rba salut i gestió: I el deute de la Generalitat continua creixent...\nCom deia l’alcalde Clos, "sense aturador"\nAquests dies s’ha fet públic que el deute de la Generalitat de Catalunya continua creixent tot i les retallades aplicades fonamentalment a les inversions públiques i a les estructures que donen contingut a l’anomenat “estat del benestar”.\npresentar un pressupost, reduïr el dèficit,\npagar proveidors: la quadratura del cercle\nDes de l’any 2007, el deute públic de l’Estat s’ha multiplicat per 2,3 mentre que el de les comunitats autònomes pràcticament s’ha triplicat. És obvi doncs que l’increment del deute públic és més important a les comunitats que no pas a l’Estat. Circumstància del tot lògica si tenim en compte que les comunitats tenen transferides les competències en salut, ensenyament i dependència que són tres de les responsabilitats que generen més despesa, mentre que l’Estat com a competència “cara” manté només la de les inversions en infraestructures i la de l’exercit i forces de seguretat. En el cas de Catalunya i País Basc cal afegir entre llurs competències la de la policia autonòmica: Mossos d’Esquadra i Ertzaintza que també comporten un nivell de despesa elevat.\nDel deute total de les comunitats quasi un 27% correspon a Catalunya, que és la comunitat més endeutada. El deute català s’ha incrementat un 223% mentre que a la resta de comunitats l’increment ha estat d’un 196%. Tot això en el període 2007/2012. El deute públic total català és de quasi 51.000 milions d’€.\nPel que fa al tant per cent del PIB, el deute català representa quasi el 26% del PIB de la comunitat. En aquesta classificació Catalunya està malauradament en tercer lloc només darrera del País Valencià que té el record absolut amb un deute que supera el 29% del PIB d’aquella comunitat i Castella la Manxa que té un deute del 27,8% del seu PIB. En un sol any (2011/2012) el deute públic de la Generalitat s’ha incrementat quasi un 21%.\nEvidentment davant d’aquest panorama sorgeixen les preguntes: Com és que amb les retallades que ha suportat Catalunya continua creixent el deute? La resposta és clara: estem davant d’un doble efecte de baixada dels ingressos públics (menys recaptació via impostos, taxes, etc., dels previstos en el pressupost 2012, i un increment de les despeses superior al previst. La reducció dels ingressos és evident i és conseqüència del descens de l’activitat econòmica, mentre que l’increment de les despeses és multifactorial. D’una banda tenim els efectes de la Llei de la Dependència que es va aplicar a Catalunya sense cap pressupost per afrontar les despeses que comportava. Un altre decisió presa sense comptar amb el pressupost necessari és el desplegament dels mossos d’esquadra a tot el territori català. L’increment de la població (estrangera) que ha comportat més necessitat de serveis tant en l’àmbit de la Salut com en l’Ensenyament, el pagament dels interessos del deute, que al ser cada vegada més gran implica un % del PIB més elevat per poder-los pagar, els compromisos de pagament d’inversions fetes en el passat que per acords de Govern es paguen en moltes anualitats, etc. Per tant el balanç de tot plegat és un increment considerable del deute de la Generalitat.\nEl Sr. Rajoy va anunciar al Congrés dels Diputats que el dèficit\nde les administracions públiques havia quedat per sota del\n6,7% (després dels jocs de mans del ministre Montoro)\nJa se que “mal de muchos consuelo de tontos” però no es pot pas dir que a Madrid les coses vagin millor. Tot i els aplaudiments que la bancada del PP va dedicar al Sr. Rajoy quan aquest va anunciar en el Congrés dels Diputats que el dèficit espanyol del 2012 s’havia tancat en el 6,7%, el que sembla cert és que l’inefable ministre Montoro, una vegada més va treure a última hora un conill del seu barret atès que segons denuncien fonts dels tècnics del ministeri d’Hisenda, va traspassar part del dèficit del 2012 al 2013. Però la gravetat no és només aquesta irregularitat sinó que amb el vist i plau del govern espanyol, una part del deute privat (el de la banca), s’ha transformat en deute públic gràcies a les ajudes públiques a bancs privats denunciats en molts mitjans de comunicació i també des d’aquest bloc. Concretament a l’any 2012 l’increment del dèficit de totes les administracions a nivell de l’Estat espanyol va ser de 14,8 punts, dels quals 2,9 corresponen als diners públics facilitats a la banca privada. És a dir, a Espanya s’està rescatant la banca amb els diners de tots els ciutadans, bé via impostos, bé via reducció de serveis. Algun dia els senyors del PP hauran de passar comptes per explicar quin ha estat el verdader motiu pel qual s’han salvat Bankia i altres institucions.\nDiputació de Barcelona, Àrea Metropolitana, consells\ncomarcals de l'àmbit geogràfic de l'àrea metropolitana.\nTot això cal? La menjadora dels polítics l'hem de\npagar els ciutadans? Estem ben segurs d'això?\nPerò això ja està fet, i la pregunta ara és i què hem de fer a Catalunya amb aquest panorama? El primer que cal dir és que Catalunya no està ja per més retallades. Si cal fer-les ha de ser en aquells àmbits que menys afectin a la ciutadania. Deu ser per això que el conseller Mas Colell està intentant allargar tant com pugui la presentació dels pressupostos 2013 fins saber quin serà el límit de dèficit que finalment el Sr. Montoro li deixarà pressupostar. Tot i així, si calen retallades, tal com ja he dit en alguna altre ocasió en aquest bloc, el marge de maniobra és molt limitat. L’estat del benestar està en una situació límit. Per tant els camps d’actuació només poden ser els relatius a la funció pública o a les seves pròpies estructures: Buidar de contingut les diputacions atès que no es poden eliminar sense la col·laboració de l'Estat; reduir al mínim els consells comarcals en l’àmbit de la regió Metropolitana de Barcelona; que els consells comarcals donin serveis als diferents ajuntaments de la comarca amb l’objectiu que aquests redueixin la seva pròpia estructura; reduir el nombre de funcionaris i personal de les administracions avaluant si l’allau de contractacions de personal que es va produir en l’època dels tripartits aporta algun valor afegit a la col·lectivitat o no, i finalment renegociar i aplaçar el deute de totes les inversions a termini dutes a terme pels dos governs tripartits.\nEn qualsevol cas, Catalunya està (estem) en una situació límit. I això cal dir-ho.


No t'ho pensis, celebra la revetlla de Sant Joan! - Xarcuteria Ferran\nSegur que des de fa uns dies has començat a pensar que, al final, enguany sí que podràs celebrar Sant Joan, veritat? Doncs a Xarcuteria Ferran estem amb tu! Nosaltres hem estat treballant durant tot el confinament perquè poguessis gaudir dels teus productes i plats preferits, i ara volem que també puguis fer-ho amb els que més estimes.\nCelebra la revetlla de Sant Joan amb els teus!\nDescobreix totes les nostres opcions de càtering\nVolem que tornis a gaudir de les celebracions com abans. I per a això, t’oferim un gran assortit de plats preparats i càtering tipus pica-pica perquè els gaudeixis a casa amb la teva família i amics.\nDes d’un càtering fet a mida fins als nostres menús tancats. A Xarcuteria Ferran tens una gran varietat entre la que triar! Tria el nostre menú clàssic, un deliciós assortiment de plats amb el que gaudireu d’una perfecta revetlla de Sant Joan. Si ho prefereixes, també pots gaudir d’una explosió de sabors amb el nostre càtering gourmet, o fer el teu menú a mida seleccionant les teves opcions preferides d’entre el nostre llistat de plats, on també trobaràs una gran varietat d’opcions vegetarianes!\nI el millor de tot? Si vols, t’ho portem a casa perquè no et preocupis de res!\nI si prefereixes gaudir d’una bona estona a la cuina…\nSi ets dels que t’agrada cuinar, pots passar-te per la nostra botiga, aquí trobaràs una gran varietat de delicatessen entre les que triar. Tinguis el menú que tinguis al cap, això mai pot faltar! Gaudeix d’un deliciós pernil, d’un delicat formatge o d’uns saborosos embotits. Si vols començar la revetlla amb un deliciós pica-pica, a Xarcuteria Ferran trobaràs tot el que pots imaginar i assaborir.\nI aquest any tenim una cosa que no et voldràs perdre. Podem dir amb el cap ben alt que tenim, per a tu, la millor coca de Sant Joan que puguis provar. La podràs gaudir només per encàrrec, així que no et quedis sense la teva! Truca’ns, tria la teva i reserva-la. No et penediràs!\nAra més que mai, pots comptar amb nosaltres\nCelebra la revetlla de Sant Joan, i si vols fer-ho gaudint dels millors sabors, fes-ho amb Xarcuteria Ferran. A la nostra botiga trobaràs tot el que necessites, preparat per nosaltres o perquè puguis cuinar-ho tu; per a venir-ho a recollir o perquè t’ho portem a casa. Sigui com sigui, que res t’impedeixi celebrar la revetlla amb els teus.\nAra sí que sí, celebra la revetlla de Sant Joan!\nJudith2020-06-10T07:50:54+00:00Juny 10, 2020|General|


Village de Yourtes Plessix-Balisson França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLe Bourg, Plessix-Balisson, Plessix-Balisson, França, 22650 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Plessix-Balisson, no busqui més enllà de Village de Yourtes. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Village de Yourtes és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara nevera, forn microones, estris de cuina per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Village de Yourtes és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Plessix-Balisson.\nTots els tipus de viatgers (55) Parelles (20) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (17) Famílies amb infants grans (10) Grups (8)\nAllotjaments a Plessix-Balisson


Badanotis :: Sant Adrià acull una jornada de coneixement i participació del Pla de Mobilitat Urbana i Sostenible\nTindrà lloc el dia 15, a les 18.30 hores al Centre de Producció Cultural i Juvenil Polidor\nL'equip de govern te gairebé enllestit el PMUS (Pla de Mobilitat Urbana i Sostenible) del municipi, que està en fase de recollida de propostes ciutadanes abans de la redacció definitiva. Aquest és un document que estableix les prioritats en matèria de mobilitat de Sant Adrià per els propers anys. És un document ambiciós, que afecta i implica tots els col·lectius ciutadans i que ha de transformar el Sant Adrià del futur. El Pla aposta per un model de mobilitat segura, sostenible, equitativa i eficient perquè garanteixi la qualitat de vida dels ciutadans i el dinamisme econòmic de la Ciutat.\nEl PMUS es basa en els principis següents: Sostenibilitat, per afavorir models no motoritzats i potenciar la bicicleta i els desplaçaments a peu; accessibilitat, per humanitzar l'espai públic i recuperar-lo per als vianants; seguretat, per protegir els mitjans de transport més vulnerables; eficiència, per racionalitzar l'ús dels diferents transports en funció del tipus de desplaçament, i motor de desenvolupament econòmic, la mobilitat com a eina per fer de Sant Adrià una ciutat de negocis i activitats terciàries.El document, elaborat per l'Àrea de Metropolitana de Barcelona/Mobilitat i la Diputació de Barcelona, recull una diagnosi de la mobilitat del municipi i propostes de millora. Tots els ciutadans podran fer les seves propostes al PMUS a través d'una jornada participativa. Aquesta jornada tindrà lloc el 15 de novembre, a les 18,30 hores, al Centre de Producció Cultural i Juvenil Polidor (Pl. Guillermo Vidaña, s/n).\nLa jornada tindrà una durada aproximada de 3 hores, durant la qual es donarà a conèixer la diagnosi del Pla (punts forts i dèbils, aspectes a potenciar) així com les propostes tècniques de millora. Durant la jornada els ciutadans podran fer aportacions, suggeriments i les propostes de millora que considerin més convenients d'acord amb els principis que el propi Pla recull i que s'han exposat anteriorment.\nAquí us podeu descarregar la síntesis del Pla de Mobilitat Urbana i Sostenible, que es presentarà i explicarà durant la Jornada.\nEsperem la participació de tots i totes atesa la importància del Pla per el futur de la ciutat.


