La tasca professional del tècnic en atenció a persones en situació de dependència es pot dur a terme en diversos àmbits.\nUn dels requisits del treball en equip és reconèixer les habilitats, les competències i els papers dels altres professionals.\nLa teoria de Maslow parteix de la teoria que l’esser humà no és un esser biopsicosicial.\nUna de les afectacions del treball per torns són problemes cardiovasculars\nPodem definir una reunió com el conjunt de persones que es troben informalment per tractar un tema\nLa tècnica en la qual s’estableix un diàleg entre els membres de l’equip, aprofitant l’intercanvi de preguntes i respostes que es formulen per part del coordinador dins d’una sessió de treball és l’estudi de casos.\nLa comunicació que s’estableix dins de la jerarquia dels membres de l’entitat s’anomena comunicació vertical.\nTenint en compte la piràmide de Maslow, les necessitats que estan relacionades amb les funcions de relació i d’acceptació social, les trobem en el tercer nivell.\nEstà format per professionals que procedeixen de diferents disciplines, però que estan orientats a un mateix objectiu: l’atenció integral. La presa de decisions es pren de forma consensuada, ja que la informació s’analitza de forma conjunta:\n........................ equip interdisciplinari equip monodisciplinari equip multidisciplinari\nAquests equips estan formats per professionals que procedeixen de la mateixa disciplina (no són efectius en el treball amb persones):\nEl seu objectiu és atendre la persona de forma integral. La presa de decisions en aquest es pren de forma individual i no conjunta. És a dir, cada professional pren la decisió que considera més adient per a la persona usuària segons la seva parcel·la de coneixement:\nLa intervenció podem dir que serà .................... assistencial deontologia organigrama torns de treball quan la seva finalitat sigui ajudar la persona usuària a fer les activitats que no pot executar per si mateixa i que són bàsiques per a la seva vida com són: alimentació, mobilització, higiene, etc.\nLa .................... assistencial deontologia organigrama torns de treball és la branca de l’ètica que tracta dels deures que regeixen activitats professionals, així com el conjunt de deures relacionats amb l’exercici d’una professió.\nEls .................... assistencial deontologia organigrama torns de treball són tota forma d’organització del treball en equip segons la qual les persones treballadores ocupen successivament els mateixos llocs de treball, seguint un ritme determinat.\nL’ .................... assistencial deontologia organigrama torns de treball és la representació gràfica de l’estructura organitzativa d’una institució. Generalment la majoria de centres i serveis compten amb una direcció, comandament intermedis o tècnics, supervisors, auxiliars, etc.\nEn el primer nivell de la piràmide de Maslow trobem les necessitats físiques i de salut.\nUna bona atenció integral de la persona usuària necessita un bon treball en equip.\nLa tasca professional del tècnic en atenció a persones en situació de dependència es pot dur a terme únicament en l’entorn residencial.\nLes escales són l’únic instrument que es pot trobar per avaluar les diferents dimensions que componen la persona.\nPodem dir que la sinergia és la clau del treball en equip.\nRelacioneu els conceptes següents amb el nivell corresponent de la piràmide de Maslow:\nRespirar, beure aigua, i alimentar-se:\n.................... cinquè nivell primer nivell quart nivell segon nivell tercer nivell\nTenir relacions sexuals:\nFísiques i de salut:\nEstima i reconeixement:\nPertinença o afiliació a un cert grup social:\nAjuda desinteressada cap als altres:\nRelacioneu l’escala de valoració amb els conceptes que avalua:\n........................................... activitats bàsiques de la vida diària activitats instrumentals de la vida diària estat mental marxa i equilibri rehabilitació àrea mental i afectiva\nEscala Lawton i Brody:\nEscala de Katz:\nEscala d’incapacitat de la Creu Roja:\nEscala de Tinetti:\nEscala de depressió de Yesavage:\nMiniexamen cognoscitiu de Lobo:\nEscala de Kenny:\nDe les següents característiques, assenyaleu les que pertanyen a un equip de treball:\nLa distribució del treball es basa en les habilitats o capacitats personals.\nLes conclusions són personals.\nLes conclusions són col·lectives.\nHi pot haver un responsable o no.\nL’equip només té un interès comú.\nL’equip té un objectiu definit.\nRelacioneu cada frase amb la fase en què es troba el grup:\nS’estableixen les regles i normes a seguir:\n...................... fase de conflicte fase de formació fase de normalització fase d’acompliment\nAugmenta la confiança i apareix el sentiment de pertinença:\nExisteix una gran col·laboració i cohesió:\nComencen a sorgir desacords i individualitats:\nRelacioneu segons el tipus d’equip de treball:\nFuncionen de manera indefinida:\n............................ equip de treball formal equip de treball horitzontal equip de treball permanent equip de treball vertical\nTots els integrants estan al mateix nivell:\nEs creen amb un objectiu preestablert:\nEls membres estan a diferents posicions i nivells jeràrquics:\nSegons el model de les cinc ces, relaciona cada concepte amb la seva definició:\nForma organitzada de realitzar la feina:\n.................... complementarietat compromís comunicació confiança coordinació\nTraspàs de forma fluïda i constant entre les persones que integren l’equip:\nAportació del millor de cadascú per tirar el treball endavant:\nAportació de l’especialitat que domina cadascú:\nBon treball per part de l’equip per abastar l’objectiu entre tots:\nLa .............................. coordinació l’estructura circular reunions de presa de decisions rols centrats en el grup supervisió és el procés mitjançant el qual s’organitzen els recursos materials i humans dels quals disposem per dur a terme una acció de gestió ordenada.