificació per a qualsevol funcionari que no sigui registrador ni notari Nul·litat (art. 238 i ss LOPJ) En aquests articles trobarem que s’està dient que els actes són nuls quan transgredeixen un dret fonamental.\nLa nul·litat la pot demanar el propi tribunal d’ofici o mitjançant la nul·litat d’actuacions (remissió al tema 19).\n12. Mitjans alternatius de resolució de conflictes.\nLa justícia està molt desprestigiada, però qui té realment problema amb ella és l’Estat, ja que no vol pagar.\nLlavors, els mitjans que s’utilitzen per a resoldre casos alternativament són l’arbitratge i la mediació.\n- L’arbitratge és fer un procés davant algú de la confiança de les parts i no del jutge. Com que difícilment es posaran les parts d’acord per a escollir un tercer acabaran assistint a institucions arbitrals, que solen ser molt cares.\n- La mediació consisteix en que les parts enfrontades aniran a davant un tercer per a tractar que el procés no se celebri. Aquesta persona anirà parlant amb les parts per a solucionar el conflicte. El seu problema és que no està establerta la formació que ha de tenir aquesta persona, i aquesta ha de tenir coneixements de psicologia social i saber de quin dret s’està parlant.\nDerecho Procesal Civil - Tema 1 (2016) Apunte\nDerecho Procesal Civil - Lección 1 y 2 (2015) Apunte\nDerecho Procesal Civil - 1. Límites de la jurisdicción civil. Teoría general de la competencia. (2015) Apunte\nDerecho Procesal Civil - Tema 8 (2016) Apunte\nDerecho Procesal Civil - Tema 2 (2014) Apunte


Eduard Punset inaugura els cursos d'estiu 'La intel·ligència emocional i social aplicada al treball, l'educació i la salut' a Pineda de Mar | Ajuntament Pineda de Mar\nEduard Punset inaugura els cursos d'estiu 'La intel·ligència emocional i social aplicada al treball, l'educació i la salut' a Pineda de Mar\nEls cursos es fan del 27 al 29 de juny al Centre Innova de l'Ajuntament de Pineda\nEduard Punset, amb la conferència 'Viure amb intel•ligència emocional', inaugurarà aquest dimecres 27 de juny a Pineda de Mar, els cursos d'estiu 'La intel•ligència emocional i social aplicada al treball, l'educació i la salut'. L'acte inaugural, a l'auditori del Centre Innova, comptarà amb la participació de l'alcalde de Pineda, Xavier Amor, de la vicepresidenta quarta de la Diputació de Barcelona, Merçè Conesa, del conseller delegat d'Emotional Learning, Francesc Guardans i d'Elsa Punset, directora del cursos.\nL’Ajuntament de Pineda de Mar, a través del Centre Innova de desenvolupament local, ha organitzat del 27 al 29 de juny els primers cursos d’estiu de la Fundació Eduard Punset. En aquesta primera edició, els cursos tenen com a tema central la intel•ligència emocional i social ja que durant els últims anys, gràcies entre d’altres a la tasca divulgativa i pedagògica d’Eduard Punset, la intel•ligència emocional destaca com una de les habilitats fonamentals per a la dinamització d’organitzacions i empreses, i per a la millora de la salut, l’educació i la qualitat de vida de les persones i de la societat.\nUn centenar de professionals de diversos àmbits, arribats a Pineda des d'arreu de Catalunya i des de la resta de l'Estat, participaran als cursos que han tingut una gran demanda i van exhaurir les inscripcions en pocs dies. En l'àmbit de l'educació, els assistents són majoritàriament professors d'universitat (UB, UAB, URV, UNED, La Laguna...) i de centres educatius. En l'àmbit de la salut, els participants són professionals de l'atenció sanitària, l'atenció social i la psicologia. En l'àmbit empresarial, els participants són directius d'empreses multinacionals, empreses turístiques i professors d'universitat i d'escoles de negocis.\nEl curs, amb l’objectiu de potenciar la reflexió i formació sobre aquests temes, s’estructura en tres jornades, on es combinen continguts teòrics amb pràctiques basades en les metodologies més actuals en matèria d’intel•ligència emocional. Dimecres, després de la ponència inaugural, Elsa Punset obrirà el curs amb la conferència 'De la cultura de la raó sense emoció a la intel.ligència emocional'. La primera jornada consistirà en un programa comú per a tots els participants, amb conceptes sobre intel•ligència emocional i social, exercicis i tallers per als participants al curs.\nDijous 28 de juny s’impartiran dos cursos específics, un orientant a la gestió de l’empresa i de les organitzacions; i un altre adreçat específicament als professionals de la salut i l’educació. En els dos casos, destaca el caràcter pràctic dels cursos amb tallers i pràctiques en grup durant tota la jornada. Divendres, tercer i últim dia, es realitzarà una pràctica en comú i a l'exterior sobre el treball en equip que donarà pas a les conclusions finals i a un pla de millora personal per als participants.\nEls cursos seran impartits pels professors de la Fundació Eduard Punset, de l'equip ASE (Aprendizaje Social y Emocional) formats per un equip d’especialistes en psicologia, educació, antropologia, management i comunicació, sota la direcció d’Elsa Punset.\nEls cursos d'estiu de la Fundació Eduard Punset a Pineda de Mar compten amb el suport del Ministeri de Cultura, el patrocini de la Diputació de Barcelona i de les empreses Golden Hotels, Centre Mèdic i Dental Pineda de Mar, Policlínica Maresme i Gabimedi Tordera, i la col•laboració de les empreses Gestoria Duran Pons, Centre Mèdic i Estètic Croal Salut, Restaurant Can Rosich, Restaurant La Cantonada, Escoles Freta i l'associació Pineda Turística.