La meua idea de negoci és Best Climate. Una empresa que es dedicarà al manteniment i instal·lacions d'aparells de climatització, formació adquirida a partir del cicle d'Instal·lacions de Producció d - I CERTAMEN ACTIBEN_FUTUR FOMENT DE L'ESPERIT EMPRENEDOR EN BENICARLÓ.CATEGORIA 1: IDEA | CEEI Castellón | EmprenemJunts\nLa meua idea de negoci és Best Climate. Una empresa que es dedicarà al manteniment i instal·lacions d'aparells de climatització, formació adquirida a partir del cicle d'Instal·lacions de Producció d\nEnviado: el jueves, 28 de noviembre de 2019 a las 09:49\nEl projecte sorgeix del compromis el canvi climàtic i l'aplicació de les 3R : Reciclar, Reutilitzar i Reduir els residus reaprofitant tot el que podem. La proposta de valor és que instal·larem aparells a bon preu amb materials reciclats d'aqueta manera serem més ecològics, a més d'un servei de manteniment i de reparacions a bon preu per allargar la visa dels equips. Cuidarem el tracte amb el client, complint els terminis i realitzant promocions amb descomptes de forma periòdica.\nEls nostres a parells aniran dirigits a persones de renda mitjana-baixa que no vulguen o no puguen gastar-se tants diners i que estiguen interessats en allargar la vida dels seus equips a bon preu amb materials reciclats o reutilitzats.\nOferim servei de 24 hores i poden contactar amb nosaltres a través de nostre local en horari comercial, de la web, correu electrònic o telèfon.\nTots els treballadors de l'empresa estran formats i es cuidarà molt la web que estarà feta per un dissenyador web.\nFacilitarem el pagament del servici als nostre clients, que podran pagar en efectiu, targeta, transferència bancària i podran fraccionar el pagament a terminis si l'import supera els\n#LleiDeLesTresR #LoMillor #SempreAmbTu


Creixen flors dolces d'Alyssum - plantes perennesLlegir Més\nPrincipal plantes perennes Creixen flors dolces d'Alyssum\nCreixen flors dolces d'Alyssum\nLes flors d’alyssum dolç es troben entre les plantes més populars que es venen als centres de jardí d’Amèrica del Nord. La seva popularitat es deu en gran mesura a la seva duresa i a la gran quantitat de flors que produeixen. Com que es mantenen curts i s’estenen de costat, Alyssum són plantes molt versàtils.\nLa taxonomia vegetal classifica les flors dolces d’alyssum com a Lobularia maritima . No els confongueu amb l’alísme groc ( Aurinia saxatilis ), que és una cobertura del terreny de flors perennes resistent. També hi ha un gènere de plantes anomenat Alyssum, que, juntament amb Lobularia i Aurinia, pertany a la família Brassicaceae (col). L’alísme dolç és indígena de la regió mediterrània.\nCaracterístiques Sweet Alyssum\nTècnicament, un alisi dolç perenne es tracta àmpliament com si es tractés d’una planta anual en climes d’hivern fred. Però és un dels anuals més durs, capaç de sobreviure a les gelades lleugeres que matarien plantes més tendres. Els seus rams de flors arrodonits són fragants. El tipus amb flors blanques (Carpet of Snow) és el més popular d’Alyssum. La flor té quatre pètals petits i contundents disposats en forma escairats.\nUsos de paisatgisme per a Sweet Alyssum\nLes flors dolces d’alyssum formen una frontera impactant quan s’utilitzen com a plantes de llit. Com que formen estores i es mantenen curts, Alyssum funciona bé com a complement per a les plantes més altes de frontera; es poden plantar davant de plantes més altes sense enfosquir-les. Les plantes solen situar-se entre 4 i 6 polzades d'alçada, amb una extensió de 6 a 9 polzades. Són populars en contenidors i es poden instal·lar al llarg de la llanta, canviant lleugerament la vora. La seva curta estatura també els fa útils com a plantes de jardí de roques temporals o cobertes de terra.\nLes flors blanques d’alyssum dolç s’utilitzen amb salvia vermella i ageratum blau als Estats Units en temes de paisatgisme patriòtics per a les plantacions del 4 de juliol i per decorar els monuments del cementiri el dia del Memorial. També treballen amb altres flors blanques als jardins de la lluna.\nLes plantes d’Alyssum són més efectives quan s’agrupen en massa. Les plantes estretes difícilment apareixeran en època de floració si les plantes s’emballen prou bé. L’efecte és un mar de color floral.\nFins i tot per als jardiners que generalment no serveixen per a les anuals, l’alyssum dolç pot ser una planta útil al paisatge. Una manera que el jardiner perenne exploti les admirables qualitats de l'al·lis dolç (encara que el tracten com a anual) és utilitzar-lo com a farcit. Per exemple, si teniu un buit en els vostres llits perennes, podríeu connectar aquest buit amb dolç alís, en lloc d'haver de mirar cap a una extensió buida de pa. Les flors també atrauen papallones, així com marietes.\nTenint cura de Sweet Alyssum\nSi detestes les plantes mortes (per afavorir el rebrot), perquè consumeix molt de temps, un dolç alísum ofereix una alternativa senzilla. Només heu de donar a les plantes un bon tall de cabell amb un parell de tisores quan comencin a quedar-se leggy, eliminant aproximadament 1/2 del creixement. Aquesta cura no només promourà la floració, sinó que també mantindrà les plantes més compactes. A vegades, un dolç alísum torna a sembrar Cultiveu les plantes a ple sol fins a un sol parcial i fluix, ben drenat.\nLes flors dolces d’alísme presenten un llarg període de floració, raó per la qual se solen incloure en els llits d’estiu clàssics. Les flors són robustes, a diferència de les de les petúnies, per exemple. Les petúnies semblen tan terribles després d’una forta pluja que heu de netejar les plantes eliminant les flors arruïnades. Fins i tot després d’haver mort algunes de les seves flors, les plantes dolces d’alísme encara tenen un aspecte bo: Les flors individuals són tan petites que realment no es nota una morta aquí o allà. Aquesta darrera característica els fa un manteniment relativament baix, ja que no hi ha cap motiu estètic convincent per netejar-los després d'una tempesta de pluja.\nDiferents tipus i nom\nTot i que el blanc és el color més comú de l’alyssum dolç, hi ha tipus que floreixen en altres colors, entre ells:\nCatifa real (violeta-violeta)\nCorrent rosa bicolor (rosa-morat)\nCapell de Pasqua rosa profund (rosa)\nTombes morades (morat)\nWonderland Deep Rose (rosa)\nEl "dolç" en "dolç alisum" deriva de la agradable fragància de les flors (com passa amb els dolços clematis de tardor). El nom, "alyssum", deriva del prefix grec a - (que nega el que el segueix) i lyssa, "rage". Però els nostres avantpassats tenien en compte una "ràbia" particular a l'hora d'anomenar alyssum: ràbia. Els al·lis (sobretot l'al·lis groc) es van utilitzar en medicina popular com a antídots de la ràbia.\nArticle AnteriorCom organitzar la vostra llar\nArticle SegüentQuè és l’IPM a casa, a l’escola i al lloc de treball?\nDavid Beaulieu Les flors d’alyssum dolç es troben entre les plantes més populars que es venen als centres de jardí d’Amèrica del Nord. La seva popularitat es deu en gran mesura a la seva duresa i a la gran quantitat de flors que produeixen. Com que es mantenen curts i s’estenen de costat, Alyssum són plantes molt versàtils. Taxonomia © Copyright 2019


Carles Camps Mundó, a ‘Envellir en la bellesa’ em pregunto com llegeixo - La Veu dels Llibres\nCarles Camps Mundó | © Cristian Casanelles\nEl dia que els catalans ens deixem d’idolatries i de llepar-nos les ferides, estarem en disposició de fer valdre allò que ens és més nostrat. Parlo del món cultural i, més en concret, del literari. No tinc cap dubte que les primícies dels més interessats i la indolència dels més conformistes aconsegueixen ocultar les obres més preclares de la nostra cultura. No és fàcil escatir el bo i el dolent de l’oferta, estant avesats com estem a córrer d’extrem a extrem, és a dir, de la veneració o al menyspreu amb la mateixa rapidesa que un esbart d’estornells es capgira.\nSi per un moment fem un zoom i apropem el focus a la casella de la poesia, veurem que hi ha una sèrie de poetes que no se’ls veu volar però tampoc s’ofeguen. Firmes que no entren a la brega però que les tenim sempre a l’abast perquè tenen el do d’esdevenir boies on aferrar-nos. No destaquen, no criden, romanen a les llistes invisibles de candidats a ser esplèndidament ressenyats l’endemà del seu traspàs. Aquell dia sí, aquell dia ens dedicarem a recordar-los. Serà una jornada de glòria que el finat o la finada no podrà celebrar com cal, però més d’un l’aprofitarà per esventar les seves vanitats. Poetes que han vist com la seva obra, sòlida i carismàtica, rica i plural, només s’ha comentat en petits cercles de lectors, malgrat haver estat capaços de trencar motlles. Escriptors que amb molta dedicació i esforç ens han ofert una visió singular de l’univers i encara dormen al calaix dels futuribles. Tot i això no és pas a ells a qui més afecta perquè, al capdavall, va en paral·lel al seu quefer. És a nosaltres que, com a lectors, perdem l’oportunitat d’aprendre i de pujar un graó en la construcció de la nostra llengua. I així ens va...\nLlibres del Segle (2021)\nDe qui parlem quan parlem de bons poetes vius i que no estan a la palestra? En podríem fer una llista, potser no molt llarga però si substanciosa. En destaco un d’ells: Carles Camps Mundó, un poeta de llarga trajectòria i, fora de dubtes, de reconeguda vàlua. Farà uns tres anys que es va publicar la seva obra completa en un volum de gairebé vuit-centes pàgines, La mort i la paraula (Llibres del Segle, 2018). I aquest any n’ha publicat dos més, Desig de veu (Saldonar), i recentment, Envellir en la bellesa (Llibres del Segle). Una fertilitat productiva que avança per un camí en direcció única cap al coneixement personal. El punt de partida d’aquesta obra ingent rau en la tradició, que no en l’academicisme, i que va des del romanticisme fins a principis del segle XX. Rilke, Maldenstam, Hölderlin, Celan, Eliot, Riba, Ungaretti... tots ells referents inqüestionables i que serveixen d’alçaprem creatiu a Camps Mundó.\nEnvellir en la bellesa és un petit volum que se surt dels paràmetres estilístics habituals que trobem en la seva obra anterior. Està escrit com un sol poema, un poema riu en nou parts i, entre altres diferenciacions, suposa un homenatge i un reconeixement als mestres que l’han nodrit, siguin músics, pintors, poetes o filòsofs. Escoltem un fragment:\nun tractat de teoria poètica, creïble, convincent i profunda, on el poeta exposa impúdicament els seus secrets de cuina.\nCamps Mundó, interpreta i refà els clàssics, és a dir, destil·la reconegudes lectures per trobar respostes a les seves inquietuds, “em pregunto com llegeixo”. Com diu el poeta, traductor, crític i assagista D. Sam Abrams, Envellir en la bellesa és un tractat de teoria poètica, creïble, convincent i profunda, on el poeta exposa impúdicament els seus secrets de cuina. I com a marca de la casa, escriu amb un llenguatge molt precís, del tot translúcid i despullat de cultismes, fins al punt que el lector no para atenció a la paraula sinó al contingut. I és que en ell la llengua és una eina, un company de viatge que facilita la fluïdesa de les idees i la dosificació de les emocions. Aconsegueix així transmetre’ns una poesia que ens interpel·la perquè no té cap dubte que “amb les paraules ens hi va la vida”.\nEnvellir en la bellesa no és un llibre de poemes, és el monòleg d’un poeta, d’un artesà de la paraula que busca “la bellesa que surt de la indagació i de la provatura”. Valorem els nostres bons poetes i deixem-nos d’idolatries o menyspreus.