\nEls .............................. coordinació l’estructura circular reunions de presa de decisions rols centrats en el grup supervisió tenen a veure amb les relacions interpersonals, en l’àrea afectiva, que poden considerar-se rols més socials. Per exemple, harmonitzar el grup, reduir tensions, etc.\nLa .............................. coordinació l’estructura circular reunions de presa de decisions rols centrats en el grup supervisió és un procés sistemàtic de control, seguiment, avaluació, assessorament i formació, de caràcter administratiu però també educatiu.\nEn .............................. coordinació l’estructura circular reunions de presa de decisions rols centrats en el grup supervisió la comunicació flueix entre tots els membres del grup per igual. És l’estructura més descentralitzada.\nLes .............................. coordinació l’estructura circular reunions de presa de decisions rols centrats en el grup supervisió busquen prendre la decisió més adequada per assolir un objectiu o per solucionar un problema.\nRelacioneu segons la tècnica de treball en equip que treballa de les maneres següents:\nProporciona als membres de l’equip l’oportunitat d’expressar les seves idees i opinions:\n......................... estudis de casos reunió tècniques interrogatives\nPropicia una relació conductor-equip més estreta:\nDona oportunitats iguals perquè els membres suggereixin solucions:\nPermet el conductor conèixer més el seu equip:\nRelacioneu la tasca amb el professional que la desenvolupa:\nDirigeix espais d’atenció i assistència en el marc d’una institució d’acollida parcial o total:\n..................... director infermer psicòleg terapeuta ocupacional treballador social\nEntrevista el nou resident i la família amb la finalitat de preparar l’ingrés en la residència i realitzar la valoració inicial a l’ingrés:\nElabora i controla els registres de treball (medicació, protocols, etc.):\nRealitza intervencions, tractaments i prevencions en les àrees emocionals i relacionals tant individualment com grupalment:\nReforça el desenvolupament i prevenció de la malaltia de les persones usuàries fent un ús terapèutic de les activitats de cures personals i ocupacionals:\nRelacioneu la tasca amb l’àmbit d’intervenció del tècnic en atenció a la dependència:\nOrganitzar la intervenció relativa a l’alimentació supervisant els menús, preparant els aliments i administrant-los quan sigui necessari:\n.................... àmbit educatiu àmbit domiciliari àmbit educatiu àmbit institucional\nVetllar per l’adquisició dels hàbits de la vida quotidiana a l’escola:\nRealitzar les activitats de manteniment i neteja del domicili garantint les condicions d’habitabilitat, higiene i ordre, amb criteris de qualitat, seguretat i cura del medi ambient i, si escau, tramitant la documentació pertinent:\nRealitzar les tasques d’higiene personal i vestit de les persones en situació de dependència, aportant l’ajuda precisa, afavorint al màxim la seva autonomia en les activitats de la vida diària dins d’un entorn residencial:\nDonar suport en els desplaçaments a l’exterior, en les sortides escolars i les activitats complementàries del centre (piscina, colònies, teatre, sortides en general…):


treva: Nosaltres portem la polsera (Episodi 6)\nSo don't stop me now”\nLa Mariona es va despertar amb la cançó de Queen.\nUna ullada ràpida a la polsera: “Tot bé, Mariona, avui pots anar a la oficina”.\nAvui faré teletreball, CAT-i, -va dir, amb un somriure.\nEstava impacient per veure el resum del dia, però no seria abans del cafè.\nFeia dies, però, que tenia la sensació que el brot estava sota control, i mentre deixava caure la càpsula a la cafetera, va esperar que el seu ordinador recuperes l’informe que enviava la CAT-i.\nLa Mariona treballava a riscos laborals d’una de les principals empreses del país, que amb una àmplia xarxa de punts de venda, donava feina a milers de persones.\nL’evolució d’absentisme per malaltia s’assemblava cada cop més a la gràfica dels anys sense pandèmia.\nApart de les noves baixes, que no podia saber si eren per covid o altres malalties, tenia algunes persones més confinades a casa en tele-treball. Podien ser candidats asimptomàtics, o persones que calia que es quedessin a casa per altres motius, com tenir cura de nens o d’avis.\nL’informe recomanava una neteja més profunda a un parell de locals, que havien estat visitats el dia anterior per nous positius, però no calia tancar cap local.\nHavia aprés que no necessitava més detalls.\nVa revisar la factura de les despeses que se li repercutirien per garantir el manteniment com zones segures dels seus punts d’atenció al públic i per les seves oficines. Servia per pagar les analítiques fetes als seus empleats, els allotjaments, els controls d’accessos amb polsera...\nVa somriure, mentre acceptava el pagament. Lluny quedaven els inicis de la crisi, amb els concursos per la contractació de laboratoris privats, a preu d’or, i les lluites per tenir equips de prevenció als llocs de treball. Ara Salut s’ocupava de tot. Més barat, més efectiu. I l’empresa funcionant gairebé a tot gas.