Cada any celebrem Sant Jordi amb un recital de poesia que intenta relacionar-se amb alguna efemèride d’actualitat. Així, en anys anteriors vam fer poesies de Marius Torres, de Joan Maragall i de Salvador Espriu quan van esdevenir-se la proclamació dels seus anys. Altres vegades hem volgut manifestar amb poesies el suport a la llengua, i també el “Somni Català”, l’any passat aprofitant l’avinentesa del film de Josep Maria Forn.\nEnguany era de llei parlar de migracions, del drama quotidià dels que fugen dels seus països per causes econòmiques, polítiques o socials, i que sovint són rebutjats per les poblacions on esperaven ser acollits.\nA tal efecte, l’Anna Sancho va confeccionar un llibret on cada lector exposava la tesi, d’un moment històric, d’unes circumstàncies, d’uns sentiments d’esperança o desesperança, d’enyor i d’il·lusió. Al final de cada text un poema llegit també per diferents col·laboradors de l’acte. I al fons la projecció d’imatges i textos.\nL’acte va ser reeixit tant en la interpretació, en els efectes de llum i de so, com per l’assitència de públic de la Colònia, i al final de tot, una invitació per part de l’Ateneu a beguda i a galetes va servir per intercanviar opinions i felicitacions sobre l’acte que acabàvem d’oferir.\nDurant els assajos\nPublicat per La Junta a 17:35\nSANT JORDI 2017 Cada any celebrem Sant Jordi amb...


Solar i vent estan canviant més ràpidament del que s'esperava - Notícies de la indústria - Notícies - Dongguan Power Long Battery Technology Co, Ltd\nL'energia solar i el vent s'estan modificant més ràpidament del que s'esperava\nXarxa d'emmagatzematge d'energia de la Xina: actualment, l'energia neta es desenvolupa molt més ràpidament del que s'esperava. No només això té un gran impacte en el desenvolupament de l'energia solar i eòlica, sinó que el carbó d'or negre ha començat a desaparèixer.\nEl nou informe 2017 sobre la perspectiva energètica, publicat per Bloomberg, nova finançament energètica (BNEF), amplia el seu pronòstic per a les energies renovables fins al 2040. L'informe diu que el cost del vent i l'energia solar estan disminuint ràpidament i la transició cap a energia neta és més important del que s'esperava "El sector elèctric s'està tornant més net", diu l'autor principal, Seb Henbest. "Les bateries, incloses les utilitzades en cotxes elèctrics, estan jugant un paper creixent en l'equilibri de l'oferta i la demanda".\nEn parts d'Estats Units i Europa, l'energia solar és més competitiva que el carbó i el gas natural. Es preveu que els preus solars a la Xina, l'Índia, Brasil i Mèxic siguin encara més barats que els combustibles fòssils per a l'any 2021.\nEntre ara i el 2040, el món invertirà 10,2 bilions de dòlars en noves tecnologies de generació d'energia, amb una energia renovable que representarà tres quartes parts del total. L'energia solar i la llum representaran el 48% de l'electricitat mundial, fins a arribar al 12% actual. El preu de les bateries es redueix considerablement, principalment a la zona residencial i la tecnologia d'emmagatzematge d'energia. L'ús de vehicles elèctrics és més estès, ajudant a equilibrar la generació intermitent d'electricitat a partir de l'energia solar i el vent.\nEl cost de l'energia solar ha disminuït un 75% durant l'última dècada i es reduirà un 66% en els propers 25 anys. La nova previsió energètica fins i tot té en compte la caducitat actual de les subvencions a l'energia renovable.\nEl baix cost de l'energia solar ja ha colpejat el carbó en molts mercats, i l'impacte només s'accelera. El 2040, el consum de carbó a Europa caurà un 87 per cent, el consum en un 45 per cent i el total global en un 15 per cent .BNEF pronostica que es consumiran 369 gigawatts de carbó abans del 2040.\nL'esterilització de la xarxa significa que el 2026 d'emissions globals de gasos d'efecte hivernacle comencen a disminuir. Però encara no ha assolit el requisit 2c per a l'escalfament en virtut de l'acord de París. Per aconseguir-ho, la inversió mundial en energia neta haurà d'augmentar $ 5.3 bilions.\nÉs difícil d'exagerar la velocitat d'aquesta conversió energètica, però pot ser que siguin massa conservadors. Independentment dels esforços del govern per a la indústria, les perspectives de carbó són tèrboles.\nLa producció mundial de carbó es va reduir a un mínim històric el 2016, que va caure més d'un 6 per cent i el consum en un 1,7 per cent. Això no és només la conclusió d'analistes i empreses ambientals, fins i tot les empreses que produeixen combustibles fòssils són molt alts en energia neta .Spencer Dale, economista en cap de BP, va dir: "l'edat del carbó ha acabat. El nucli d'aquest canvi és estructural ia llarg termini.\nUna altra qüestió fonamental és quin paper jugarà el gas en el creixent mix energètic. Moltes grans empreses energètiques s'han adonat que el govern en el procés de purificació de part del poder, el gas ocuparà una part més gran del mercat, de manera que van començar a mirar Les futures apostes en el gas natural, que el gas natural pot venir dècades les principals fonts d'energia.\nBNEF creu que el gas natural segueix sent el paper capdavanter als Estats Units, però en altres parts del món, el gas natural pot ser el millor actor de suport. A llarg termini, el gas natural serà el màxim de les energies renovables i proporcionarà l'estabilitat del sistema, no Un substitut del carbó.\nUn parell de: El primer sistema de bateries de cotxes elèctrics compartits al país\nSegüent: El govern britànic ha acordat reduir l'IVA a les bateries solars\nEl primer sistema de bateries de cotxes elèctri...\nLa Taxa de creixement compost anual de la bater...\nEls vehicles de Nova Energia de la Xina tenen u...\nEls cotxes elèctrics estan impulsant els preus ...\nGran Bretanya està buscant una transició als co...\nLa nova generació del mòdul de càrrega ràpida d...\nXina liderarà el mercat de la bateria mundial e...\nEl desenvolupament de vehicles d'energia nova h...\nEls avantatges i millores del vehicle sense vig...\nEs preveu que el mercat dels vehicles elèctrics...