Escola Expressió Olot » Joieria Artística\nProfessora: Mariona Piris\nDimecres de 15.30 a 18.30h\nNou horari: Dimecres de 18 a 21h\nEn aquests tallers aprendreu tècniques de joieria contemporània elaborant peces. Creareu penjolls, anells, arracades o braçalets. Es treballarà en metall, els alumnes podreu triar entre Plata, coure, llautó i alpaca.\nTreballarem en propostes concretes però el disseny el fareu vosaltres. A partir del disseny aprendrem les tècniques adequades per portar-lo a terme: Serrar, llimar, donar forma, soldar, acabats de la peça, etc.\nNo cal tenir coneixements en el treball del metall.\nCal portar, davantal, guants de làtex, llibreta (de paper blanc llis) i llapis per anotar i fer els dissenys.\nLa professora proporcionarà la maquinària i eines a excepció d’un Kit personal que consta de serra, pels de serra, llimes, punxó i regle metàl·lic que a partir de la tercera setmana com a màxim ja hauríeu de tenir. Tot el material per fer les peces també va a càrrec de l’alumne/a (metalls, fornitures,…), el podreu comprar en el taller mateix a mida que el necessiteu.\n165€ trimestre *Consultar bonificacions\nMatrícules trimestrals: Es poden inscriure per trimestres presencialment a l’EME\n1r trimestre: del 17 al 21 de setembre 2018\n2n trimestre: del 17 al 21 de desembre de 2018\n3r trimestre: de l 11 al 15 de març de 2019


Lluís Vilà | 12.12.2013 / 15.02.2014 - GALERIA BALAGUER\nLluís Vilà | 12.12.2013 / 15.02.2014\nDEL 12 DE DESEMBRE AL 15 DE FEBRER DEL 2014\nINAUGURACIÓ: DIJOUS 12 DE DESEMBRE A LES 19:30H\nLa mostra, que s’inaugura el proper dijous 12 de desembre a 2/4 de vuit del vespre, es podrà visitar fins al 15 de febrer del 2014 i exhibeix dos de les sèries darreres que de l’artista banyolí Lluís Vilà va elaborar: Absolut i Nautes. Aquesta exposició és gràcies al suport de la Fundació Lluís Coromina i la col·laboració de la revista bonart.\nLes sèries Absolut (2009) i Nautes (2006-2009) composen la mostra Absolut II que aplega algunes de les peces més representatives de les darreres creacions de Lluís Vilà (Banyoles, Girona 1952 – Banyoles, Girona 2010). El concepte de l’Absolut va marcar la darrera creació de Vilà. Entès com a concepte bicèfal: principi i fi, construcció i destrucció, l’absolut suposa el marc referencial i l’horitzó d’expectatives de tota creació. La manera de procedir seria la de construir a partir d’allò que no es pot definir i que roman ocult. El seu és un absolut que apareix després de desconstruir la pròpia obra, és un espai blanc (suma de colors de llum) que, en el seu silenci perfecte, en la seva latència prenyada, conté totes les pintures possibles. Amb aquest plantejament la sèrie Absolut de Lluís Vilà funciona com a contraposició d’aquella història de l’art reconeguda per la tradició cultural i la memòria visual. Per exemplificar aquest procés, Lluís Vilà posava el cas de Jackson Pollock i el dripping –tècnica pictòrica característica de l’Action Painting nord-americana basada en el goteig de pintura–: “Si ell feia dripping –explicava l’artista de Banyoles–, jo faig undripping, despinto les meves pròpies obres amb aire a pressió o amb aigua fins que pràcticament han desaparegut. Si no m’aturo, el resultat seria el blanc inicial...”.\nEls Nautes o navegants de Lluís Vilà són personatges enfrontats al desconegut, llençats a una barreja de consciència i inconsciència per la seva curiositat sense límits. Els nautes de Lluís Vilà no tenen rostre, són anònims i és que és amb el misteri quan també comença l’art i les preguntes. Com assenyala el món de la crítica d’art, “A Lluís Vilà li interessaven molt aquests símbols transversals i de significat perfectament obert: els seus nautes, el seu pa, el seu absolut... Tot plegat són cristalls d’un univers calidoscòpic que caldrà continuar revisant, conscients, però, que cada nou gir del tub de miralls implicarà noves solucions en aquesta geometria canviant que era el seu art.”\nInicia l'activitat artística a principis del anys 70 participant en la Mostra Col·lectiva del Grup Tint-1, a la llotja del Tint de Banyoles. Des dels seus inicis fins a mitjans dels anys 80 treballa en el camp de la investigació i la instal·lació dins les corrents conceptuals de l'"eat art" i l'art fungible. Realitza treballs com Les sabates comestibles (1979), participa a Art 14'83 CIAC a Basilea, Entre pa enlluït (1984) a la Fundació Miró de Barcelona, Fagocotosi (1985) a la Sala Montcada de la Fundació “la Caixa” de Barcelona i Cambio de Piel (1985) als festivals de Navarra.\nA poc a poc, anirà deixant les referències directes als elements comestibles per referir-s'hi indirectament des de nous materials com ara el ferro i la pintura sobre paper. En aquesta nova etapa s'interessa per l'embolcall del menjar en conserva, és a dir, les llaunes, i treballa escultures en ferro sense volum, que presenta a la Sala Vinçon de Barcelona (1990) i a la Sala Tránsito de Madrid (1991).\nÉs present a diverses fires internacionals, participa en el pavelló d'Espanya per a la Expo de Sevilla (1992). Realitza Clàstics, intervenció en la remodelació del volcà Croscat a la zona volcànica de la Garrotxa, premi FAD amb Martirià Figueras(1994), i exposa a Capitals del Disseny en el Centre George Pompidou de París, i a l'exposició El moble català des del segle XV, al Palau Robert.\nUna constant en la seva obra és la utilització de materials fungibles i la seva crítica dirigida a la societat de consum, que dóna per acabada amb l'exposició Àlef (1996), treball caracteritzat en el fet d'utilitzar com a pintura la seva pròpia sang, a la galeria Alter Ego de Barcelona. A partir d'aquest moment integra el llenguatge pictòric i escultòric en una sola línia, creant la sèrie Navegants 1995-1997, la sèrie Contraris(1995) que continua amb Logos (2001) i fins a la sèrie El Congrés de l’Absolut (2010) en homenatge a J.L. Borges.\nwww.lluisvila.com // www.fundaciolluiscoromina.org


Junts per Tàrrega confia en l’associacionisme municipal com a peça clau per impulsar la economia de la ciutat – Junts per Tàrrega\nPublicat a 24 de maig de 2019 3 d'agost de 2020 per Junts per Tàrrega\nJunts per Tàrrega confia en l’associacionisme municipal com a peça clau per impulsar la economia de la ciutat\n“L’Ajuntament ha de ser el primer motor, però no l’únic”, explica la cap de llista, Rosa Maria Perelló, que assegura que “cal participar en projectes col·laborant amb altres municipis i institucions”\nL’alcaldessa i cap de llista de Junts per Tàrrega, Rosa Maria Perelló, ha presentat el darrer punt del seu programa electoral en l’àmbit de polítiques de promoció econòmica. En aquest punt, la candidata ha assenyalat que “és clau anar junts i\nde la mà amb tot l’associacionisme del municipi per poder impulsar el potencial de Tàrrega i la seva economia” i ha recordat que “l’Ajuntament ha de ser el primer motor de la ciutat, però no l’únic”. “Les associacions i entitats de Tàrrega són imprescindibles, però cal participar en projectes col·laborant amb altres municipis i institucions”, ha indicat la cap de llista.\nRosa Maria Perelló ha destacat del programa que treballaran conjuntament amb el comerç i les empreses de la localitat per dinamitzar l’economia i ubicar nous comerços i empreses als polígons. També ha assegurat que agilitzaran i revisaran el protocol de revisió de les subvencions a les entitats per ajudar en el seu bon funcionament i que aspiren a fer partícips a les entitats, associacions i pobles del municipi dels projectes de la ciutat.\nD’altra banda, s’ha compromés a facilitar els canals de comunicació amb les entitats,\nassociacions i pobles del municipi, incorporar la participació de les entitats, associacions i pobles de la localitat en el butlletí municipal, i millorarar l’enllaç de la pàgina web de l’Ajuntament a les entitats, associacions i pobles del municipi.\nEntrada prèviaAnterior Junts per Tàrrega: el valor de la paraula!\nEntrada següentSegüent Tàrrega ha comptat!


Blog - Pedal Maià\nConeixent l’Empordà 9 de maig\nEiii, el temps acompanya, el meteocat no falla mai…jejeQuins crak’s els del pedal Maià, quina visió a l’hora de triar el dia!!! El club ciclista Pedal Maià, tal com us vam informar fa uns dies, al 9 de maig, farà una sortida pels voltants d’Avinyonet de Puigventós.La ruta serà d’uns…\nConca d’Aró 2010\nEls bikers, del pedal Maià, no descansan, disabte netejant camins i diumenge pedelant com si res, són un màquines!!! Percert estem rumiant de sancionar el soci Lluc Ballotelli….jejeje Sort que el germà és el pressi!! A la foto, hi surt un futur crack, nosé qui és, pero ma fet molta…\nCrònica pedalada 11 d’abril\nHola, la sortida que vàrem fer l’11 d’abril la podríem titular l’embardissada. Al final vàrem ser 10 bikers. Vàrem sortir del camp de futbol amb la intenció de fer un test de la marxa curta de la montcal bike, que es farà el proper 20 de juny. Vàrem començar pujant…\nPedalada 11 d’abril\nHola perdoneu, pel retràs!!Aquest mes farem una ruta, pels voltants de Maià de Montcal. Quedarem a les 9.00 davant de la piscina de Maià, porteu entrepà!!Nota important: Confirmar assistència en el mail pedalmaia@gmail.com Ahhh i prepareu-vos, ja que el mes de maig, anirem a conèixer l’Empordà!!! at.Pedal Maià\nHola, us informem que la pedalada del mes d’abril la canviarem de dates, tocava fer-la el dia 4.04.10, com coincideix amb la setmana santa, la passarem el dia 11.04.10La idea és seguir fent sortides de poca dificultat, perquè pugui venir al màxim numero de gent possible.Estem meditant si fer-la fora…\n1ª pedalada de Crespià\nAl Club pedal Maià, anirà a la pedalada de Crespià.Com en bicicleta es tarda 20 minuts uns quants anirem en bicicleta, hem quedat a les 8.30 a la plaça de Maià.Qui vulgui venir amb cotxe, pot venir a la mateixa hora a la plaça. De moment som: Pere torrentLluc PenaLluc…\nResum pedalada del 7 Març!!\nDiumenge, quan ens vam aixecar, vam anar a mirar la finestra i per sorpresa nostra feia un solet molt maco…així que no tenim excusa i cap a agafar la bici. Sense cap mena de dubte una de les millors sortides, una per la quantitat d’amics que ens vam trobar i…\nPedalada 7 març\nHola a totom, dintre quatre dies, ens haurem polit el mes de febrer…i per tant toca la sortida de primer de mes. Com us déiem fa uns dies farem una sortida anticrisi.Quedarem a les 8.45 davant de la pisicina de Maià, s’ha de portar entrepà, farem una ruta recorreguent ermites…\n28 de Febrer Pedelada cap a la Independència!!!!\nAl club ciclista Pedal Maià, ajuda amb la lògistica d’aquesta pedalada, al nostre president Pere Torrent i uns companys aniran a la bicicletada, si algú està interesat anari, es pot posar en contacte amb en Pere en el telf. 649.33.22.73 At. Club Ciclista Pedal Maià\nSortida btt + esmorzar\nLa tercera pedalada de primer de mes ja s’ha fet, tot i així l’oganització encara es veu capaç de créixer amb nombre de participants… Com diu el gran gurú del futbol, Pep Guardiola, persistir!!!Per tant ja estem preparant la pròxima pedalada del 7 de març, serà una pedalada anticrisi. De…\nHola companys, ja tenim un blog del Pedal Maià!!!A partir d’ara la colla de “malalts” de btt de Maià, us informarem de les nostres activitats, sortides….\nDesafiant la meteorologia\nMembres del pedal Maià sobradament preparats coronen el Sant Miquel de Coma de Roure amb neu fins als genolls. Pròxim objectiu Everest!


El Port Tarragona inverteix per incrementar l’eficiència elèctrica i reduir el consum i les emissions de C02 | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nEl Port Tarragona inverteix per incrementar l’eficiència elèctrica i reduir el consum i les emissions de C02\nEs tracta d’una actuació plantejada a 3 anys amb una inversió total de\nPer Redacció NoticiesTGN. Actualitzat el 12/07/2021\nEl Port de Tarragona, dins de la seva política de sostenibilitat detallada al Pla de sostenibilitat – Agenda 2030 invertirà per incrementar l’eficiència de les instal·lacions d’il·luminació i per a la reducció de consums i emissions de C02 provinents de les instal·lacions existents.\nLa idea inicial del projecte és començar la instal·lació durant l ́últim trimestre d’aquest any 2021. Cal afegir que es tracta d’una actuació plantejada a 3 anys amb un pressupost total de 1.500.000 €. El límit per a la presentació de les ofertes s’ha fixat fins al 28 de juny 2021.\nL’actuació de caràcter mediambiental, ve emmarcada dins del capítol 2 del Pla de Sostenibilitat – Agenda 2030 del Port Tarragona, sota el títol ‘Creixement Sostenible’. El tercer objectiu d’aquest eix ‘Renovació enllumenat públic amb la instal·lació de LEDS’ estableix els indicadors necessaris per assolir l’objectiu del Pla. Una reducció del consum elèctric de l’enllumenat públic i la reducció d’ones de CO2 procedents del consum d’electricitat. El Port continua desplegant el seu Pla de Sostenibilitat per reduir el seu impacte ambiental al territori durant la dècada 2020-2030, un pla viu i un ferm compromís amb l’entorn.\nEl Port de Tarragona compta en l’actualitat amb un sistema d’enllumenat exterior d’esplanades mitjançant torres de 27 m d’altura amb una quantitat que pot variar entre 5 i 12 projectors per torre i que en l’actualitat són, en la seva major part, de vapor de sodi d’alta pressió (VSAP) de 1090W cadascun.\nActualment existeix un percentatge del 87,21% dels projectors d’enllumenat existents i instal·lats amb llum de VSAP. El Port de Tarragona va iniciar fa temps una sèrie de modificacions en diferents torres d’il·luminació, amb caràcter de prova, substituint els projectors existents de VSAP per noves lluminàries tipus LED amb l’objectiu de confirmar el correcte funcionament i la correcta il·luminació de les zones afectades amb el nou sistema d’il·luminació mitjançant tecnologia LED.\nL’actuació suposarà la substitució d’un total 906 projectors instal·lats en 116 torres d’il·luminació de les 133 torres existents distribuïda pel total de l’espai del domini portuari del Port de Tarragona.\nAixí mateix, es disposarà d’un nou sistema de ‘telegestió’ punt a punt, mitjançant protocol DALI, que tingui compatibilitat amb diferents fabricadores de lluminàries.