\nL’evolució global del país, continuava mantenint-se. L’informe parlava de tres fils nous de contagi, ja totalment analitzats, que en successives cadenes de contagi havien afectat a 19 persones en les darreres setmanes. En pocs dies, la CAT-i era capaç de controlar un brot nou, especialment des de que la penetració de les polseres havia arribat a nivells propers al 90%, tot i el caràcter voluntari.\nRecordava algunes reaccions als mitjans de comunicació, a l’inici, de persones crítiques amb el sistema que deien que acabava marcant amb lletres escarlata als malalts, o als que no volien col·laborar. Però l’escrupolosa distribució de la informació que feia la CAT-i generava cada dia més confiança.\nSens dubte que la publicació d’Anonymous a les xarxes va ajudar:\n“Vigilem que la CAT-i sigui discreta i segura. Ens ho demostra cada dia.\nNosaltres portem la polsera. Estigueu tranquils”\nLa difusió massiva de polseres anònimes, entre els col·lectius de més exclusió social, havia estat decisiva. La CAT-i no disposava de les dades del titular, però podia informar-lo si estava malalt, i li permetia l’accés a les zones segures de manera anònima, així com el tractament integral dins del sistema de salut.\nEtiquetes: empreses, Salut, societat, tecnologia


Comprar CINTA DE BALL , Instruments i expressió coporal\n> Tots els productes>So i moviment>Expresió corporal>CINTA DE BALL\nAmb aquesta cinta, realitzada a partir de fusta, cordill i tela lleugera, les estones de joc involucraran la creativitat, el moviment, el ball i la diversió gràcies a la seva senzillesa i potencial. És tant fàcil d’utilitzar que des de ben petits i petites podran posar a prova el cos estimulant l’expressió corporal i el moviment lliure. Un producte realitzat artesanalment que, sense cap dubte, no us deixarà indiferents.\nDisponibles en diferents colors, cal especificar quin es vol en la comanda. Es servirà segons disponibilitat.\nTAULA CORBA FELTRE BLAU WOBBEL


AMPLI: El software lliure dins l'àmbit musical\nPublicat per Director Wilkins a 10:00\nMerci DW ! :-)\nLa pilota és al camp!\nTres vídeos de Stallman. El primer, l'entrevista a La nit al dia del 33:\nEl segon, ballant amb el GNU:\nEl tercer, interpretant el seu hit Free software song a la UAB:\nM'ha anat genial per completar el bloc de la mediateca! Gràcies infinites!!!!


La CUP decideix si es presenta a les europees amb una candidatura encapçalada per exiliats i represaliats\nLes portades: 'Debats i indecisos marquen el tram final cap al 28-A' i 'PSPV i Compromís freguen la majoria absoluta'\tLes portades: 'Debats i indecisos marquen el tram final cap al 28-A' i 'PSPV i Compromís freguen la majoria absoluta'\nL'acord d'ERC amb Bildu i BNG complica la candidatura europea de la CUP\nCarles Riera va dir ahir que Anna Gabriel seria una 'opció excel·lent' si el partit s’acaba presentant a les eleccions europees del maig vinent\nLa CUP decidirà finalment avui a Artés (Bages) si es presenta a les eleccions europees del 26 de maig. Ara fa un mes el consell polític ja va tractar d’aquesta possibilitat en una reunió a Perpinyà, però va ajornar la decisió per a debatre-ho més profundament. Dijous el diputat Carles Riera va dir que ‘Anna Gabriel està a disposició del moviment’ si li demanen de ser candidata a les europees. Però va afegir que encara no havia arribat el moment de decidir els candidats.\nTanmateix, entre la reunió del mes passat i la d’avui el panorama polític d’aliances ha canviat i, de fet, la participació de la CUP a les eleccions s’ha complicat. EH Bildu i el Bloc Nacionalista Gallec, tenen un pre-acord amb ERC per a fer una candidatura conjunta que encapçalaria Oriol Junqueras, de manera que si la CUP hi vol participar, haurà de ser en coalició amb ERC. La militància del BNG ja ha donat suport a la candidatura.\nAbans de la reunió del novembre, el secretariat nacional ja avisava: ‘Caldria que la CUP s’avancés i prengués la decisió aviat per poder-hi donar la forma desitjada en cas de concórrer conjuntament amb altres forces determinades.’\nUna candidatura encapçalada per exiliats i represaliats\nSegons que ha pogut saber VilaWeb, després de la reunió del novembre a Perpinyà les posicions favorables i contràries s’han reduït a dos documents. El text ‘Internacionalitzem la lluita’ proposa de fer una candidatura instrumental per a ‘internacionalitzar la causa dels pobles (i, evidentment la catalana)’ i ‘sacsejar el sistema de partits del 78, blocar l’aparició de l’extrema dreta i presentar batalla davant el discurs eurocrític que es va quedant l’extrema dreta amb personatges com Le Pen i Salvini’.\nAquesta candidatura, apunten, l’encapçalarien, simbòlicament, ‘persones exiliades i represaliades del nostre entorn polític i referents de les lluites emancipatòries d’arreu de l’estat’. Tot i que el text no els esmenta, en aquesta definició hi cabrien noms com el d’Anna Gabriel.\nEl document parla de les aliances que voldrien amb les principals forces polítiques independentistes de Galícia i el País Basc. Si no és possible, diuen, la candidatura hauria de coordinar ‘espais de campanya amb la candidatura on participin els referents majoritaris de les esquerres independentistes basques i gallegues’ i treballar ‘alguna acció comunicativa/política conjunta perquè es visualitzin àmbits de treball conjunt en els territoris de fora dels Països Catalans’.\nFinalment, proposen que els eventuals eurodiputats de la CUP participin en el grup de l’Esquerra Unitària Europea – Esquerra Verda Nòrdica, el mateix on ja hi ha Podem, Esquerra Unida, ICV, el Front d’Esquerres francès, el Bloc d’Esquerres portuguès, el Sinn Féin, Syriza i Die Linke.\n‘Hauríem de menjar-nos més i més gripaus?’