Tallers d'escenografia:constructors de ficcions\nQui són i com treballen els artesans que fan realitat una obra abans que comenci la funció\nDANIEL ROMANÍ SANT CUGAT DEL VALLÈS 01/05/2012 00:00\n260x366 Tallers d'escenografia:constructors De ficcions Tallers d'escenografia:constructors De ficcions\n"És fals", em diu Carles Pujol en veure que fixo la mirada en un piano de fusta gairebé acabat de construir. "Tindrà un teclat electrònic, però per dins és buit. Demà l'enviaré al lacador; serà tot blanc", m'explica, i de seguida afegeix que normalment el taller d'escenografia que dirigeix fa totes les tasques que es necessiten per muntar un decorat -hi treballen la fusta i el ferro, pinten, fan motllos, esculpeixen...- i que els encàrrecs a fora són una excepció.\nSom en una gran sala encatifada de serradures i de petites taques de pintura situada sota l'escenari del Teatre-Auditori de Sant Cugat. Els dos espais estan connectats mitjançant tres muntacàrregues. Hi treballen a tota màquina tres persones per enllestir l'escenografia de l'espectacle Violines y trompetas (que protagonitzen amb èxit Lloll Bertran, Anna Gras, Ferran Rañé i Joan Pera), un dels elements principals de la qual és el piano. Carles Pujol va i ve de l'ordinador, on té els dibuixos de tot el que pretenia posar a l'escenari del Teatre Borràs. Fa un munt d'anys, pràcticament des dels inicis del Teatre-Auditori, a principis de la dècada dels 90, que fa aquesta feina: té la missió de transportar l'escenari a un lloc i a una època determinats -la de l'obra de teatre, l'òpera, l'espectacle de dansa o el musical que es representa-. De fet, Pujol ha viscut sempre molt de prop el món del teatre. De menut ja ajudava el seu pare al teatre La Unió, el més antic de Sant Cugat del Vallès, obert la dècada dels 20. El pare n'era el maquinista i la mare l'apuntadora.\nEsbossos en un tovalló de paper\nÉs molt poc habitual a casa nostra que el taller d'escenografia sigui dins del mateix teatre, com succeeix a Sant Cugat. A banda d'això, no hi ha gaires diferències entre un taller i un altre. En tots hi trobem pràcticament les mateixes eines, la major part tradicionals (martells, serres, serjants, tornavisos...) i també maquinària tecnològicament avançada, en alguns fins i tot un robot. Aquest és el cas d'Odeón Decorados, que utilitza un braç articulat connectat a un ordinador, el qual li proporciona les instruccions per donar forma al porexpan, a la fusta o al marbre. "El robot permet un treball ràpid, precís i segur, i es pot fer servir les 24 hores del dia", explica Josep Simón, director d'Odeón Decorados, una empresa creada l'any 1990 i que té la seu a València. "Hem arribat a tenir vuit obres representant-se al mateix temps a Madrid", diu el director d'aquesta empresa, que també realitza nombroses escenografies per a grans teatres de Catalunya. Cada encàrrec és un món. Els projectes per fer una escenografia arriben al taller de maneres ben diferents, alguns de manera singular. D'històries d'èxit que expliquen que tot va començar en un tovalló de paper n'hi ha de reals, també en aquest àmbit. Una d'elles va succeir a Odeón Decorados. L'any 1992 Pedro Moreno va dibuixar a les tovalles de paper del restaurant on va sopar com havia de ser l'escenografia de l'espectacle El triomf de Tirant , basat en la novel·la de Tirant lo Blanc . "El dibuix s'entenia molt bé, i en vam tenir prou per fer l'escenografia", recorda Simón.\n"En quasi totes les escenografies que fem tenim en compte que es puguin desmuntar en peces força reduïdes, sobretot per facilitar-ne el transport; a més, els teatres antics acostumen a tenir les portes molt petites, perquè abans els decorats eren de paper i hi passaven sense problema", diu Jordi Castells, que va començar a treballar com a escenògraf professional tardanament, passada la trentena, al mateix temps que el seu germà Josep. Abans treballaven al taller del pare, pintor de parets, però arreu deixaven la seva empremta artística en forma de sanefes, decoracions de pa d'or... No és casualitat, doncs, que la pintura i les diferents tècniques pictòriques siguin els principals actius del taller dels germans Castells, instal·lat a Santa Agnès de Malanyanes.\nEl Jordi i el Josep són bessons i comparteixen un munt de coses. I tot i que pot passar que una feina la comenci un i l'acabi l'altre -"i no es nota!", diuen a l'uníson-, de fet cadascú té la seva parcel·la: el Josep construeix decorats per al cinema i per a dramàtics de televisió, espais escènics per a exposicions i escenografies per a parcs temàtics i museus, mentre que el Jordi se centra sobretot en escenografies per al teatre. Va iniciar l'activitat amb Antaviana , de Dagoll Dagom, una obra de teatre basada en contes de Pere Calders, i des d'aleshores ha treballat per a un grapat de companyies del país: Comediants, el Gran Teatre del Liceu, Josep Maria Flotats, La Cubana, Mario Gas, el Teatre Lliure, el Nacional, Tricicle i un llarguíssim etcètera.\nArtesans de vell ofici\nJosep Castells gaudeix de valent ambientant espais públics en èpoques passades. Així, per exemple, va fer viatjar la plaça Rovira, del barri barceloní de Gràcia, fins als anys 40 (per a la pel·lícula El embrujo de Shangai , de Fernando Trueba). Els materials que fa servir per fer-ho possible són d'allò més diversos: ferro, alumini, porexpan, fusta, teixits... En realitat són els que sempre s'han fet servir per a l'escenografia. I la manera de reproduir figures -primer fent un model amb fang o amb porexpan i després realitzant la construcció amb resina de polièster- és també la mateixa de sempre. El Josep i el Jordi fa trenta anys que ho fan així. I és que hi ha coses del món del teatre que no canvien. Com l'emoció que té tot actor, fins i tot el més veterà, en el moment de sortir a l'escenari.