Saben els universitaris utilitzar la informació?\nInicio > Saben els universitaris utilitzar la informació?\nBLANCA SALOM/CRISTINA TOMÁS *\nCada curs acadèmic, quan els estudiants s’acosten als mostradors de les nostres biblioteques o ens demanen ajuda a través del servei online «La biblioteca respon», ens preguntem si són competents informacionalment. Són capaços de cercar, avaluar, organitzar i utilitzar de manera correcta la immensa quantitat d’informació a la qual accedeixen?\nTots ens enfrontem diàriament a la massa d’informació que ens envolta i la seleccionem, utilitzem, transformem i reelaborem contínuament.\nPer fer-ho, són imprescindibles les competències informacionals i informàtiques.\nEn el context universitari aquestes competències són crucials.\nEls estudiants estan cursant les titulacions implantades pel Pla Bolonya amb un model d’ensenyament i aprenentatge molt diferent a l’anterior. Els professors els animen, des del primer dia, a que siguen els protagonistas del seu aprenentatge i adopten una actitud activa.Cal que els estudiants manegen diferents fonts d’informació: catàlegs de biblioteques, portals web, bases de dades, revistes i llibres electrònics…, per a elaborar treballs, projectes, dissertacions, ampliar les anotacions de classe, participar en debats i en moltes altres activitats. Tot açò culmina en el Treball de fi de grau (TFG) que realitzen en quart curs i per al qual necessiten cercar bibliografia, organitzar les referències que han trobat, avaluar la informació, usar-la correctament, i finalment, organitzar les diferents parts del treball, redactar- lo, presentar-lo i defensar-lo.\nD’altra banda, els estudiants disposen d’una gran quantitat d’eines informàtiques que els ofereix la universitat: correu electrònic, espais virtuals de treball i emmagatzematge, aula virtual, blogs, xats, fòrums… que han d’utilitzar de manera eficient i correcta.\nA més, la universitat forma els estudiants per a l’entrada en el món laboral i és una realitat que les empreses i ocupadors valoren cada vegada més la capacitat d’aprenentatge continu, de posada al dia permanent i d’adaptació a noves eines i contextos. I per a tot açò es necesita manejar eficaçment la información i la tecnologia.\nAquestes competències s’ensenyen de forma diversa a la nostra universitat: dins d’assignatures d’introducció al grau, sessions de formació a la carta sol·licitades a les biblioteques, jornades sobre la preparació del TFG, etc. En aquest variat context, el Servei de Biblioteques de la Universitat de València col·labora amb els docents per a aconseguir un únic objectiu: queels estudiants adquirisquen aquestescompetències informacionals.\nLa conducta informacional\nQuina és la conducta informacional dels estudiants quan arriben a la universitat? Com i on cerquen la informació? La resposta encertada a aquestes preguntes ens dóna les pistes per a definir els continguts dels cursos i dissenyar activitats útils i adequades.\nEl contacte amb els estudiants en les sessions de formació i les consultes que plantegen ens mostra que tenen àmplia experiència en la navegació web, són ràpids a cercar, visualitzar i transmetre la información que els interessa. Dediquen bastant temps a navegar, publicar i compartir continguts digitals i están acostumats a l’accés immediat a la informació des de qualsevol lloc i en qualsevol moment gràcies als seus dispositius mòbils.\nQuan l’alumnat necessita información sol emprar els grans motors de cerca, utilitza el llenguatge natural per a plantejar l’estratègia i visualitza els resultats de manera superficial.\nQuan obtè llargs llistats de resultats fa una ullada general a les primeres pàgines i es descarrega o imprimeix alguns resultats sense aplicar suficients criteris per a seleccionar la informació adequada. Alguns autors parlen de la «impulsividad, fragmen- tación y superficialidad en el consumo y uso de la información». (Gómez Hernández, 2010).\nDetectem també que els estudiants que arriben a la Universitat tenen dificultats per a interpretar les referències bibliogràfiques que els proporcionen els professors i per a cercar-les correctament en els catàlegs.\nEspecialment, els costa identificar i localitzar els articles de revista o capítols de llibres.\nA l’hora de realitzar treballs no coneixen bé quan cal citar les fonts i com fer-ho i a voltes abusen del talla/pega sense saber que poden cometre plagi de manera involuntària.\nLa capacitació dels futurs graduats Com es comporta un estudiant competent informacionalment?\nÉs conscient de la seua necessitat d’informació i sap seleccionar la Font més adequada: catàlegs de biblioteques, cercador Trobes Plus, bases de dades, enciclopèdies, diccionaris, revistes i llibres electrònics, cercadors especialitzats, etc. En el cas de recorrer a cercadors generals coneix com traure’ls el màxim partit perquè usa les funcionalitats avançades. A més, empra paraules clau que defineixen i limiten el tema que cerca per a no córrer el risc de perdre información important. Quan s’enfronta als llargs llistats de resultats aplica uns criteris d’avaluació per a quedar-se amb el més idoni i fiable. També és conscient de la importància de citar les fonts que ha usat i coneix la manera correcta de fer-ho.\nLes biblioteques universitàries de tot el món estan treballant des de fa temps en aquest sentit. A Espanya podem assenyalar el document Competencias informáticas e informacionales (CI2) en los estudios de grado (Comissió mixta CRUE-TIC y REBIUN, 2012) que ofereix unes recomanacions per a la capacitació dels futurs graduats i, d’altra banda, el fórum RED Alfabetización informacional (ALFARED, 2010), comunitat virtual per a l’estudi, promoció i posada en pràctica de serveis d’alfabetització informacional.\nA les biblioteques de la Universitat de València es va iniciar aquesta formació en el curs 2009/2010 col·laborant en les assignatures que inclouen aquestes competències. Des de llavors s’ha recorregut un llarg trajecte per a fer front a la creixent demanda de formació. Actualment, el Servei de Biblioteques i el Servei d’Informàtica aposten per un model de formació online obert a tots els estudiants de grau i amb un reconeixement de crèdits ECTS per a les 31 titulacions que ho han sol·licitat.\nAquest model es plasma en el curs online Aprèn a fer els teus treballs de classe: cerca i utilitza la informació correctament (APRÈN CI2) que s’està impartint per primera vegada en el curs 2014/2015. El contingut s’estructura en 6 unitats a l’Aula Virtual i es complementa amb una sessió presencial.\nEl curs comença amb un qüestionari previ que ens permet obtenir un judici diagnòstic més precís dels hàbits i les mancances dels estudiants.\nLa comunicació és constant al llarg del curs mitjançant fórums i correu. Per a superar-ho, han de realitzar diverses proves obligatòries que ens permetran validar i millorar les pròximes edicions del curs.\nPròximament està previst oferir aquest curs en 3 nivells: un de bàsic introductori per als estudiants de primer de grau, un nivell mitjà per a segon i tercer i un nivell avançat centrat en la preparació del TFG.\nEn definitiva, la universitat té un paper crucial en la formació en aquestes competències. Tota la comunitat universitària (equips de govern, professors, personal de biblioteques, informàtics, etc.) hem d’implicar-nos per a aconseguir que els estudiants finalitzen els seus estudis amb les habilitats necessàries per a abordar els desafiaments del seu futur personal i professional.\n* Tècniques del Servei de Biblioteques i Documentació de la UV\nArticle publicat al número 30 de la revista Futura de 2015


300 persones assisteixen a la IV Jornada d’Aproximació a la Violència de Gènere al Citilab - Citilab\nParticipació Inici » Actualitat » Actualitat » 300 persones assisteixen a la IV Jornada d’Aproximació a la Violència de Gènere al Citilab\nEl servei d’Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR) del Baix Llobregat va organitzar el passat divendres 23 de novembre la quarta edició de la Jornada d’Aproximació a la Violència de Gènere al Citilab.\nTenint en compte que la jornada passada es va tractar des de el vessant de la sensibilització, detecció i prevenció, l’acte d’enguany es va centrar en oferir una perspectiva professional per tal d’aportar informació sobre les diverses disciplines implicades en un procés de violència de gènere.\nEn la primera part de la jornada, Montserrat Espuga, presidenta del CEA d’Atenció Primària de l’ICS, va parlar sobre bioètica i atenció primària, i va subratllar la importància de tenir en compte la vulnerabilitat, la confiança, la prudència, la temporalitat i el compromís a l’hora d’ajudar les pacients. La ponent va enaltir la tasca de tots els professionals afirmant que “les morts per violència de gènere són evitables” i assegurant que el seu paper és essencial quan aborden aquestes situacions.\nSeguidament, Eva Ortiz Jiménez, psicòloga del CSMIJ Hospital Sant Joan de Déu, va exposar l’experiència de l’equip de salut mental infanto-juvenil amb el programa ‘Te vi’, mitjançant el qual tracten a infants i joves que han viscut violència domèstica. Ortiz va aportar una dada molt important: “entre el 30 i el 87% dels nens que són exposats a violència domèstica també pateixen un maltractament directe”.\nLa segona part de la jornada es va centrar en els mites sobre la sexualitat i la violència de gènere de la mà de Carmen Sánchez Martín, codirectora de l’Institut de Sexologia de Barcelona. Fent servir el tradicional conte de ‘La caputxeta vermella’, Sánchez Martín va identificar diferents mites sobre les víctimes, les agressions, els agressors, l’acompanyament i el tractament del tema. Com a conclusió va recalcar la importància de l’educació afectiva-sexual perquè els joves puguin viure relacions més igualitàries.\nCarmen Sánchez Martín, codirectora de l’Institut de Sexologia de Barcelona, durant la jornada\nA continuació, Paola Sallés Farrera, advocada i assessora jurídica del CIRD Cornellà, i Maria Josep Feliu Morell, magistrada de l’Audiència Provincial de Barcelona, van aportar la seva visió des de la perspectiva jurídica, posant sobre la taula els drets de les dones i les mesures judicials de protecció dins del marc legal estatal i autonòmic.\nLa IV Jornada d’Aproximació a la Violència de Gènere va concloure amb una taula de referents comunitaris sobre bones pràctiques, centrada en la funció que fan durant l’assistència a les víctimes. Professionals dels àmbits de salut, el treball social i la psicologia van exposar les seves experiències i línies de treball.\nL’esdeveniment va estar organitzat per l’ASSIR de la mà del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, la Direcció d’Atenció Primària Costa Ponent i el Servei d’Atenció Primària Baix Llobregat Centre de l’Institut Català de la Salut. A més, aquesta iniciativa compta amb el suport de l’Ajuntament de Cornellà, l’Àrea Metropolitana de Barcelona, Dones de Cornellà, Fundació la Carena, CumLaude Lab i Aristo.\nprevious post: Tecnologies disruptives, alfabetització transmèdia i ocupació durant la 5a Setmana de la Co-innovació al Citilab\nnext post: Gran èxit de participació en l’entrenament solidari celebrat al Citilab


pilot-2 - Publicacions\nLa Paraula del Dia/\nLa paraula pilot ha anat adquirint nous significats durant el segle XX. En primer lloc, com a simple metàfora del valor genèric de guia o conductor, diem d’algú que és el pilot d’una empresa quan s’encarrega de marcar-ne el rumb. I exactament igual es pot dir en molts altres àmbits, com per exemple el pilot d’un equip d’investigació.\nProvinent de la terminologia marinera anglesa, durant els anys seixanta adoptàrem l’expressió far (o llum) pilot per a referir-nos als dispositius lluminosos que indiquen la posició d’un vehicle, que després hem substantivat plenament, dient pilot a seques, en referència al senyal lumínic que indica que un aparell està en funcionament o, ocasionalment, presenta algun problema.\nFinalment, procedent també de l’anglés, fem servir la paraula pilot com a substantiu en aposició (és a dir, amb funcions adjectivals) per a referir-nos a alguna cosa que constituïx un model o s’ha fet amb un caràcter experimental: «una experiència pilot, un pis pilot, etc.».