\nPer contra, el text ‘No siguem còmplices. El procés d’alliberament nacional no passa per la UE’ s’oposa a participar en les eleccions. ‘La proposta d’anar a les europees genera excessius debats en el conjunt de la militància’, diu. I considera que la CUP ha de poder centrar el debat polític en el municipalisme. Les eleccions municipals es faran, justament, el mateix dia que les europees.\nEl document fa una crítica global de la Unió Europea i recorda que en processos electorals anteriors la CUP sempre ha propugnat de sortir-ne. A causa d’això, diuen: ‘No és possible establir una aliança amb partits amb qui no compartim una mateixa anàlisi sobre la naturalesa de la Unió Europea, sinó que moltes d’aquestes forces defensen una mera reforma d’aquesta institució.’ Afegeixen que l’eventual candidatura europea no implicaria crear noves aliances, com es pretendria per a eixamplar el projecte de la CUP: ‘Seria una candidatura d’aquelles aliances que ja tenim establertes –en major o menor mesura– en l’actualitat.’\nTampoc no veuen clar en quina família política europea s’hauria d’inserir la CUP. ‘Amb qui ens agruparíem per a poder capgirar l’Europa del capital? Amb qui trobaríem prou afinitat per a fer propostes (i guanyar-les) de canvis estructurals vers les polítiques d’Europa? O hauríem de menjar-nos més i més gripaus en nom d’una representativitat que no serviria absolutament per a res?’\nLa CUP no es presenta a les europees d’ençà del 2004\nL’última vegada que la CUP es va presentar a les eleccions, fa catorze anys, els resultats van ser insignificants. Tan sols va obtenir 6.985 vots al conjunt dels Països Catalans: 6.185 al Principat (0,29%), 697 al País Valencià (0,04%) i 103 a les Illes (0,04%). Cinc anys després, el 2009, no s’hi va presentar, tot i que una part de l’esquerra independentista era representada per Endavant en la candidatura Iniciativa Internacionalista. La llista no va obtenir cap eurodiputat, però als Països Catalans va aplegar 21.727 vots. A les eleccions del 2014 ja no s’hi van presentar.


Platges de Badalona - Àrea Metropolitana de Barcelona\nPlatges de Badalona\nEl litoral de Badalona s'estén al llarg de gairebé 5 quilòmetres, dels quals 3,7 són de platges. Un element identificatiu d'aquest sector de la costa és el pont del petroli: una antiga estructura de pilones, que avança uns 250 metres mar endins i ofereix vistes privilegiades de la ciutat. Posar-se unes ulleres i capbussar-se és una manera diferent de gaudir del litoral de Badalona: ben a prop de la platja, a molt poca fondària, ja es pot observar una gran diversitat d'organismes marins.\nAnar al web de platges de Badalona\nPatins de Vela\nPont d'en Botifarreta\nEstat de la platja\nConsultar la informació de totes les platges\nToday 22 - September\nTomorrow 23 - September\nFont de les dades\nFonts: Ajuntament de Badalona; Servei Meteorològic de Catalunya.\n© María José Reyes\nUbicada entre el carrer Cervantes i la plaça dels Patins de Vela, la platja del Coco rep el seu nom per l'activitat de l'antiga fàbrica CACI, sigla de la Companyia Auxiliar del Comerç i la Indústria coneguda popularment com "la fàbrica del coco.\nAbalisament de zona de bany Lavabos Passeres accés adaptada\nBancs Lavabos adaptats Senyalització informativa\nDutxes i rentapeus Papereres Cadires de vigilància\nKorfbal Passeres Xarxes de voleibol\nAcompanyament al bany\nAccess A - Coco\nDestination A - Coco\nUbicada entre l'avinguda Sant Ignasi de Loiola i la plaça dels Patins de Vela, rep el seu nom del pont del Petroli, utilitzat avui en dia com a mirador de la ciutat. En aquesta platja podem trobar la fàbrica d'Anís del Mono.\nAbalisament de zona de bany Jocs infantils Passeres accés adaptada\nAparcabicicletes Lavabos Porteries de futbol\nBar Papereres Cadires de vigilància\nDutxes i rentapeus Passeres\nAccess A - Pont del Petroli\nDestination A - Pont del Petroli\nAnomenada així donat que es troba situada just al davant de l'estació de tren de Badalona. Està ubicada entre l'avinguda Martí Pujol i l'avinguda Sant Ignasi de Loiola. És una platja molt animada i amb una ampla oferta de serveis d'oci i esport.\nAbalisament de zona de bany Lavabos Senyalització informativa\nBancs Lavabos adaptats Cadires de vigilància\nBar Papereres Xarxes de voleibol\nJocs infantils Passeres accés adaptada\nAccess A - L'Estació\nDestination A - L'Estació\nÉs la platja més coneguda de Badalona ja què és on es troba el Club Natació Badalona i on es concentren tots els amants de la vela. Està ubicada entre l'avinguda Martí Pujol i el carrer de Mar.\nAccess A - Patins de Vela\nDestination A - Patins de Vela\nUbicada entre l el Carrer de Mar i la Riera Matamoros és la platja més accessible des del centre. Transcorre en paral·lel amb la Rambla de Badalona, i com el seu nom indica és la platja on feinegen els pescadors.\nAccess A - Pescadors\nDestination A - Pescadors\nLa platja del Pont d'en Botifarreta està situada entre el carrer la Riera Matamoros i la Riera Canyadó. És una de les més concorregudes de Badalona on es troba l'actiu Club Nàutic Bétulo, que organitza tot tipus d'activitats esportives.\nAccess A - Pont d'en Botifarreta\nDestination A - Pont d'en Botifarreta\nSituada entre la Riera Canyadó i el Torrent Vallmajor, la platja del Cristall rep el seu nom de l'antiga fàbrica anomenada originàriament Cristall Badalona dedicada a la producció artesanal del vidre.\nAccess A - Cristall\nDestination A - Cristall\nLa platja que està situada al nord ubicada entre el Torrent Vallmajor i el límit amb Montgat, es troba davant del conegut barri de la Manresana.