ciutadania | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / ciutadania\nLa imatge de la campanya.\nDt., 01/06/2021 - 11:32\nEl Govern ha iniciat, a través del ministeri de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat i la plataforma de participació ciutadana 'Visc.ad', una enquesta oberta a la ciutadania per conèixer els hàbits relacionats amb el malbaratament alimentari domèstic.\nLlegir més sobre Enquesta per conèixer el malbaratament alimentari de la ciutadania\nEl ministre de Salut, durant l'entrevista\nDv., 12/03/2021 - 02:40\nUn any després de l’inici de la pandèmia el titular de la cartera de Salut repassa l’experiència viscuda. No es penedeix pràcticament de cap decisió presa, però lamenta algunes de les restriccions que s’han hagut d’adoptar en determinats sectors. Igualment, assegura que en tot moment hi ha hagut bona entesa entre tots els membres del Govern i que ha estat fàcil l’equilibri entre economia i salut.\nLlegir més sobre Joan Martínez Benazet: “M’he sentit com el metge de la ciutadania, que informa i acompanya”\nL'anunci del nou canal per comunicar-se amb el Comú d'Encamp.\nDc., 16/12/2020 - 12:28\nEl Comú d'Encamp s'apropa a la ciutadania amb un nou canal de Whatsapp\nEl Comú d'Encamp posa en funcionament un nou canal de comunicació al servei de la ciutadania a través de Whatsapp, amb el número de telèfon mòbil 376 653 200. El cònsol menor d'Encamp, Jean Michel Rascagnères, ha assegurat que "la voluntat és utilitzar una eina molt implantada entre la població per fer més fàcil la comunicació i apropar encara més el Comú a la ciutadania".\nLlegir més sobre El Comú d'Encamp s'apropa a la ciutadania amb un nou canal de Whatsapp\nLa cònsol major d’Andorra la Vella, Conxita Marsol, ha anunciat aquest matí que avui mateix han començat a estudiar les propostes de les dues empreses del país que s’han presentat al concurs per estudiar la viabilitat del telefèric del Carroi.\nLlegir més sobre Marsol demana “paciència” a la ciutadania abans de pronunciar-se sobre el giny del Carroi\nL'informe es pot trobar al web de l'Ajuntament de la Seu.\nDes d'avui mateix, l’Ajuntament de la Seu d’Urgell posa a disposició de la ciutadania un informe diari sobre la situació de la Covid-19 a la capital alturgellenca, segons ha informat el consistori.\nLlegir més sobre L’Ajuntament posa a disposició de la ciutadania un informe diari sobre la situació de la Covid-19 a la Seu d'Urgell\nEls membres de la candidatura del PS d’Andorra la Vella, ahir.\nDv., 06/12/2019 - 00:45\nEl Partit Socialdemòcrata (PS) vol que la ciutadania sigui partícip de la gestió comunal. Per això ha dissenyat una aplicació que posarà en marxa en cas de guanyar les eleccions a Andorra la Vella a través de la qual també es podrà donar informació a la població.\nLlegir més sobre El PS presenta una app per conèixer l’opinió de la ciutadania\nGuillermo Cervera, Dolors Martínez i Mar Peiró durant la presentació d’ahir.\nDj., 24/10/2019 - 01:35\nEl Concurs d’obra gràfica s’obre al conjunt de la ciutadania\nDesprés de tres edicions creant una tassa solidària i per donar visibilitat a les persones amb discapacitat, la Fundació Privada Nostra Senyora de Meritxell ha decidit obrir el quart Concurs d’obra gràfica al públic en general.\nLlegir més sobre El Concurs d’obra gràfica s’obre al conjunt de la ciutadania\nEl secretari d’Estat d’Afers Europeus, Landry Riba, va detallar ahir el calendari de reunions previst per explicar l’acord amb la UE.\nDj., 26/09/2019 - 01:00\nCanillo obre les reunions per apropar l’acord amb la UE a la ciutadania\nCanillo acollirà dilluns la primera de les reunions de poble previstes per la secretaria d’Estat d’Afers Europeus, amb col·laboració amb la secretaria d’Estat d’Igualtat i Participació Ciutadana, per tal d’apropar els detalls de l’acord d’associació amb la Unió Europea així com l’estat del procés negociador a la ciutadania.\nLlegir més sobre Canillo obre les reunions per apropar l’acord amb la UE a la ciutadania\nL’estructuració del Govern tripartit de Demòcrates, Liberals i Ciutadans Compromesos amb dotze ministeris i dotze secretaries d’Estat “és una ofensa als ciutadans”. Si més no així ho considera el president del grup parlamentari socialdemòcrata, Pere López.\nLlegir més sobre El PS veu l’estructuració del Govern com “una ofensa” a la ciutadania\nEl Partit Socialdemòcrata (PS) reprendrà dimarts vinent, 4 de desembre, les reunions polítiques obertes a la ciutadania amb una nova trobada, en aquest cas, a Sant Julià de Lòria.\nLlegir més sobre El PS reprèn a Sant Julià les reunions obertes a la ciutadania


Qui la diu més grossa? Qui la diu més grossa? Qui la diu més grossa? Qui la diu més grossa? + Qui la diu més grossa? E-mail\nQui la diu més grossa? Qui la diu més grossa? Qui la diu més grossa? Qui la diu més grossa? Qui la diu més grossa? E-mail\nLa dificultat és separar quina part de les variacions es deu al conflicte\nAena encara no ha fet públic el trànsit de passatgers al Prat de l’octubre


Registre d' una marca a Cambodja , Registro de patentes, marcas, diseños industriales\nEstàs venent o pretens vendre els teus productes o oferir els teus serveis en Cambodja. Per aquest motiu has de protegir la teva marca en aquest país. En cas contrari t'exposes al fet que un tercer ho faci per tu i t'impedeixi identificar els teus productes i serveis amb la teva marca. Des de Volartpons t'oferim la tramitació del registre de la teva marca a Cambodja amb la màxima qualitat i eficiència. Contacta amb nosaltres.


Hammerhead - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n4:38 (versió àlbum)\n4:13 (edició ràdio)\n← Can't Repeat\n«Hammerhead» és el vint-i-dosè senzill de la banda californiana The Offspring, el primer extret del seu vuitè àlbum d'estudi Rise and Fall, Rage and Grace (2008).\nEn principi es creia que es tractava d'una cançó de protesta front la Guerra d'Irak, però posteriorment van explicar que tractava el tema dels tiroteigs escolars. Segons Dexter Holland, les lletres de la cançó tracten la perspectiva d'un home armat en un tiroteig realitzat en una escola, una persona que creu que tot el que fa és pel bé malgrat que això signifiqui matar a persones. Ell està afectat per fortes tensions en la seva ment que el fan estar enganyat de la realitat.\nEl videoclip oficial mostra diferents perspectives d'un tirador que creu que és un soldat i barreja fets del món real amb els de la seva imaginació. També hi ha una citació bíblica del Llibre dels Salms 23:4 (en català, "Ni que passi per la vall tenebrosa, no tinc por de cap mal. Perquè tu, Senyor, ets vora meu: la teva vara i el teu bastó em donen confiança.").\nLa cançó fou interpretada per primer cop en el Summer Sonic Festival de 2007, i no fou estrenada oficialment fins al 2 de maig de 2008. Aquella mateixa setmana, la banda va penjar la cançó en el seu lloc web oficial en format digital a disposició de tothom. Només era necessari indicar una adreça de correu electrònic per rebre un enllaç on descarregar la cançó en format MP3 d'alta qualitat. La banda va crear un concurs pels seus seguidors estatundiencs per crear el seu videoclip amb material propi. The Offspring va escollir el seu videoclip favorit i el guanyador fou premiat amb deu mil dòlars.\nVa debutar en el número cinc de la llista estatunidenca de cançons de rock modern, el millor debut per una cançó de la banda, i va escalar fins al segon lloc. No va aconseguir repercussió en cap altra llista internacional. Fou inclosa en el videojoc musical Rock Band com a material descarregable el 17 de juny de 2008.\n2. «Hammerhead» (Radio Edit)\n↑ Fahey, Mike. «More Offspring Coming To Rock Band» (en anglès). Kotaku.com, 18-06-2008. [Consulta: 25 març 2016].\nHammerhead a Discogs (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hammerhead&oldid=24038288»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 jul 2020 a les 22:03.