Bona Pasqua 18\nPublicat el Dijous, 15 Març 2018 14:23\nSom en setmana de Pasqua. Talment, la festa més important del cristianisme i, com totes les grans celebracions, té capvuitada. Segur, un relat excepcional, real o simbòlic, que ha marcat durant dos mil anys l'espiritualitat i la cultura del Vell Món. Una Pasqua lligada a la tradició anterior de la religiositat jueva i, encara més, emparentada amb les ancestrals cultures agrícoles de l'esclat primaveral. Una festa que es perd en el temps.\nAls nostres dies es parla més de la Setmana Santa que no de la Pasqua i fins amb el component de jornades de vacances que no en el caràcter religiós que l'origina. És la raó de la trena de dies festius i potser també de la saturació d'una època de privacions i penitències mal explicades. Mes les processons segueixen en peu, fins se'n recuperen algunes, i conserven un especial atractiu, segurament mantingudes com a manifestacions culturals que no com a expressions de fe.\nPerò hi ha una fe senzilla i primària que fa de les manifestacions externes un signe de certa identitat cristiana, inclús en persones allunyades de la normalitat practicant. I, a casa nostra, cal reparar en el silenci que rodeja molts seguicis, només trencat pel so dels tambors i els cops de llança a terra dels manaies o el cant del record i memòria que es repeteix en algunes poblacions. És la constatació que estem amarats de la cultura cristiana.\nDesprés, la Pasqua esclatant, la primavera florida, el blanc color dels ametllers, les caramelles al carrer del poble i la familiar trobada entorn la dolça mona compartida. Imatges lluminoses de temps de bonança i arrels culturals que han deixat pòsit. El temps passa i porta a celebrar amb goig la nova primavera.


Un tauró ataca una banyista a les Canàries - Diari de Girona\nUn tauró ataca una banyista a les Canàries\nUna cria d'un suposat tauro va mossegar divendres una noia de 38 anys a una platja de Gran Canària\nUn tauró ataca una banyista a les Canàries La Província.\nUna cria d'un suposat tauró rogenc (Carchachinus brachyurus) va mossegar la tarda del passat divendres el braç d'una banyista a la platja de Risco Verde, a Arinaga, al municipi grancanari d'Agüimes, segons va assegurar l'afectada, Cristina Ojeda-Thies, de 38 anys, veïna de Madrid, que està de vacances aquests dies a l'illa. La dona ha reiterat al seu compte de twitter que només va tenir mala sort i ha intentat restar importància al succés en aquest mateix mitjà.\nAquests fets van passar cap a les cinc de la tarda de divendres en l'esmentada platja, quan ella nedava a uns 20 metres de distància de la platja. Ojeda-Thies va ser traslladada a un centre de salut per les ferides que va patir. Les lesions no són de gravetat i se li van receptar uns antibiòtics.\nDesprés, Cristina Ojeda-Thies declarar el que va veure a agents de la Policia Local quan presentava l'informe mèdic. Segons aquesta banyista, es va adonar d '"una ombra en moviment", quan es va veure sorpresa per la cria de tauró, d'uns dos metres de llarg, un exemplar de color "gris-marró", que es va disposar a mossegar-li el braç. Va intentar desfer-se de l'esqual, alhora que va aconseguir copejar-ho amb el seu genoll i amb la mà que tenia lliure, i va poder fugir del lloc.\nLa banyista, que és professional de la sanitat, va comentar als agents que no va poder veure-ho bé, però sí una de les seves aletes, cosa que, segons ella, li va servir per apostar que es tracta d'aquest tipus de tauró.\nL'alcalde d'Agüimes, Óscar Hernández, va assegurar amb rotunditat que "mai s'han registrat atacs d'aquest tipus en cap de les platges del municipi, o a la costa en general. Si es tracta d'aquest tipus de tauró, és una espècie que sol ser pacífica. Els adults no s'acosten a la riba a menys de trenta metres, llevat que sigui una cria o un juvenil. Podria donar-se el cas ".\nPer la seva banda, el director del Centre de Recuperació de Fauna Salvatge del Cabildo de Gran Canària, Pascual Calabuig, també va ratificar que "és la primera vegada que succeeix un fet d'aquestes característiques a l'illa". "És un cas aïllat, molt estrany", ha assenyalat Calabuig, qui no va assenyalar cap relació directa de per què va passar. No descarta que sigui per les elevades temperatures derivades del canvi climàtic, que podrien atraure espècies que no solen nedar per aigües canàries.\nD'altra banda, el president de l'Aliança pels Taurons de Canàries, Fernando Frías, ha assenyalat, després d'estudiar les ferides, que l'atac va poder ser perpetrat per un tauró sedós (Carcharhinus falciformis), una espècie que arriba als dos metres.\nFredes també ha destacat la "raresa" dels fets ocorreguts el passat divendres, i ha insistit que es tracta d'un fet "totalment aïllat". Dubte que "alguna cosa així torni a passar en els pròxims 50 anys", de manera que insta els banyistes que no tinguin "por" perquè Arinaga "és un dels millors punts per fer natació i bussejar".


Polèmica a Cabanelles per l'ampliació d'una granja de porcs - Diari de Girona\nPolèmica a Cabanelles per l'ampliació d'una granja de porcs\nUn grup de veïns, amb el suport de IAEDEN, s'han unit en contra de l'ampliació de 1.400 exemplars, el doble\nacn. cabanelles 26.01.2021 | 23:45\nAnimals en una granja, en una imatge d'arxiu. Diari de Girona\nAnimals en una granja, en una imatge d'arxiu.\nUna granja de porcs de Cabanelles ha endegat els tràmits per ampliar les actuals instal·lacions, amb uns 1.600 animals (entre porcs d'engreix i garrins), per acollir-ne gairebé el doble: uns 1.400 més, segons els ecologistes. Un grup de veïns d'Espinavessa, un veïnat del municipi, s'han unit i han creat la plataforma No més porcs a Espinavessa. Per mostrar el seu rebuig, han presentat al·legacions al projecte, amb el suport de l'entitat IAEDEN.\nProjecten l'ampliació d'una granja de porcs a Cabanelles amb capacitat per a uns 1.400 exemplars més.\nArgumenten que al municipi ja hi ha quatre explotacions d'aquest tipus amb més de 12.000 exemplars i que l'ampliació prevista incompleix diverses normatives. Des de l'Ajuntament, en canvi, remarquen que la normativa urbanística permet l'ampliació i que compta amb informes favorables. El projecte d'ampliació d'una de les quatre granges de Cabanelles ha posat en alerta diversos veïns del municipi, que han creat una plataforma en contra i hi han presentat al·legacions.\nSegons l'alcalde, Martí Espigulé, es tracta de l'explotació ramadera que es troba més allunyada del nucli urbà i que té capacitat per ampliar-se. De fet, diu que la normativa urbanística del municipi ho permet –l'única sobre la qual té competència el consistori- i que compta amb informes favorables d'Agricultura i de l'ACA.\nDes de la IAEDEN, en canvi, consideren que la proposta no s'ajusta a la normativa. En concret, diuen que no s'aporta informe d'Agricultura i que se situa a menys metres de la riera del que està permès. Asseguren, a més, que les actuals instal·lacions, que tenen capacitat per a uns 1.600 animals, ja tenen un «excés d'edificació».\nEl projecte d'ampliació preveu, segons els ecologistes, que es pugui pràcticament doblar la capacitat actual de les instal·lacions amb uns 1.400 exemplars més (959 porcs d'engreix i 450 garrins). Amb l'ampliació, les instal·lacions comptarien amb uns 3.000 animals. A més, es preveu la construcció de dues naus per allotjar el bestiar. Una de 1.114 metres quadrats per als porcs d'engreix i una altra per als garrins.\nDes de l'Ajuntament remarquen que, un cop feta l'ampliació, la gran granja tindrà una superfície construïda de 2.500 metres quadrats.


Diverses comunes marroquines segueixen les passes de Rubí Brilla - Ajuntament de Rubí\nDiverses comunes marroquines segueixen les passes de Rubí Brilla\nDiverses comunes marroquines segueixen les passes de Rubí Brilla Una delegació rubinenca ha viatjat fins al Marroc per orientar aquestes localitats en la realització d'un diagnòstic energètic https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/diverses-comunes-marroquines-segueixen-les-passes https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nUna delegació rubinenca ha viatjat fins al Marroc per orientar aquestes localitats en la realització d'un diagnòstic energètic\nL'equip del projecte municipal Rubí Brilla, acompanyat pel seu responsable polític, el tinent d'alcaldia de Planificació Estratègica, Promoció Econòmica i Govern, Jaume Buscallà, ha visitat el Marroc convidat pel Réseu des Villes Stratégiques (RSV), una plataforma de cooperació integrada per les comunes urbanes de la regió de Tànger-Tetuan. El viatge ha servit per orientar aquestes localitats en la realització d'un diagnòstic que els serveixi com a punt de partida per implementar un projecte d'eficiència energètica similar al rubinenc.\nAquestes comunes urbanes marroquines van conèixer Rubí Brilla gràcies a la Plataforma LOCAL MED, un projecte impulsat pel Centre Marocain de Recherche et de Développement (CMRD) i la Diputació de Barcelona que estableix línies de col·laboració entre els municipis de la província de Barcelona i del nord del Marroc. Es tracta de localitats que tenen com a prioritat l'eficiència energètica en l'àmbit municipal i que en algun cas ja tenen els seus propis projectes en aquest sentit, amb la participació d'empreses i institucions.\nDesprés d'una visita a la nostra ciutat al maig del 2013, ara ha estat l'equip de Rubí Brilla el que s'ha desplaçat fins al Marroc per encetar l'assistència tècnica a aquestes comunes. Durant tres jornades, la delegació rubinenca s'ha reunit amb polítcs i tècnics de les set localitats implicades (Assilah, Xefxaouen, Larraix, M’diq, Ksar el Kebir, Oued Laou i Tetuan) per traslladar-los la importància de fer un diagnòstic energètic i de saber prioritzar les accions posteriors.\nLa delegació rubinenca ha dedicat la primera jornada del viatge a visitar Tànger, on s’ha reunit amb representants d’Amendis, l’empresa pública que distribueix i comercialitza l’electricitat i l’aigua al país. L’objectiu d’aquesta trobada era conèixer la situació real del Marroc en matèria energètica, així com el seu sistema de facturació i distribució, per tal de veure si les mesures que s’han impulsat a la nostra ciutat són aplicables en aquesta regió. Així, l’equip de Rubí Brilla ha pogut constatar que el país és especialment susceptible d’implementar projectes d’eficiència energètica, tant per la seva alta dependència dels combustibles fòssils, que és de prop del 95%, com per la importància que té el consum en la facturació, fet que comporta que qualsevol acció d’estalvi tingui una gran repercussió en el preu final que ha de pagar el consumidor.\nEls altres dos dies, la delegació rubinenca ha viatjat fins a Tetuan i Larraix, on ha mantingut trobades amb les set comunes urbanes del RSV per explicar-los l’experiència de Rubí i abundar en la importància del diagnòstic i l’obtenció de dades, la priorització d’accions, els conceptes d’eficàcia i eficiència energètica, el càlcul del pressupost i les possibilitats de transformar el cost en inversió. Aprofitant la informació que ja han facilitat algunes de les localitats marroquines a través d’uns formularis, l’equip de Rubí Brilla també ha exemplificat possibles accions i els seus hipotètics resultats.\nCol·laboració de futur\nLa visita al nord del Marroc ha permès comprovar el gran interès d’aquesta regió pel projecte Rubí Brilla i el seu potencial a l’hora de posar en marxa projectes similars. Segons ha pogut comprovar la delegació rubinenca, al Marroc existeix una clara aposta política per les energies renovables i l’eficiència energètica, fruit de la seva gran dependència de les importacions i l’alt cost que aquesta els ocasiona.\nA partir d’ara, les comunes urbanes implicades ompliran uns qüestionaris que permetran a l’equip de Rubí Brilla avaluar en quin punt es troben pel que fa a l’obtenció de dades. En funció d’això, es constituiran grups de treball per seguir avançant en la realització d’un diagnòstic i en la futura aplicació de mesures d’eficiència energètica. Tot aquest procés comptarà amb l’assistència tècnica de l’Ajuntament de Rubí.