\nAccess A - Barca Maria\nDestination A - Barca Maria\nConeix les platges i les dunes metropolitanes\nActivitat a l'entorn\nGeneral, Families, Formació reglada\nDel 01.09.21 al 31.07.22\nConeguem les platges metropolitanes\nRelated interesting spots\nFàbrica Anís del Mono\nLa fàbrica Anís del Mono és un bonic edifici modernista. A l'interior destaquen la sala de destil·lació, l'arxiu i el despatx del gerent, intactes des dels seus inicis. Encara s'hi elabora l'anís que dona nom a la fàbrica. S'hi fan visites guiades.\nQuetx Ciutat Badalona\nL'embarcació Ciutat Badalona és un quetx clàssic bastit l'any 1929 a les drassanes de Dinamarca que inicia la seva trajectòria amb activitats de comerç local de minerals, gra i altres productes de primera necessitat. Adquirit per la Marina de Badalona, actualment fa sortides regulars per conèixer la ciutat des del mar.\nLa subhasta pública de peix, a la Llotja de Peix de Badalona, se celebra diàriament els dies feiners a les 12 del migdia. És oberta a tot el públic i l'adquisició de peix es limita a restauradors i peixaters.\nEs va crear com una escola d'educació ambiental i la seva principal activitat són els tallers per a estudiants, des d'educació infantil fins a batxillerat. També acull un centre de documentació especialitzat en temes marins i un aquari amb els ecosistemes més típics de la Mediterrània. I amb una mica de sort podràs veure cavallets de mar.\nEscultura "El mico de l'Anís del Mono"\nAquesta estàtua homenatja des de 2012 el mico... i la marca, és clar. És una estàtua fosa en bronze. Pesa més de dos-cents quilos. És obra de Susana Ruiz Blanch, que es va inspirar en l'etiqueta de les ampolles per donar-li volum.\nEstàtua de Roca i Pi\nL'obra rememora Vicenç Roca i Pi, un empresari que va fer fortuna en el comerç amb Amèrica i que va llegar els seus béns als pobres de la ciutat. S'ubica a la Rambla, davant del carrer Mercè. Darrere, a la dreta, podem veure la casa Matamala d'estil modernista.\nEstàtua dels nens que salten\nL'escultura que es troba a la Rambla, cantonada amb el carrer Prim, formava part inicialment d'una font. Anys més tard es van mostrar separadament sobre el pedestal actual.\nCor de Marina\nImponent edifici de tres plantes. Té la inscripció "Coro de Marina" a dalt de la façana i, a sobre, una acolorida barca amb la vela llatina. El Cor de Marina simbolitza la tradició del cant coral a Badalona, on participaven pescadors i comerciants del gremi. Però no era només un cor, era també una societat de socors: auxiliava els pescadors que passaven dificultats.\nLa barraca de la màquina\nPetita edificació blanca arran de mar ubicada al passeig Marítim, davant de l'Escola del Mar. Antigament, a l'interior hi havia una màquina que arrossegava amb cadenes les barques més pesades i les deixava lluny de l'aigua, fora del perill de l'onatge.\nAntiga fàbrica CACI\nEdifici de maó de 1899, antiga fàbrica de la CACI, sigles de Compañía Auxiliar para el Comercio y la Indústria. Va ser una empresa del sector químic que produïa midó i sabó. El coco que utilitzaven per elaborar sabons va donar el nom de la platja on s'ubica.\nEstació de Badalona\nVa ser la primera línia de ferrocarril de la península. El 1848 es va inaugurar el traçat que unia Barcelona amb Mataró, i 51 anys més tard, a causa de l'increment del trànsit de mercaderies i de passatgers, es va construir aquesta estació, firmada per l'arquitecte Salvador Soteras. La ubicació de l'estació en aquest lloc, davant del mar, va fer que moltes indústries s'instal·lessin al seu voltant, ja que aleshores el tren era el principal mitjà de transport per proveir les fàbriques de mercaderies i de subministraments.\nPlaça del Patí de Vela\nUbicada al passeig Marítim, aquesta plaça porta el mateix nom que una de les platges de la ciutat. És un reconeixement del vincle d'aquesta embarcació amb Badalona L'estàtua que hi ha al mig de la plaça es titula L'equilibrista, i és obra d'Eulàlia Monés Gresely.\nPassarel·la de creuar la via\nDe l'any 1912 és un dels pocs vestigis que queden de l'època industrial que fa cent anys poblava aquesta àrea de Badalona. S'ubica a la platja del Coco, entre la plaça Patí de Vela fins la plaça Vaixell Maria Assumpta.\nÉs un dels elements singulars de la geografia industrial i marítima de la ciutat. Aquesta passera és en realitat un antic moll construït a la dècada dels seixanta per l'antiga CAMPSA. Al seu torn, era hereu d'un moll de pilons del s. XIX, testimoni de la primera refineria i importadora de petroli de la ciutat. El pont va estar dempeus després que la companyia desmantellés les seves instal·lacions a primera línia de mar, gràcies a la lluita cívica encapçalada pel pastisser Josep Valls. Actualment és un nou símbol de la ciutat que forma part del passeig marítim des del juny de 2009 i que ofereix una vista privilegiada de la ciutat de Badalona i la costa del Barcelonès i el Maresme. A la plataforma del final hi ha una estació meteorològica i oceanogràfica d'ús científic. La unicitat de l'espai l'ha convertit en un punt de rodatge habitual d'espots publicitaris i pel·lícules.\nBarques dels pescadors\nElement del patrimoni històric local mariner, les tres barques de la platja dels Pescadors són propietat municipal i han estat sotmeses a un procés de restauració per tal de millorar-ne l'aspecte, que havia quedat molt malmès a causa de les inclemències meteorològiques. La Lolín, la Maria i la Brisa, així s'anomenen, s'han convertit en un símbol de record de la Badalona marinera. Aquesta platja comprèn tot l'espai entre el carrer de Sant Domènec just al darrere i el carrer de Mar. Històricament sempre estava ocupada per barques. En l'actualitat és la platja més concorreguda, sobretot a l'estiu, encara que se'n gaudeix durant tot l'any.