Álvaro Mago és la nova incorporació del CE Sabadell per a la eLaliga | Sabadell - Web Oficial\nÁlvaro Mago és la nova incorporació del CE Sabadell per a la eLaliga\nEl gamer representarà al Centre d’Esports Sabadell en les competicions oficials de FIFA21\nÁlvaro Mago és el nou gamer del Centre d’Esports Sabadell per a la disputa de la eLaLiga Santander, la competició oficial de FIFA 21 a Espanya. Amb gran experiència en FIFA, Mago, ha militat en clubs com SD Huesca, eCream i Elche CF. Un fitxatge que reuneix els requisits per formar part d'aquest projecte, i que es basen en les ganes de créixer en una primera temporada de consolidació en el torneig i els eSports.\nDurant el mes de gener i febrer, els jugadors disputaran a través de la plataforma de la eLaLiga diferents tornejos anomenats drafts. Aquestes competicions no tindran cap valor per a la competició, però servirà perquè els equips de la eLaLiga triïn als seus jugadors.\nMés endavant començarà la competició oficial que es divideix en dues fases:\nLa primera part està formada per cinc tornejos que serviran als jugadors per aconseguir punts de classificació.\nLa segona fase s'ha denominat Gran Final, i es tracta d'un torneig on competeixen els 16 equips que hagin aconseguit més punts en la classificació.\nEl nou gamer arlequinat té molt clar el seu objectiu: “Òbviament el meu somni és aixecar el títol amb el Centre d’Esports Sabadell, però la meva filosofia és d’anar partit a partit per arribar a l’objectiu. El CE Sabadell ha apostat per mi al 100% i penso que podem fer una molt bona campanya. Compartim una mateixa filosofia de competir al màxim”.\nDiumenge Carlos Tartiere


PopRiu Team Muntbikes: Amb els companys de la Unió Ciclista les Franqueses.\nAmb els companys de la Unió Ciclista les Franqueses.\nSortida i ràpid que tenia cita a les 8 i mitja del matí a Granollers on es feia la reunió de companys de la Unió Ciclista les Franqueses.Com que no savia el temps d'arribada he trigat 30 minuts en fer-ho(15 minuts de S.Ant.Vilamajor fins a Cardedeu i 15 minuts més de Cardedeu a Granollers).\nA les 8 i 20 minuts ja he trobat aquests dos craks.\nComenço per l'esquerra:\nEn Xavier Ariza Garcia categoria Cad-1 del equip la Torreta Bike i campió de la copa Gironina Btt 2011\nEn Pol espadale Aguilera categoria Jun-1 de les Unió Ciclista les Franqueses.Una màquina foten pals en el dia d'avui.Només portava en el mallot una mandarina i una col.laboració de Popriu(li he donat mitja barreta zipvit8).\nCal dir que s'acosta la mitja Marató de Granollers i uns 80 corredors en plan carrera pirata corrien pels carrers de Granollers.Ei que ningú entrena!!!!!!!!!!\nA un ritme pausat excepte en Pol hem fet pujada fins Alella i d'allà una part de la N-II.Amb el estomeg buid em parat en un primer intent a un bar a peu de carretera a Sant Cebria de Vallalta però la gentada i aglomeració de companys s'ha decidit de pendra una coca cola + pasta a Sant Iscle de Vallalta.\nEn Mateo àlias Matius i juntament amb en Pedro Rus tots dos i la familia tenen per després d'esmorzà un tiberi per dinar important.Un " CERDO " cocido al xup-xup.\nLes part d'un porc que s'aprofita tot:\nEn Pedro haurà d' afegir condiments o espècies al porc,jeje.Son atmelles salades ,mmmm.\nDavid i Pol\nEl company Francesc Brugaroles el coneixareu per la postura fredolica, no us ho sembla?\nL'avi Matius tot feliç.No estic al dia del ipod/galaxy i demés mòvils però la foto es molt bona i maca.\nLa presentació de la roba de competició Master-30 Megaelagas-Skoda (Fusió de Bici equip Centelles i ficogest de Terrassa).En david Reche s'ha presentat a Collsacreu, juntament amb en Jonny de Cardedeu i Uri Garcia(muntbikes).\nTé planta i fa patxoca el tiu.Té qualitats d'esprinter.Juntament amb la resta d'equip que son:\nJaume Morales David Alcaraz Magin Gonzalez, David Sanchez, Francisco Samaniego, Eduardo Lecina, David Lopez, Miquel Mestres i José Parejo en Master 30\nAdolfo Garcia, Jordi Pericas i Pedro Viana en Master 40\nTambé hi ha el patrocinador Bicicletes Segú.\nÉs el dia del burros o festa del Tres tombs a diversos pobles.A granollers aquí els tenim.\n46 dias d'entrenament.\nScorpî 15 de gener de 2012 a les 20:47\nLa leche Pipiolo, llevas mas publicidad que Antena 3 y telecinco juntos.\nEres Lider en MARCAS.\nJordi Riu 15 de gener de 2012 a les 21:02\nSi scorpy eso parece.Este equipo dará mucho que hablar con victorias y sinó al tiempo.\nAnònim 15 de gener de 2012 a les 21:24\nquin resum mes xuloo as fet! ens veiem aviat!\nJordi Riu 16 de gener de 2012 a les 14:34\nEncantat pol i no entrenis massa que amb el teus pals el pilot es trenca en mil busins.