– Teatre Musical – TOTS SOM ANNA ALLEN (🐌🐌🐌+ 🐚) – Almeria Teatre – 16/03/2016 |\nL’any passat la història d’Anna Allen va commocionar el país. Es creia que l’actriu catalana havia treballat a Hollywood, al costat d’actors de fama mundial, i de cop i volta es va descobrir que tot era fals. Com ha estat capaç de fer una cosa així?, ens preguntàvem en llegir la notícia. Les xarxes es van omplir de comentaris que en feien mofa. Ara, en canvi, si vas a veure aquesta obra, potser t’adonaràs que tots som una mica Anna Allen.\nMario Torres (Sergi Cervera) és un director teatral que està fent un càsting per a la seva nova producció, basada en la pel·lícula “Persona” d’Ingmar Bergman, per qui sent una profunda admiració. Busca l’actriu que ha d’interpretar el personatge de la infermera Alma, que ha de tenir cura de l’actriu Elisabet Vogler la qual ha decidit no tornar a parlar. Aquest paper de l’actriu ja madura està reservat a la seva parella Emma Casademont (Noèlia Pérez).\nMario queda enlluernat per l’espontaneïtat i la frescor de la jove Anna Allen (Mònica Macfer) que ve precedida pel seu èxit a Hollywood, i li dóna el paper. I comença la comèdia amb la competitivitat que es crea entre l’actriu ja madura que es creu una estrella i l’actriu jove amb moltes ganes de triomfar. Una trama clàssica quan l’actriu madura veu la possibilitat de quedar eclipsada per la força i la joventut de l’actriu novell.\nHan construït un musical amb bona música, bones interpretacions i una molt bona dosi d’humor. Els acompanya al piano Ernest Fuster, qui ha fet també els arranjaments, i que interpreta el paper del músic que toca el piano durant els assajos de l’obra que preparen els altres tres protagonistes. Fa puntuals intervencions que ajuden a trencar les situacions més compromeses dels seus companys.\nEl director ha indicat que tothom pot identificar-se amb Anna Allen i que la seva obra gira entorn de la facilitat de manipular informació a través de les xarxes socials i sobre la necessitat d’aparentar alguna cosa que no s’és: “Ens arribem a creure que, som el que diem que som, però la realitat és que tots hem mentit, encara que sigui una mica“, ha subratllat.\nTots quatre tenen ja un recorregut en espectacles musicals: Mònica Macfer en BOIG PER TU, 40 EL MUSICAL, Noèlia Pérez a LA NIT DE SANT JOAN, Sergi Cervera actua a “POLÒNIA” i Ernest Fuster a LO TUYO Y LO MIO, GREASE, 50 SOMBRAS EL MUSICAL.\nUn bon espectacle que ens ha sorprès favorablement, per la qualitat de la seva música, per les magnífiques interpretacions, destacant els dos papers femenins…….. … i que a més a més, ens va fer passar una molt bona estona.\nEstarà a l’Almeria Teatre fins al 24 d’abril.\nText : Pau Olivé\nMúsica : SPLAC – Arranjaments: Ernest Fuster\nDirecció : Joan Olivé\nIntèrprets: Mònica Macfer (Anna Allen), Noèlia Pérez (Emma Casademont), Sergi Cervera (Mario Torres), Ernest Fuster (Cèsar)\nDisseny gràfic: boliblau.com\_ Escenografia: Maria Roser Ferrer\_ Llums : Sergio Gracia Gutiérrez i Justo Gallego\_So: Joan Olivé\n← – Teatre Musical – OH, MY GOD BARCELONA (🐌🐌🐌+ 🐚) – El Maldà – 20/03/2016 – Teatre – DON JOAN (🐌🐌🐌🐌) – Teatre Nacional de Catalunya – Sala Petita – 18/03/2016 →


POLÍTICA - 04/11/2019 09:30 / Redacció\nVÍDEO: Un jutge espanyol explica com es poden manipular proves contra els detinguts\nEl jutge Ramiro García de Dios, retirat però amb 30 anys d'experiència, ha participat al programa FAQS de TV3 i ha valorat la reacció, per part de la ciutadania, a les protestes de la sentència. També ha valorat com han encaixat aquesta reacció les forces de policia estatals, tant Mossos d'Esquadra, com Policia Nacional i Guardia Civil.\nGarcía de Dios ha criticat les forces de seguretat de l'Estado i ha considerat que algunes actuacions són "presumptament delictives" i que a més de delictes de lesions podrien derivar-se altres delictes perquè "pegar gent al terra" es fa amb la intenció d'humiliar.\nGarcía de Dios ha acusat Marlaska d'"intensa misèria moral i intel·lectual" per comparar la situació catalana amb la del País Basc en els anys durs d'ETA. Ramiro García de Dios ha afirmat que amb l'aparell de l'Estado no sap com enfrontar protestes massives pacífiques continuades.\nParaules clau: JUTGE ESPNYOL MANIPULA PROVES DETINGUTS