Estratègia republicana o acomodament autonomista? article que parla sobre la República Catalana, útil per l’esdevenir de la República Valenciana | ANNA notícies\nEstratègia republicana o acomodament autonomista? article que parla sobre la República Catalana, útil per l’esdevenir de la República Valenciana\n29 de desembre de 2019 ANNA\tDeixa un comentari\nEstratègia republicana o acomodament autonomista?\nXavier Oca, Secretariat Nacional de Poble Lliure | 20/12/2019\nDissabte passat, 14 de desembre, es va dur a terme la Convenció Republicana del Sobiranisme Progressista, C14D, una iniciativa que va aplegar més de 350 persones i 24 ponents de diferents tradicions polítiques i socials amb el denominador comú de la lluita per l’autodeterminació, l’amnistia, i la República Catalana.\nL’objectiu era debatre sobre continguts i estratègies per al moviment republicà català, cercant elements que permetin desplegar una acció coordinada i mínimament unitària entre els diferents agents que conformen el moviment per encarar el camí de la ruptura democratica i la construcció republicana.\nPel que fa als continguts, la C14D va servir per constatar de nou un consens -si més no formal- en el sentit que el moviment republicà, per esdevenir hegemònic, necessita urgentment demostrar el seu caràcter social: la República no pot ser tan sols un projecte de radicalitat democràtica contraposat a l’autoritarisme de l’estat i l’onada feixista que recorre el planeta, sinó que tan sols tindrà sentit per a amplis sectors populars en la mesura que signifiqui un projecte d’igualtat, justícia social i plenitud de drets fonamentals i de ciutadania.\nNo hi ha República sense ciutadans lliures, i no es pot parlar de cuitadania lliure en un sistema econòmic que condemna a la precarietat, a l’explotació extrema i/o a l’exclusió bona part de la població, mentre blinda els beneficis i el saqueig de recursos per part de l’oligarquia. Les polítiques de transformació i igualació social, indestriablement unides a les de radicalitat democràtica en el sentit d’empoderar la ciutadania davant el capital financer han de situar-se, doncs, en l’eix central del projecte republicà.\nFins aquí, tots d’acord. El problema ve, però, a l’hora de definir i concretar l’estratègia més adient per avançar, ja que és aquí on es va fer palesa una discrepància d’arrel, que parteix fins i tot d’anàlisi divergents respecte l’estat opressor, les seves eines i els seus agents.\nAixí, per exemple, diferents intervencions (entre altres la del nostre company Albert Botran) denunciaven la fal·làcia que pretén dissociar l’acumuació de forces amb la confrontació, quan és evident que l’independentisme tan sols creix quan es confronta a un estat autoritari, corrupte i oligàrquic. Nora Sànchez (Comunistes) i Albert Botran (PL) coincidien en què la crisi territorial-nacional és la baula feble del règim monàrquic espanyol, i que tota estratègia de ruptura ha de passar per incidir en aquesta contradicció, mantenir el conflicte i afeblir el règim.\nAmbdós coincidien també, junt amb altres ponents, en la necessitat d’entendre l’acció a les institucions com una pota més de l’acció política, que ha de sustentar-se en un augment dels nivells de consciència, organització i mobilització populars. Remarcaven la necessitat, doncs, de desplegar una acció coordinada des del carrer, les institucions i els centres de treball.\nAlhora, tant Botran com Aurora Madaula (AxR) van fer referència a la necessitat de desplegar eines d’institucionalitat i representativitat pròpies, com l’Assemblea d’Electes o els Consells per la República, que poguessin desplegar la lluita més enllà de la cotilla que suposa la intervenció dins les institucions del règim monàrquic i autonòmic.\nPer contra, la intervenció d’en Joan Tardà (ERC) va consistir en vendre com a estratègia republicana el que no és res més que un pla per governar les engrunes de l’autonomisme. Partint de la consideració del PSC (i del PSC actual!) com a un “element central del catalanisme”, Tardà es va limitar a propugnar un avançament de les eleccions autonòmiques per articular “un govern d’ERC, Comuns i la CUP amb suport del nacionalisme de centre-dreta i fins i tot del PSC.”\nVa fiar el futur del moviment a la creació d’un “Front Ampli” social-demòcrata a l’estil uruguaià, obviant una petita diferència: Uruguai és un estat, i els Països Catalans una nació ocupada per un estat; i obviant també una trista realitat: la derrota dels fronts amplis llatino-americans precisament per no haver previst la necessitat d’eines per confrontar amb les oligarquies i els poder econòmics, mediàtics i judicials.