Una Marató aturada a mig camí | les4fonts\nUna Marató aturada a mig camí\nThis entry was posted on 25 Mai 2012 by les4fonts, in A. Caballero, Arxius. Bookmark the permalink.\t11 comentaris\nEl Vendrell disposa des de fa unes setmanes de nous serveis que tenen l’objectiu de garantir una necessitat tan bàsica com és l’alimentació a persones i famílies del municipi. En són exemples el menjador social i el Centre de Distribució d’Aliments de Càritas que substitueix els lots que s’entregaven fins ara i en dignifica el servei. Destacar també l’augment de les persones voluntàries que s’han involucrat amb Càritas del Vendrell en els darrers mesos, una implicació necessària per poder tirar endavant projectes com aquests.\nLa manca de recursos de moltes entitats que fan tasques semblants arreu de Catalunya i que es troben amb l’aigua al coll, ha portat a TV3 i Catalunya Ràdio a programar una Marató contra la pobresa que pretén recollir fons per finançar projectes a curt termini. El plantejament de la Marató però, està rebent crítiques per totes bandes. #sobrencadires; aquest és el vídeo que circula per la xarxa des de fa uns quants dies, una revisió de l’anunci de la Marató contra la pobresa on, com també ha fet Albert Sales al seu bloc, es qüestiona on són les cadires que falten i, sobretot, QUI les ha retirat.\nEl periodista Antoni Bassas declarava fa uns dies: “Tothom sap que la Marató no solucionarà la pobresa a Catalunya, ni pretén substituir les obligades polítiques socials, igual que la Marató del desembre no substitueix les polítiques sanitàries. Però la nostra exigència als poders públics perquè asseguris la igualtat d’oportunitat i corregeixin la injusta distribució de la riquesa no pot ser una excusa per a la inacció. És millor fer aquesta marató que deixar de fer-la”. Interpreto les paraules de Bassas, que presentarà la Marató, com una resposta i una cuirassa a l’allau de crítiques que està rebent el programa televisiu en qüestió.\nEn un país on una de cada cinc persones es pobre, on des del 2007 s’han realitzat més de 330.000 execucions hipotecàries que han deixat sense llar milers de persones, on la pobresa infantil s’apropa al 24%, on l’atur no para d’augmentar i els drets laborals es desfan cada dia que passa potser sí que és necessària una marató contra la pobresa, que permeti realitzar projectes que facilitaran el dia a dia de moltes famílies. Una televisió pública però, no hauria de fer un pas més? Veure com agafen telèfons els responsables de la congelació i l’enduriment de les condicions del PIRMI, o els polítics que han eliminat l’impost de successions, fins i tot per a les rendes més altes, seria riure’s de nosaltres.\nAquesta setmana, el ja citat Antoni Bassas demanava, en una entrevista al programa Divendres, “un vot de confiança amb TV3”. Veiem doncs com transcorre aquesta Marató i quin anàlisi es fa, no només de la situació de pobresa que viuen tantes famílies, sinó també de l’origen, els motius i, sobretot, dels responsables de que de que tantes cadires hagin quedat a mans de tan pocs. Veurem si els mitjans públics són capaços de mobilitzar, no només per demanar caritat, sinó també per demanar justícia social, com exigeix Iolanda Fresnillo des de la Federació Catalana d’ONG al Desenvolupamet. Si no és així, la Marató es quedarà a mig camí.\n11 thoughts on “Una Marató aturada a mig camí”\n25 Mai 2012 a les 11:06\nEl cost total de mantenir a 21 polítics al Vendrell costa a la ciutadania un total de 639.400 euros anuals sufragats amb diners de tots els contribuents; en moments tant durs com els que està vivint una part molt important de la nostra ciutadania, veure aquests números realment fan molt de mal als ulls, quan la feina d’un polític que està al servei del poble és garantir el mínims establerts en la Declaració Universal dels Drets Humans i en la Declaració dels Drets dels Infants del 1959 (com assenyala la Sra. Caballero, està rondant el 25% de pobresa infantil).\nAcaben de dir per Catalunya Informació que Càrites del Vendrell està atenent una mitjana de 170 famílies i que s’ha obert un supermercat solidari i un menjador amb conveni amb la Fundació Privada Sta Teresa, per la crua situació que està vivint el municipi amb un 25% d’atur i unes prespectives molt poc afalagadores.\nDavant d’aquests fets, senyors regidors, només que el que queda de legislatura donessin un 10% del seu sou anual a entitats com Càrites i altres organismes sense ànim de lucre destinades a combatre la probressa, les entitats benèfiques i les famílies amb pocs recursos del Vendrell tindrien un acumulat de 191.700 € fins el maig del 2015 (les properes eleccions). Així com hem de tenir una confiança amb TV3 hem de demanar unes exigències als polítics representants del nostre poble. Si ells no prediquen amb l’exemple en uns moments tant crítics que pot esperar la ciutadania de la credibilitat i la honestetat dels nostres representants?\nSenyors polítics, un gest com aquest els honraria i potser al nostre municipi la pobressa deixaria de ser un llastre que està portant a un pou sense sortida a molts ciutadans.\nPer què no comencen fent el gest els qui realment tenen un sou assegurat cada mes?..i desprès podran continuar fent aportacions, els treballadors autònoms que no cobren de les administracions, les petites empreses que no cobren dels proveÏdors, els que no saben si demà els acomiadaran, els que ja estan aturats i els que possiblement dificilment trobaran una feina perquè són joves (50% d’atur) o perquè ja són massa gran (ara a partir dels 40 ja ets vell per a una feina).\nEQUIP DE E GOVERN\nSegons\t% de dedicació (2) % DEDICACIÓ\nJoan Maria Diu Sagués 46.000 100\nÀngels Turdiu Monasterio 46.000 100\nSergi Teruel Rosario 46.000 100\nMaria T. Mercader Güell 41.400 90\nJaume Piñol Mercader 41.400 90\nEva Moreno Pujol 39.100 85\nLaia Gomis Ortiz 39.100 85\nJaume Escarré Juncosa 36.800 80\nElisabet Rodríguez de Castro 36.800\t80\nAlbert Solé Galí 34.500 75\nJoan J. Nin Esteban 34.500 75\nHermini Caballero Abalos 34.500 75\nMartí Carnicer Vidal 29.900 65\nKenneth Martínez Molina 23.000 50\nIndemnitzacions per assistències (3) % DEDICACIÓ\nBenet Jané Palau 23.000 50\nJaume Domingo Planas 23.000 50\nAugust Armengol Rofes 18.400 40\nAraceli Bundó Hernandez 11.500 25\nJoan M. Carrasco Carrión 11.500 25\nAnabel Nieto Cabello 11.500 25\nJosep Mitjans Pedriza 11.500 25\nTOTAL PERCEPCIONS CÀRRECS ELECTES: 639.400 €\n1. Segons l’acord del Ple municipal celebrat el dia 21 de juny de 2011.