Els Gasosa & Friends: A passejar a les Rambles ! - Pàgina 6 - Corredors.cat\n13 Gen 2014 21:33\t#101 per Josep58 (Associat/da)\nJorfer, enhorabona per la mitja d'ahir , ja fa temps que amb els entrenaments que estas fent, et mereixes estar en aquest temps, que estic segur que a la mitja de Barcelona encara serán millors\nDanigoal, molt bona cursa que una mitja de 4'13" en aquest tipus de circuits és un molt bon registre\nDe la mitja d'ahir, un parell de cites més l'Esrafiki que amb 1h20'21" va fer una gran mitja, diría que molt-molt a prop de la seva marca personal i després en Krlos amb qui vaig coincidir alguns kms. en cursa, en aquesta la seva gran tornada tornada a l'asfalt, fent una molt bona mitja que pronostica una encara millor marató a Sevilla.\nFiber, bona sessió 5kms+mitja ahir i millor encara si el bessó finalment es va portar bé i no et va molestar massa .\nDani com anem\n14 Gen 2014 14:06\t#102 per Danigoal (Associat/da)\nMolt bona mitja, Jorfer A veure si podem compartir-ne alguna. jo crec que estaría en aquests ritmes. Faràs Santa Coloma (recordo a tothom que val 10€ :surprised:) o El Prat (aquesta és el meu objectiu)?\nDoncs sí. Sobretot com a refencia per les mitges maratons, doncs crec que puc crear una "teoria patillera" que li agradarà al Dani :intello::\nritme al Cros de Ripollet = ritme de mitja.\n2010: 10/01, Cros de Ripollet: 26'25" (4'30) - 14/02, mitja de Barcelona: 1h35'42" (4'32)\n2013: 13/01, Cros de Ripollet: 26'57" (4'36) - 14/04, mitja d'Olot: 1h37'13" (4'36), encara que aquí ja havia passat bastant de temps i amb aturada pel mig\nNomés era per riure una mica però és curiós perquè realment crec que 4'13/km seria molt probablement el meu ritme de mitja ara mateix (1h29 baix). A veure si ho puc anar millorant i fer 1h28 baix o similar. Encara queda mes i mig\n14 Gen 2014 20:58\t#103 per Jorfer (Associat/da)\n:no: :no: doncs sembla que no coincidirem doncs jo faré abans de la marató, Terrassa i la Mitja de Barcelona on intentaré apropar-me als 1h27 llargs o 1h28 curts.\nDanigoal molta sort amb el teu objectiu :yes: :yes:\nJosep58 :love: :love:\nFiber en krlos a mi no em va agafar però per poquet que si dura un quilòmetre més també m'hauria agafat. :yes: :yes:\n15 Gen 2014 20:43\t#104 per Josep58 (Associat/da)\nDanigoal, les teories també motiven, la força que et donen a les cames a aquests circuits que fas, ja veuràs com es traduiran amb bons registres en una mitja.\nJorfer, a la mitja de Barcelona si arribo com voldria podriem repetir la barqueta de Gavà 2011 i anar a per un bon registre.\nEncara que vaig llegir que d'entrenaments la setmana passada a Can Mercader, ni va haver-hi de molts i variats, quin/s hi ha previstos.\nEstic fent plans per mirar de poder-hi ser, encara que després pot ser tot es complica i no puc venir o ho faria directament a la ST.\n16 Gen 2014 09:09\t#105 per ratadesants (Associat/da)\nJosep, avui toca 1-2-3-2-1, i els q fan Sant Antoni sense el 3.\nLa pluja és fluixa i en principi ha de parar, així q CM estarà prou bé.\nA veure si pots venir\n16 Gen 2014 23:18\t- 16 Gen 2014 23:40\t#106 per Josep58 (Associat/da)\nAvui tot llegint la informació de la sessió prevista a Can Mercader, via post ratadesants , que el 3x2000 que tenia no s'allunyava tant i que tenia moltes ganes de poder fer les sèries en companyia, trobada amb el mateix ratadesants, Chute, Koldo, Roland, Fiber, Danigoal, Germatub, Anna_cleta, R_3, Anguru, Raúl Martínez, kasumei i ... espero no deixar-me a ningú.\nFinalment la meva particular adaptació ha estat fer un 1000, 2000, 3000 amb 2' de recuperació amb 3'56" - 7'51" - 11'46". Quina gran diferència fer una sessió com la d'avui amb companyia :love:. Dubto molt que en solitari ho hagués fet tal com m'han sortit\nDesprés una bona ST per acabar d'arrodonir la trobada\nÚltima edició: 16 Gen 2014 23:40 per .\n17 Gen 2014 10:25\t#107 per Fiber (Associat/da)\nLes series en companyia son lo millor sobretot si es amb bons amics.\nJo he adaptat i he fet un 1.000-2.000-1.000 controlat... menys al final... 4'02-8'05-3'52... Pero demanant l'hora aixi que ja veurem aquest cap de setmana a Sant Antoni... En cursa sempre es diferent pero el Sub40 està complicat... (ara direu tots els que ho teniu, i clar que es complicat, lo que ens va costar!!!!)\nEns veiem diumenge o ja la setmana que ve.\n17 Gen 2014 21:30\t#108 per Hansi (Associat/da)\nAquest cap de setmana serà per mi atípic des del punt de vista atlètic, perquè faré cursa demà disabte a mig matí, a Polinyà. Visito el poble i la cursa que organitza un amic, el Sherpa, que li devia fa un temps. I m'hi trobaré també uns quants amics, com el Krlos i l'esrafiki, que recordi ara mateix, a part de molts més correcats . Per fer-ho més atípic, a la cursa aniré a ritme d'entrenament suau, perquè aquesta setmana els entrenaments se m'han repartit de manera rara a causa de temes d'horaris i em veig obligat a acumular ara uns quants dies seguits entrenant, així que no he de forçar, no sigui cas que al cap d'uns dies em surti alguna pupita per fer l'animal.\nLlàstima no haver anat ahir amb els que éreu a CAR Mercader com vaig poder fer dijous anterior. A veure si el proper dijous hi vaig!\nUna abraçada especial pel Puma i el seu putuakiles que espero que estigui curat JA.\n18 Gen 2014 15:42\t- 18 Gen 2014 15:47\t#109 per Hansi (Associat/da)\nCom ahir us anunciava, la cursa d'aquest matí a Polinyà, a can Sherpa, ha sigut un gust de córrer i de trobar-se amb bons amics i col·legues. Recorregut molt bonic gairebé 100% pel bosc, per camins i pistes enfangats, també alguns corriols relliscosos i plens d'arrels de les que el Dani anomena traïdores :sarcastic:. He anat xino-xano complint el meu propòsit de fer un entrenament sense posar en perill els músculs cansats que porto, i el Krlinhos m'ha esperat una estona al km 8 perquè jo participés en una conversa entre ell i les seves rampes :mdr:. A partir d'allà hem corregut junts :love: fins a meta sense problemes i xerrant a la nostra bola, i les seves rampes han callat . Us ha d'explicar l'anècdota (genial! :he:) del que li ha dit el voluntari més proper quan l'ha vist que es parava per estirar els músculs enrampats! :rofl: Abans i després de la cursa he tingut una bona estona per conversar tranquil·lament i molt agradablement amb l'esraFiki, cosa que també ha contribuït a fer especial aquest matí de dissabte :smile:.\nÚltima edició: 18 Gen 2014 15:47 per .\n18 Gen 2014 16:41\t#110 per Jorfer (Associat/da)\nHansi, parles tant bé d'aquesta cursa que haurem d'anar a fer una visita a Polinyà en el futur. :yes: :yes:\n18 Gen 2014 18:25\t#111 per krlos (Associat/da)\nDoncs si. Avui m'he quedat a esperar al Hansi una estoneta :mdr:\nAquest matí he vist que no plovia així que he agafat la bici i cap a Polinyà...(a Terrassa m'ha agafat la pluja :he:) però a 4km d'arribar he punxat, així que transició ràpida, em poso les sabatilles de córrer i corrent cap alllà empenyent la bici\nNomés arribar em trobo l'Esrafiki i el Hansi que anaven a sortir a buscar-me :love:\nCafé junts, a cambiar-me i sortida a tota merda. Al km 8 ja havia esquivat diverses rampes, però una m'ha agafat ben fort i no em deixava. La part divertida es, com comenta el Hansi, que se m'apropa un senyor mentre estiro i em diu: "Perqué això no et pasi, has d'entrenar més" :rofl:\nAl final, uns 8km's potents a 4'3x" i entrada a meta amb Hansi en 47 llargs\n18 Gen 2014 19:01\t#112 per Hansi (Associat/da)\nSí, Jordi, te la recomano :yes:. Ja ho has vist, cursa a l'estil "de tota la vida", paratges naturals, botifarrada, a 3 eurets de res la inscripció...\nLa part divertida es, com comenta el Hansi, que se m'apropa un senyor mentre estiro i em diu: "Perqué això no et pasi, has d'entrenar més" :rofl:\nLa resposta (que el pobre senyor no s'hauria cregut) hauria pogut ser: té raó, en lloc de 362 dies a l'any, entrenaré 364 :mdr:\n19 Gen 2014 21:40\t#113 per Josep58 (Associat/da)\nHansi bon entrenament ahir a Polinyà , aquestes curses per camins dins dels boscos t'apropen a la natura i tot i les dificultats pel perfil que a vegades tenen, són molt agraïts si els comparem amb l'asfalt.\nAvui aquest matí, cursa de Sant Antoni passada per força aigua que ha fet que tot i que hem fet la tradicional foto en una petita pausa poc després amb la tornada de l'aigua ha fet que tothom busques el millor lloc tot arribant el moment de la sortida.\nAmb la idea d'anar preparant la mitja de Barcelona, el plantejament d'avui era portar el ritme amb que m'agradaria poder-la fer. El dia amb aigua i el terra força molt i relliscos tampocem convidava a altres plantejaments\nSota una intensa pluja amb el Koldo i la Patri ens hem adreçat als respectius calaixos, on he coincidit amb el Gorka, AnRol58, però un cop s'ha donat la sortida, he aprofitat els 2 primers per anar escalfant el cos que estaba bastant fred i després anar progressant. Arribat a la Gran Via i abans d'arribar al gir, he trobat novament al Koldo amb qui he compartit alguns metres, gracies a parcials més rapids he arribat al km. 5 en 20'14", aplicant rtimes segons perfil, des de 4'15 a 3'45" en la segona part bastant més exigent que però amb una bona administració de forces també té trams que es poden fer força ràpids, m'ha sortit un segon parcial en 20'05", acabant en 4019".\nDesprés una bona ST amb molt bona companyia :mdr: :love: per arrodonir el matí.\n20 Gen 2014 18:17\t#114 per esrafiki (Associat/da)\nUff, no sé quant feia que no escrivia un missatge per aquí. A veure si a partir d’ara ho faig més sovint...\nJosep58, m’alegra molt veure que els problemes han quedat enrere i ja estàs entrenant a molt bons ritmes. Ja veuràs com et sortirà una molt bona mitja de BCN. :yes: I després què?, faràs la marató?\nAl Hansi :love: i krlos :love: vaig tenir la sort de veure’ls el dissabte passat a Polinyà, cursa per cert, molt recomanable (excepte pel Dani i el koldo :he:). Vam estar xerrant molt agradablement una bona estona i com a conseqüència avui m’he inscrit a Terrassa amb l’objectiu d’acompanyar el venusià a buscar MP-egarenca. A més, l’Ara ha dit que si no ho aconsegueix no cal que torni a casa que no el deixarà entrar, o sigui que ja tenim un motiu més que important per no sortir a passejar :mdr:\nPer Polinyà també voltava el Barceruel que aquest cap de setmana doblava: l’endemà li tocava llebrejar uns companys a Sant Antoni buscant el sub40. Victor com va anar?\nDanigoal, deixa’t estar de teories patilleres com les del Dani, :he: tu entrena fort i segur que a la mitja del Prat obtindràs un gran resultat. :yes:\nFiber, jorfer a vosaltres segur que us veuré a Terrassa, no?\nI a la resta, cuideu-vos molt!!!\n20 Gen 2014 20:50\t#115 per Jorfer (Associat/da)\nEsrafiki quina pena la teva mitja de Sitges doncs et vas quedar a ben poc de la MMP. Onho intentaràs de nou?\nA mi Terrassa és una mitja que m'encanta. No sé si seguir-vos però crec que no toca. Li preguntaré al mister a veure que diu...\nJa he llegit que en Barceruel va llebrejar molt bé al grupet a Sant Antoni i, com a mínim, el JosepJaipur va fer marca.\nBona setmana gasoses.\nJosep58 a la mitja de Barcelona intentaré seguir-te però segur que volaràs més que jo :yes: :yes:\n20 Gen 2014 21:13\t- 20 Gen 2014 21:17\t#116 per Danigoal (Associat/da)\nMola veure el krlos tan "enxufat" en curses d'asfalt (encara que la de Polinyà ho era poc, no? :mdr:) A veure quina en té preparada per Sevilla\nDoncs aquí un que va passar per Sabadell amb la brillant idea de fer un cros (5400m). Dissabte va estar plovent i les previsions deien que no plouria ni durant la nit ni fins a mig matí. Ho van clavar :rofl: M'aixeco diumenge al matí i està plovent a BCN. Nem bé. Quan anem cap al metro (9:00), no plou. Agafem els FGC i no para de ploure en tot el trajecte. Arribem al Parc Catalunya (10:00) i sembla que comença a afluixar. Comencem la cursa (10:55) i està apretant de nou. Primera volta, de tres, i s'atura. Acabo la cursa sense matar-me i sota un sol espatarrant i sensació de caloreta :oh: De bojos\nEl pitjor, la sensació de perdre l'equilibri vàries vegades amb el fang relliscòs, sobretot a les pujades. En una cursa tant curta no m'agrada no poder còrrer bé per por a caure. :no:\nTotal, vaig acabar fent gairebé el mateix temps que les altres vegades (que l'havia fet amb el terreny sec): 23'40", any 2010: 23'45, any 2008: 23'48.\nI ara a tornar a l'asfalt i a la distancia de mitja marató que faré en les meves properes curses: Terrassa, Santa Coloma i el Prat.\nTerrassa però, la faig suau ja que faig de guia d'en Jaume Bajo\nD'acord :winktongue: Ens veiem a Terrassa\nÚltima edició: 20 Gen 2014 21:17 per .\n21 Gen 2014 17:26\t#117 per esrafiki (Associat/da)\nTot i quedar-me molt a prop, veient l’espectacular temps :surprised: de l’R_3 :love: (i del Wallaby :love:) em vaig ficar tant content que em vaig oblidar totalment del meu. Ho tornaré a provar al Febrer a BCN, a veure si hi ha sort.\nA Terrassa no ho dubtis, has de venir amb nosaltres. De fet si ens acompanyes repetirem la barqueta de la mitja de BCN del 2010, on el krlos i jo vam fer MMP amb la teva ajuda. Encara recordo quan baixàvem per la Diagonal en direcció cap al Fòrum “protegint” al krlos del vent, :intello: te’n recordes?\nDanigoal, donades les circumstàncies, molt bon cross. Ens veiem a Terrassa!!\n21 Gen 2014 20:07\t#118 per Jorfer (Associat/da)\nesrafiki, si senyor que m'enrecordo. Tens bona memòria. En krlos crec que ja bufava al 2010 però crec que ha millorat a nivell sonor\nLi preguntaré el dijous al Jordi Ballesteros a veure a quin ritme he de sortir. Tot és possible\nDanigoal es córrer còmode amb fang? Quines sensacions tens? Crec que mai ho he fet :no: :no:\n21 Gen 2014 22:52\t- 21 Gen 2014 22:54\t#119 per Josep58 (Associat/da)\nEsrafiki doblement , per escriure novament al fil i per donar-me ànims de cara a la mitja de Barcelona.\nDanigoal ja fa alguns anys que vaig fer en algunes edicions el Cros de Sant Sebastià al Parc de Catalunya de Sabadell, curiosa combinació de toponims. Bon registre amb un terreny que amb pluja segur que estava força pesat.\nJorfer, en un cros amb fang un dels problemes afegits al terreny relliscós, sobretot si no portes calçat adequat, el millor sabatilles amb claus, la resta de sabatilles com més dibuix té la sola es va acumulant una gran quantitat de fang i t'asseguro que al final pesen moooolt. A la mitja de Barcelona l'hem de fer grossa\nDesprés de sortir ahir a fer un rodatge suau i una bona sessió d'estiraments, avui he fet el primer circuit de l'any a Montjuïc amb 50' progressius i demà farem un bona sessió de descans .\nDani, vas fer finalment la prova que vas comentar diumenge ?. Espero que el resultat hagi estat positiu\nÚltima edició: 21 Gen 2014 22:54 per .\n21 Gen 2014 23:54\t#120 per Dani (Associat/da)\nAvui he provat. CACO 7+3 *3 Donant voltes per casa com un Hamster per no tornar caminant per si de cas :beurk: Fa 10 dies a Can Mercader molt de dolor. Avui he pogut acabar-ho però amb molèsties. Em deixava córrer i no anava a més. Això encara no està. Dijous una altra petita prova, i anar fent. L'altre cop van ser 9 setmanes, ja en porto 3. Paciència... A l'estiu arrassaré :intello: :intello:


El Passeig de l'Església de Torroella serà una plaça tallada al trànsit\nEl Passeig de l'Església de Torroella de Montgrí esdevindrà una plaça a mitjans de juny. Les obres entren al seu tram final i s'està a punt de culminar un dels projectes que el govern torroellenc tenia entre cella i cella per tal de definir els accessos al nucli antic de la vila.\nLa idea d'aquesta reforma del Passeig de l'Església és la de regalar un espai públic a la ciutadania lliure de vehicles i que la gent el pugui gaudir. També s'espera que es guanyi un nou emplaçament habilitat per poder-hi celebrar tot tipus d'actes.\nLes obres, que estan dins els terminis previstos, es troben en la fase de col·locació de panots al terra i han d'acabar el 15 de juny. Per tal de fer-les possibles s'han eliminat els arbustos que delimitaven molt l'espai, però s'han mantingut els elements més emblemàtics: la font, el monolit a Mossèn Viver i l'arbrat. Tot i que habitualment es tallarà el trànsit a vehicles rodats, aquest es permetrà en diferents oficis religiosos, com casaments i enterraments.