\n…I es va quedar tan ample, tot reblant la seva intervenció amb insults vers els qui, a diferència del seu blanquejament del partit de la LOAPA, del GAL i del 155, sempre hem fet palesa una realitat, que pel que es veu cou molt als qui tenen pressa per substituir el pujolisme com a gestors de l’autonomia: que el PSOE no es res més que el pilar central del règim a Catalunya.\nL’altre pilar, que era CiU, per si algú no s’ha adonat, s’ha esquerdat en la mesura que la reestructuració capitalista i dels espais de poder a l’estat espanyol i la UE han acabat amb l’idili entre l’oligarquia (la que defensen el PSOE, El Periódico, El País i La Vanguardia) i la petita i mitjana burgesies que veient amenaçades la seva supervivència com a classe han emprès el camí del sobiranisme.\nD’això, i de res més, van les lluites entre PDCAT, Junts per Catalunya, La Crida… i ERC, que per molt que vulgui revestir-se d’un discurs esquerranista, comparteix amb l’espai post-convergent no tan sols el gruix del seu target electoral, sinó també les seves propostes programàtiques i polítiques concretes a nivell econòmic i social (com, per exemple, en l’àmbit de la gestió privada de serveis públics o, més en concret, en el de l’educació, com a principals valedors i aplicadors -excepte pel que fa al finançament, of course– de la LEC).\nL’estratègia republicana ha de ser necessàriament una estratègia de ruptura, i no perquè ens faci gràcia, sinó perquè l’oligarquia i el seu estat hereu i portador de les essències víriques del franquisme ens han demostrat que tan sols contemplen una “reforma”: la involució autoritària i la retallada de drets i llibertats. Cal, per tant, explotar al màxim les contradiccions i fugir d’escenaris d’estabilitat que permetin la recomposició de les forces d’ordre.\nConvindria, doncs, que no ens féssim trampes al solitari, i que no confonguéssim una de les necessitats imperants del moviment com és l’hegemonia cultural i política de l’esquerra en el més estricte sentit gramscià, amb la simple substitució dels gestors d’una institucionalitat degradada i amb escassos marges d’intervenció.\nCertament, ens calen un Govern i uns Ajuntaments que forcin al màxim les polítiques d’igualació i justícia social, entre altres coses per desemmascarar el caràcter oligàrquic de l’estat i mostrar la impossibilitat de garantir els drets socials més bàsics dins el marc del règim monàrquic espanyol. Però, alhora (i d’això se’n va parlar ben poc en el capítol d’estratègia, però molt en el de llibertats republicanes) ens cal assumir l’empoderament popular i el paper central de la ciutadania organitzada i mobilitzada en la construcció del projecte republicà.\nUna estratègia de ruptura ha de contemplar l’acció coordinada a tres nivells: un és el del marc institucional fixat pel règim, però històricament sabem que juguen un paper fonamental el de la mobilització popular i la resistència civil no-violenta, i el de la construcció d’eines de contra-poder republicà.\nCal fugir de calendaris, perquè el contrari també juga, però cal centrar-se en dues qüestions: afeblir l’enemic (l’estat espanyol i l’oligarquia) tot accentuant-ne les contradiccions per forçar una nova finestra d’oportunitat, i acumular el màxim de forces i d’eines d’intervenció per guanyar el proper embat.\nSigui com sigui, cal tenir en compte i valorar positivament la diversitat i la disparitat d’opinions (sovint entre persones que compartixen un mateix espai de militància o una mateixa referència electoral) expressades en la convenció. Caldrà, per descomptat, aprofundir en els debats i baixar a les concrecions per saber quins camins -esperem que molts- estem disposat a recórrer junts.\nI, en tot cas, segur que aquesta iniciativa ajudarà a clarificar i repintar un mapa polític que encara avui pivota a l’entorn del règim monàrquic, oligàrquic i autonòmic, ja sigui per crítica o per defensa. Les organitzacions polítiques, socials, sindicals són només eines, i ara ens calen eines i idees per a la deconstrucció de l’estat i la construcció d’una República Catalana socialment justa i radicalment democràtica.\nEntrada anteriorUn simpatitzant de RV/PVE fa una pregunta i Víctor Baeta li contesta.Següent entradaRV/PVE comenta Martha Gellhorn vuitanta-un anys desprès…


La Revolució Àrab va començar en un país on ningú ho esperava: Tunísia. Ningú podia anticipar l'explosió que esclataria del fred hivern tunisià aquell divendres 17 de desembre de 2010, quan la lluita per la llibertat i la dignitat va començar. Les paraules i proclames de la gent clamaven vermell carmesí. Vermell com la sang, com les roses, com l'esperança... i la por. La història d'una revolució popular, explicada de manera emotiva pels seus herois a través tant del seu silenci, com del seu clamor.