\nRETRIBUCIÓ ANUAL DEL REGIDOR AMB DEDICACIÓ\nEXCLUSIVA: 46.000 €\n2. La percepció de retribució és incompatible amb la percepció d’indemnitzacions per assistència\na òrgans col•legiats.\n3. La percepció d’indemnitzacions per assistència a òrgans col•legiats de la corporació s’abona\nper assistència efectiva del càrrec electe a les sessions, en els termes i imports aprovats\n25 Mai 2012 a les 11:30\nUna proposta interessant, la d’aportar part del capital dels regidors a tornar a iniciatives pel poble! De fet, enlloc de mirar-ho per 4 anys, ho podem mirar anualment: 47925€ que es podrien destinar a projectes que servissin al Vendrell i a totes les entitats que fan una tasca d’un valor incalculable!\n26 Mai 2012 a les 10:27\nDonar el 10% i eliminar aquells sous que només fan que complementar el que s’està cobrant per altres bandes també, que trobo una mica injust que un vendrellenc encara hagi de pagar de la seva butxaca (en la situació en que estem!) el sobresou d’algú.\nAh! I rescindir el conveni famòs amb Humana, que tenint en compte el paper que està desenvolupant Càrites al nostre municipi, és de justícia incentivar a als vendrellencs que hi colaborin, ni que sigui facilitant que la roba que hagin de donar sigui a aquesta entitat i no a altres amb finalitats dubtoses!\n26 Mai 2012 a les 11:01\nPerò hi ha moltes més coses que els sous dels polítics, i la seva voluntat de fer una donació… i ja va molt amb què vol dir o no “estimar” el poble. Al cap i a la fi tot es limita a una qüestió de valors i moralitat\nPerquè durant l’any 2011 ens vam gastar 58407,76€ en aportacions als partits polítics, una xifra que, si la dividim pels 5 partits amb representació a l’Ajuntament, són 973,46€. Al cap de 4 anys, la xifra que hauria rebut cada partit ascendiria a 46726,08€ (tot xifres any 2011).\nPer mi, això, és llençar els diners. Si aquesta aportació, si és que hi ha de ser, perquè no es redueix a moooolt menys, estil 9000€ anuals, a raó de 180 euros al mes per partit? O 150€/mes/partit…\nSi és que no és un tema de diners el principal (que també), és com es gasten els diners de tots! I això CAP partit dels que ens han governat ho canviarà, perquè ja els hi està bé!\n25 Mai 2012 a les 11:25\nComo dijo Antoni Bassas hace unos días (23-5-12) “és millor fer aquesta Marató que no deixar de fer-la” y tiene razón, el fin social de la iniciativa es noble.\nEs ayudarnos entre nosotros, es una acto de solidaridad, una limosna para los más necesitados, es una obra de caridad…\nEsta iniciativa es igual de noble que las campañas en las que está trabajando la plataforma de afectados por la hipoteca (PAH) día a día paralizando un total, por ahora, de 240 desahucios. Un problema concreto de los ciudadanos que necesita actuaciones inmediatas y sin complejos. Justicia social.\nPor cierto, el día 22-5-12, la PAH fue galardonada con el premio Mercé Conesa que otorga anualmente El Periódico por unanimidad de un jurado independiente. La PAH asistió a la gala de “Català de l’any” retransmitida en directo por TV3, con una audiencia de más de 600.000 telespectadores. Sin embargo la ciudadanía de Catalunya no tuvo la oportunidad de escuchar el discurso de la galardonada PAH, ni en directo ni posteriormente a través de la web… pero que nadie se preocupe, para eso estamos aquí (y cada vez somos más)… para recuperar el discurso de la intervención de la PAH ante la plana mayor de la Generalitat y que la ciudadanía pueda verlo y valorarlo.\nEspero, al menos, que en la “Marató de la pobresa” no haya ningún problema en la emisión y podamos ¿disfrutar? del show… que como dije anteriormente, tiene un fin social noble pero la caridad NO PUEDE SER bajo ningún concepto, ni el principio ni la esencia de la Justicia social. Nada tienen que ver un término y otro porque mientras la caridad depende de la bondad humana y la generosidad individual con los necesitados, la JUSTICIA SOCIAL es la necesidad de dar a cada uno lo que le corresponde o pertenece. Es ejercer, desde el Estado, el Derecho, la razón y la equidad. Es aquello que debe hacerse según derecho o razón, porque les corresponde a los ciudadanos, porque es una premisa de obligado cumplimiento, porque es lo justo y necesario, porque es -o debe ser -de ley.\nFrente a la CARIDAD, JUSTICIA SOCIAL. Frente a la limosna y la misericordia de los piadosos, EQUIDAD, DIGNIDAD Y LUCHA…\ny ojo! Papá CAPITAL no nos lo va a poner fácil…\n25 Mai 2012 a les 17:57\nI com dèiem abans, ja comencen les ERO a les empreses municipals i d’aquí a l’empobriment d’un altra part dels ciutadans del Vendrell hi va un pas; de moment diuen que no hi ha cap acord però la informació ja se’ls hi ha donat als treballadors de l’empresa i no desmenteixen que “l’Ajuntament es veu obligat a reduir la seva aportació a les diferents entitats i empreses municipals”.\nSenyors regidors, no seria més just repartir/distribuir/recalcular una mica més equitativament els 639.000 € anuals (106.320.654 milions de les antigues pessetes) dels seus sous i mantenir els sous mileuristes de molta part dels treballadors?). Per què han de ser només els treballadors els qui han de patir les conseqüències d’una pessima gestió política?.\nLa Marató de TV3 sembla més imprescindible que mai amb les noticies que es van difonent des de l’Ajuntament del Vendrell.\nNoticia penjada avui a la pàgina web de l’Ajuntament del Vendrell.\nL’Ajuntament del Vendrell desmenteix que ja estigui aprovada una rebaixa del 25% dels sous d’El Vendrell Comunicació\nDins del marc de l’ajust pressupostari que s’ha de fer, l’Ajuntament del Vendrell es veu obligat a reduir la seva aportació a les diferents entitats i empreses municipals.\nEn aquest sentit, i com a conseqüència d’aquesta reducció d’ingressos, s’està analitzant la formulació d’un expedient de regulació d’ocupació, les condicions i els resultats del qual han de ser acordats pel Consell d’Administració d’aquesta entitat mercantil, entenent que aquesta és l’única forma d’assumir la disminució de recursos que suposa la reducció de l’aportació municipal.