Documental TRAIL OUTRUN THE SUN al Canal Esport3 | Esportistes.cat\nDemà dia 28/10/2014 a ESPORT 3, emisió de l’estrena del documental de trail Outrun the Sun\nSi us agrada el trail running, atenció demà al documental Outrun the Sun, que recull l’experiència de 11 corredors de trail repartits en 2 equips, que el passat 21 de juny, el dia més llarg de l’any, van tractar de circunvalar el Montblanc abans de la posta de sol.\nEn el dia més llarg de l’any i en un dels escenaris més mítics de l’alpinisme i el trail running com és el Montblanc, es va dur a terme el repte OUTRUN THE SUN en el qual van formar part 11 corredors dividits en dos equips. L’objectiu dels dos combinats era circunvalar la montanya més alta d’Europa en menys de 15 hores i 41 minuts que és el temps de llum solar del que disposaben durant el dia més llarg de l’any. El repte va tenir el seu inici i final a Chamonix i va consistir en 152km de terreny muntanyós repartit en sòl francès, italià i suís. Per tal d’aconseguir l’objectiu, els dos equips habien de treballar per relleus per tal de superar un desnivell acumulat de 9450m i recòrrer una distància que a peu es sol trigar un set dies en recòrrer.\nL’espectacular acció va ser filmada en tota la seva dimensió i el resultat és el documental Outrun the Sun que aquest dimarts s’emetrà per primer cop a l’estat espanyol a través del canal Esport3 de Televisió de Catalunya a les 21.15h\nEl documental de 50 minuts de durada i que durant aquestes setmanes s’emetrà a més de 20 països, ha estat realitzat per la productora britànica Sunset and Vine i mostra l’experiència dels diferents corredors de trail els dies abans de la prova i mostrant les seves sensacions abans de fer front al repte. El director del film és Marc Reeks, que va tenir a la seva disposició un ampli ventall de càmares, incloent drons, per tal de no perdres detall de res del que succeia. Ademés de l’acció en si, també es recull la preparació mental que van dur a terme els 11 corredors.\nPer a Michael Price, Director de Marketing de ASICS Europa, el “ASICS Outrun the Sun suposa un nou punt de llum en tot el que té a veure amb el trail running i la grandiositat dels seus corredors. El nostre objectiu organitzant aquest esdeveniment era donar a conèixer aquesta disciplina a una audiència major amb la creació d’un documental carregat d’adrenalina i emoció”. “”Sunset and Vine ha sabut captar de forma magnífica l’essència d’aquest repte, mostrant la personalitat de cadascun dels atletes i la dimensió d’aquesta nova fita humana”.\nIan Sollors, responsable de continguts de Sunset and Vine, resumeix l’experiència: “Ha estat emocionant col·laborar amb ASICS per poder explicar una història que és tant inspiradora com magnificient. Capturar el sentir dels atletes, veure com afrontaben la seva preparació per al repte que se’ls havia encomanat, ens va oferir grans moments per a nosaltres. Esperem que el resultat final fagi justícia a tots ells”\nEl català Genís Zapater, ambaixador de trail de ASICS España, va ser un dels corredors seleccionats per aquesta aventura formant part del Team Enduro.\nIazaldir ‘Iaza’ Feitoza (Brazil)\nRelleu 2 A\nHolly Rush (UK)\nRelleu 2 B\nGenis Zapater (CAT)\nRelleu 3 A\nRelleu 3 B\nRelleu 4 A\nRelleu 4 B


SkypeOut | pofHQ\nAvui he decidit provar el servei SkypeOut i he comprat 10? en trucades, que m’han costat 11,50? si contem el 15% de IVA. Ara tinc 180 dies (fins al 1 d’Abril del 2005) per a gastar aquests 10? o recarregar, sino perdo el crèdit que em queda. El procés de compra és bastant senzill, una pàgina SSL on podem comprar 10, 25 ó 50? de crèdit, o recarregar (top-up) si ens hem quedat sense crèdit. Paguem en VISA i en qüestió de minuts ja podem fer la primera trucada.\nLes tarifes surten bastant econòmiques si truquem a l’estranger o a telèfons fixes espanyols, com es pot veure en la meva llista de trucades he parlat 3 minuts amb un mòbil americà per 0.051? (cinc cèntims!) i el mateix temps amb un fix espanyol pel mateix preu. En canvi, les trucades a mòbils d’aquí surten molt més cares: 0,234?/min. He fet una prova trucant-me al meu pròpi mòbil i penjant, i no m’han tarificat res, o sigui que si no et despengen, no pagues. Aquesta prova la he fet per veure que sortia al Caller ID, i per als curiosos, surt “número oculto” :)\nCal tenir en compte que tots els minuts es tarifiquen sencers, es a dir, que pagues 3 minuts tant si parles 2 minuts i 1 segon com si parles 2 minuts i 59 segons… d’això me’n he adonat quan he fet la segona trucada… el que està bé és que no es paga establiment de trucada. Tant la compra com les trucades les he fet desde Linux, aixi que els frikis com jo podeu estar tranquils, el servei funciona perfectament des-de la última versió de Skype per a Linux.\nLa qualitat és bastant bona, la veritat es que no s’arriba a diferenciar si la trucada la estas fent amb SkypeOut o entre dos Skype’s, ara només em falta comprar-me el telèfon amb wi-fi integrat per provar la versió de PocketPC :D


(+Fotos) "Pell, tot és pell", el nou llibre de Josep Dallerès\n(+Fotos) “Pell, tot és pell”, el nou llibre de Josep Dallerès\nde Noelia Farías\t el 11 març 2022\nLa sala de Festes del Complex Esportiu i Sociocultural d’Encamp va acollir, el passat 10 de març, la presentació del setè poemari, “Pell, tot és pell”, editat per Anem Editors, de l’escriptor encampadà, Josep Dallerès. L’acte va comptar amb la participació de Dúnia Ambatlle i l’actuació de l’Esbart Sant Romà.\nJosep Dallerès torna a escena després de “Vuitanta-dos dies d’octubre” per presentar la seva darrera creació literària, “Pell, tot és pell”. Un nou poemari que neix fruit de les reflexions íntimes de l’autor, que fan que els seus versos recuperin el batec de la seva primera poesia, marcada per les relacions humanes, els sentiments i la contemplació de la natura i que al mateix temps manté la reivindicació política i la preocupació pel món actual de l’escriptor.\nAquesta darrera publicació gira al voltant de la pell i fa una reflexió del que ens va assegurar Dallerès, qui va explicar que “el poemari recull tot el que ens toca als éssers humans, l’amor, la guerra, les ganes de tirar endavant i el pessimisme en certs moments”.\nPel que fa al procés de creació, l’escriptor va assenyalar que ho ha pogut concretar gràcies al treball que ha anat fent cada dia i al llarg de pràcticament un any. Va començar a escriure en el confinament, durant el mes de desembre del 2020 i va acabar el setembre de 2021. A més, va aclarir que aquesta darrera obra no conté tots els poemes que va escriure, sinó una acurada selecció feta amb la Dúnia Ambatlle.\nEn aquest sentit, Dallerès va afirmar que el setembre de l’any passat tenia un volum de prop 600 poemes escrits, però com no tots eren publicables i tampoc tenia la intenció de llançar un llibre de més de 600 de pàgines, va fer una selecció minuciosa de tot el material disponible. “Per a mi era molt difícil fer aquesta selecció. Així que, vaig demanar-li a la Dunia, per què no fas una lectura de tot i fas una selecció dels poemes que t’agraden? Ella, primer va fer una selecció i després una segona, una tercera, fins a arribar a un centenar de poemes”, va explicar l’escriptor.\nPel que fa a l’acte de presentació, la sala de Festes del Complex Esportiu i Sociocultural d’Encamp va aplegar prop d’un centenar de persones que van gaudir de la conversa en format ‘entrevista’ duta a terme per la Dúnia Ambatlle i Dallerès. La Dúnia va ser l’encarregada de donar peu a l’autor encampadà per explicar els detalls del seu setè llibre de poesia.\nD’altra banda, l’Esbart Sant Romà va posar el toc de color a la tarda amb la reinterpretació d’una peça que es va estrenar fa uns anys, basada en el poema “Arbre” de Dallerès, cantada en directe per Xavier Dallerès.\n(+Fotos) Becier Vehicles obre el teló del nou centre Alpine


La Caixa de Solidaritat reclama "mobilitzacions i accions judicials" en contra del Tribunal de Comptes\nLa Caixa de Solidaritat reclama “mobilitzacions i accions judicials” en contra del Tribunal de Comptes\nL'organisme considera que la resposta a la repressió no pot ser simplement pagar les fiances milionàries que reclamen els tribunals\nAhir la Caixa de Solidaritat va fer una crida perquè la ciutadania faci aportacions si el Tribunal de Comptes espanyol tomba el fons de compensació als represaliats. Ara per ara, l’organisme només disposa de 400.000 euros, mentre que el tribunal reclama una fiança de 5,4 milions d’euros a una trentena d’ex-alts càrrecs de la Generalitat.\nS’arribarà a temps de salvar el patrimoni dels represaliats? Set preguntes clau\nAra bé, la mateixa Caixa de Solidaritat ha deixat clar avui que pagar les fiances no pot ser l’única resposta davant de la repressió. En aquest sentit, ha reclamat als partits i al govern que convoquin “mobilitzacions polítiques i accions judicials contundents” en contra del Tribunal de Comptes.\nLa resposta a l'embat contra els drets civils del Tribunal de Cuentas no pot ser només pagar la fiança, si no plantar cara i denunciar aquest tribunal d'excepció no democràtic per part dels partits i el govern en mobilitzacions polítiques i accions judicials contundents.\n— Caixa de Solidaritat (@DeSolidaritat) July 7, 2021


22 Abril 2012 – No cal que en facis gaire cas\nQuè seré de gran?\nJohn Lenon va dir en certa ocasió, alguna cosa semblant a: “quan anava a l’escola, em van demanar què volia ser de gran. Vaig contestar que ‘feliç’. Em van dir que no havia entès la pregunta, i jo els vaig respondre que ells no havien entès la vida”.\nPotser soni a utòpic, sobretot en els temps que corren, però justament perquè corren els temps que corren, aspirar a ser feliç i no a tenir això o allò, potser sigui imprescindible. I que ningú pensi que estic fent una crida a la resignació. Res més lluny de les meves intencions. Només convido a valorar, a tornar a valorar fins i tot, el que tenim, i a gaudir-ne.\nÉs ben certa, en moltíssims casos, l’expressió “a mi no em regalen res, em guanyo tot el que tinc”, però no és menys cert que això no comporta, necessàriament, la felicitat. Trobar-ho tot regalat, tampoc. Cal alguna cosa més.\nGuanyem-nos el que tenim, amb constància i amb treball i, sobretot, valorem-ho com cal, i serem una mica més feliços.\nLa nostra vida, la vida individual de cadascun de nosaltres vivim, mereix una mica de felicitat. Ara i quan serem grans.


Gaiata 8: Portal de l'Om | FestaPèdia, la gran enciclopèdia de les Festes de Castelló\nEnviat per Jbeltran el Ds, 11/27/2010 - 10:21\nS'anomenava al principi Sector de Santa Clara y adyacentes per ser aquesta plaça el centre neuràlgic. Estaven inclosos els carrers Major (fins a Colon), d'Isaac Peral, de la Barraca, de Balbàs, de Campoamor, dels Peixcadors, dels Caçadors, de Gumbau, del Bisbe Climent, de Cardona Vives, del Governador Bermúdez de Castro (primer tram) i el Camí de la Mar (dels Germans Bou).\nEn el canvi de 1983 li assignaren el nom de Portal de l'Om ja que precisament la porta de la murà que li donava entrada a la ciutat pel Sud, al carrer Major, deuria tenir prop un om plantat i per això se l'anomenava per aquest nom. En 1945 la gaiata es colocava a la plaça de Santa Clara però després de la reorganització es va traslladar a la plaça de Borrull.\nDurant la primera època al sector estava l'estacioneta de la Panderola, el trenet que tan grans servicis donava tant als graueros com a la gent de Castelló, Almassora, Borriana, Vila-real i Onda, fins que desaparegué en 1963. També hi havia al sector la Casa dels Òrfens creada pel bisbe Climent; després de la desaparició de la Panderola en aquest lloc van estar una bona temporada els Jutjats.\nAssociació Cultural Gaiata 8 "Portal de l'Om"


Villa in Salobre Golf VII Gran Canaria Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla in Salobre Golf VII-, San Bartolomé de Tirajana, Gran Canaria, Espanya, 0 - Veure al mapaExcepcional9,5Basada en1comentariVilla in Salobre Golf VIIVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nAl visitar La Playa De Arguineguin, vosté es sentirà com a casa a Villa in Salobre Golf VII, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Villa in Salobre Golf VII, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Villa in Salobre Golf VII la base perfecta per a gaudir de la seva estada a La Playa De Arguineguin.


EscriptorUn dels mots més atupats per l’ús al llarg de la història deu ser el de 'pàtria' –cap referència a la novel·la d’Aramburu. És al centre d’un paisatge de bells somnis, d’ideals excelsos i de grans treballs, d’elevades emocions i de passions nobles, d’empreses gegantines i de corrupció desenfrenada, de crims sense fi, de traïció, de destrucció. Més les segones pàtries que les primeres, fan onejar banderes que potser ens diuen el que no són els seus portadors (aquí hem vist sovint com una bandereta espanyola és, més que una bandera d’afirmació, una negació de l’altre).\nNo sembla que a Espanya es pugui arribar a situar la bandera al lloc on la tenen alguns països més civilitzats. La performança d’en Sánchez i na Díaz Ayuso anunciant futurs acords i bon enteniment entre els dos governs per lluitar contra el covid-19 va escandalitzar fins i tot una part de la soca-rel més espanyolista. I unes hores després es va confirmar que havien creat aquell escenari per poder mentir millor. Va ser un de tants exemples de l’ús d’aquest artefacte per enllotar el concepte de pàtria, que solen emprar com una ficció gloriosa.\nDarrere aquest mot hi podem trobar de tot. De sempre, però darrerament un poc més, s’hi amaga la infàmia en alta concentració. I no sembla que l’Estat estigui fent tot el possible per defensar-se’n. Són massa els que han situat la pàtria al clavegueram.\nUn desenllaç fatal seria com morir d’èxit?