\nAquest acord no s’ha produït i, per tant, no és cert que s’hagi aprovat una reducció del 25% dels sous dels treballadors d’El Vendrell Comunicació. En el Consell d’Administració celebrat ahir es va aprovar el projecte de pressupost d’El Vendrell Comunicació, en el qual, pel que fa a la previsió, sí que es preveia aquesta reducció. I també es va acordar iniciar un procés de diàleg amb els treballadors per tal d’analitzar la possible concreció de la reducció.\nPer tant, la interpretació efectuada pel Sr. Armengol, difosa per mitjà d’una nota de premsa, no solament és esbiaixada, sinó que és falsa, ja que, com ja s’ha dit, no s’ha produït cap acord que determini la reducció dels sous dels treballadors d’El Vendrell Comunicació.\nL’Ajuntament del Vendrell vol ratificar, un cop més, la seva confiança en la professionalitat dels treballadors d’El Vendrell Comunicació, així com la seva voluntat de diàleg en el marc d’unes mesures d’ajust que es fan per responsabilitat i amb la voluntat de garantir a llarg termini la viabilitat de l’empresa.\n25 Mai 2012 a les 22:00\nEs diu que a la gent se lha densenyar a pescar i ajudar a aconseguir les eines. No sels pot acostumar a donar el peix. Encara que els politics i similrs donessin el seu i cobressin 100 euros al mes per benzina no serviria per res. Si tenim uns 90 milions de deute en vaques grasses imagina ara que nomes hi ha teranyines i il’lusions fins on podem caure si es mante la mateixa politica amb uns retocs al serrellet. Sha de canviar el sistema dactuar i canviar de criteris i parlar amb les coses claresi no el quiero y no puedo. Aquesta politica de festetes varies i tapar forats i aqui no passa res ja fa dies que no es viable. Com mes tard reaccionin pitjor. Aixo no va enlloc. Esperem que almenysquedin prou suradors i alguns no shofeguin per la incerta travesia.\n26 Mai 2012 a les 7:47\nEl problema està en que els polítics, amb conveni amb els banquers, dia a dia van retirant “als pescadors” les seves barques, les seves xarxes i la benzina pels vaixells de cada dia perquè puguin fer bé la seva feina i sortir a pescar com ho han fet sempre.\nPerquè no ho oblidem, de pescadors ja en tenim molts i molts; “pescadors” i bons professionals que dia a dia volen tirar endavant la seva feina i no poden per la corrupció política que hi ha en aquests moments; autònoms, petits empresaris, treballadors per compte aliena que cada dia acompleixen amb la seva obligació i que d’un dia per l’altre es veuen abocats a la misèria per la corrupció política del nostre país. Sinó no s’enten que s’hagi de fer una marató extraordinadoria per la pobresa.\nI mentre als “pescadors” se’ls hi retiren les seves eines de treball, els polítics i banquers es van embutxacant els diners de tots els contribuents per comprar-se grans iots de luxe i poder contractar personal amb sous miserables perquè els hi serveixin el peix fregit a taula que ells ni tant sols han de pescar, ni netejar ni cuinar. Qui ha d’ensenyar a pescar a qui?.\nO és que no és el pa de cada dia el que està passant?. De “pescadors bons” en tenim molts i molt eficaços a la nostra societat, “els pescadors pirates-polítics-banquers” són els que han de fer un bon exercici d’humilitat davant la ciutadania.\nUs deixo l’enllaç del llibre HAY ALTERNATIVAS de tres autors Vicenç Navarro, Juan Torres i Alberto Garzon, amb pròleg de Noam Chomsky que els seus autors han decidit posar-lo a la disposició del públic a la xarxa perquè l’editorial Aguilar amb qui estaven compromesos es va tirar enrere l’últim moment i no se sap perquè. El recomano especialment, perquè val molt la pena el seu contingut.\n26 Mai 2012 a les 10:31\nPerò Miquel, qui no ho té clar això són, majoritàriament, els polítics. Treure’ls un 10% i desviar-los a entitats socials obviament que no solucionarà aquesta felicitat amb la que es despilfarra, però com a mínim tindràs a algunes famílies – que SÍ que saben, i alguns amb massa intensitat, malauradament – què costa aconseguir els diners.\nI amb això ho lligo una mica amb un article anterior: l’experiència és un grau però crec que són els polítics que porten més temps governant-nos (a l’escala que sigui) els que més díficils els fa comprendre quant cosa guanyar diners o de qui són abans de despilfarrar-los. Al capdavall algú que sempre ha treballat amb l’abundància, com se li fa entendre que els diners són de tothom i que per tant s’hi miri una mica abans de gastar-los? Per això crec que és el moment de noves generacions més joves: la que estan patint aquesta crisi de manera més directe juntament amb altres i la que han pres consciència del que costa guanyar-se les garrofes i de com cal pensar-s’ho abans de gastar els diners.\n26 Mai 2012 a les 20:05\nEls politics viuen en el seu happy world, aqui a Calafell i a Barcelona. Estan guiats per un petit nombre de gent que es mou al seu costat. Pel que fa a la resta de gent viuen lluny de la seva realitat de cada dia. Parlen idiomes diferents. Només cal veure la gent que els vota. Més de la meitat de la gent no vota a les municipals. Això què vol dir? La gent no s’implica i els politics al seu rollo i no els passa res. Doncs anar fent. El més important per un polític es guanyar eleccions. Si fan un ball guanya més vots que compran bocates als pobres no dubtis que farà el primer. Així anem.\n27 Mai 2012 a les 13:51\nSi voleu veure les dades oficials del salari mitjà a Catalunya, podeu entrar a:\nI aquestes xifres són els que tenen la sort de tenir una feina, perquè actualment la taxa d’atur a Catalunya el primer trimestre del 2012 és del 22,2%.\nCompareu vosaltres mateixos amb els sous d’una gran part dels regidors, que a més tots tenen la seva activitat professional o en d’altres administracions públiques a part (és a dir, dos o tres o quatre o cinc sous), més com diu el Sr. F tots els diners que es donen als partits.\nI si esteu veient la Marató de TV3 veureu perquè en aquests moments es necessari fer una actuació com aquesta; no ja pels diners sinó per despertar consciències i que els polítics assumeixin d’una vegada la seva nefasta gestió envers la ciutadania.\n« Sol, platja, turisme i… crisi econòmica\nGeneració SENSE »