Ximo Puig Archivos - Pàgina 3 de 8 - Les Muntanyes | Diari de l'Alcoià i les comarques centrals valencianes\nInici » Missatges marcats amb » Ximo Puig(Pàgina 3)\nXimo Puig anuncia noves mesures fins al 12 d’abril\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha presidit la reunió de la Mesa Interdepartamental per a la Prevenció i Actuació davant la Covid-19 en la qual es van decidir les noves mesures, que començaran el pròxim 15 de març i que estaran vigents fins al dia 12 d’abril. L’interior de l’hostaleria podrà obrir amb […]\nCom bé ha declarat el president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, “el sacrifici ha donat els seus resultats”, i és que la incidència ha baixat un 80% respecte a les setmanes de màxima incidència gràcies a les dures restriccions que es van implantar des del Consell. Puig, acompanyat de la consellera de Sanitat Universal […]\n26 de febrer de 2021ComentarLlegir més\nDurant el matí del diumenge 24 de gener, el president de la Generalitat, Ximo Puig, va anunciar noves mesures que entrarien en vigor a partir del dilluns 25 de gener. Aquesta decisió s’ha pres, ja que la situació al País Valencià continua sent greu, i els hospitals estan cada vegada més saturats arribant a una […]\nEl president Ximo Puig va comparèixer per tal d’anunciar noves mesures per tal de frenar la propagació de la Covid-19, ja que a les últimes setmanes l’augment de casos a la Comunitat Valenciana està sent cada vegada més greu. Les mesures anunciades entraran en vigor a partir del dia 21 de gener i estaran vigents durant 14 dies. Entre […]\n20 de gener de 2021ComentarLlegir més\nLa Covid obliga al govern de la Generalitat a incrementar les mesures restrictives\nLa Covid està deixant a tota la Comunitat Valenciana en una situació molt greu. La incidència de casos positius està augmentant considerablement en aquesta tercera onada de contagis, i per això des del govern autonòmic s’ha decidit implantar noves mesures. “Això exigeix una resposta contundent, ponderada i immediata per part del govern valencià”, ha argumentat […]\nXimo Puig es dirigeix als alcoians i alcoianes en aquests Nadals adaptats\nQuan va començar la pandèmia no s’imaginaríem mai que arribaríem a Nadal en aquesta situació. Des de les administracions s’han hagut de prendre mesures per a prevenir el contagi de coronavirus, i això afecta les tradicions nadalenques. Concretament en el cas d’Alcoi, la localitat no està vivint el seu millor moment, la incidència de casos positius […]\n25 de desembre de 2020ComentarLlegir més\nIbi rep la visita del president de la Generalitat Ximo Puig\nL’alcalde d’Ibi, Rafael Serralta, i la corporació Municipal, han rebut la visita del president Ximo Puig, que ha estat de ruta per les localitats en les quals es fabriquen productes nadalencs, concretament a Ibi els joguets. Puig ha valorat la qualitat d’aquests productes i ha assegurat que la província d’Alacant ofereix: “una capacitat industrial molt […]\nNoves mesures restrictives per a Nadal en la Comunitat Valenciana\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, ha comparegut per tal d’anunciar les noves mesures restrictives per a l’època nadalenca. Segons ha argumentat el cap del Consell, aquestes mesures es duen a terme “per prudència, seguretat i responsabilitat”. Aquestes noves mesures consisteixen en que es restringeixen a 6 el nombre màxim de persones que pot haver-hi […]\n18 de desembre de 2020ComentarLlegir més


Ramada Foshan Nanhai Foshan Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.61, Boai Road, Shishan Town, Districte de Nanhái, Foshan, Xina, 528200 - Veure al mapa\nBarri Districte de Nanhái Districte de Nanhái Districte de Nanhái Districte de Nanhái Districte de Chan Cheng Districte de Nanhái Districte de Chan Cheng Districte de Nanhái Districte de Nanhái Districte de Chan Cheng\nBen situat a la els negocis area de Foshan ciutat, Ramada Foshan Nanhai us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. A només 60 km, aquest hotel de 4-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Ramada Foshan Nanhai asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\n195 habitacions que es distribueixen sobre 17 plantes ofereixen una càlida i plaentera escapada i comoditats modernes com ara televisió de pantalla plana, catifes, penjador de roba, cafè instantani inclòs, te inclòs. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Ramada Foshan Nanhai no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (18) Viatger de Negocis (11) Parelles (4) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)\nTots els tipus de viatgers (37) Parelles (5) Viatgers en solitari (26) Famílies amb infants petits (1) Grups (5)


El cap de campanya de Donald Trump abandona el seu equip - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl cap de campanya de Donald Trump abandona el seu equip\nManafort va rebre durant sis anys gairebé 13 milions de dòlars d'un partit prorus a Ucraïna\nefenova york 20.08.2016 | 00:00\nPaul Manafort, l´excap de campanya del candidat republicà a la presidència, Donald Trump efe\nL'excap de campanya del candidat presidencial republicà, Donald Trump, Paul Manafort, va presentar la seva dimissió, dos dies després que el magnat novaiorquès remodelés el seu equip per a la recta final de la campanya. "Aquest matí Paul Manafort m'ha ofert la seva dimissió, i jo l'he acceptat", va dir Trump en un comunicat en què va agrair el "gran treball" realitzat pel seu cap de campanya durant el procés de primàries i la convenció republicana.\nLa dimissió es produeix uns dies després que el diari The New York Times publiqués que Manafort va rebre durant un període de sis anys gairebé 13 milions de dòlars procedents d'un partit prorus a Ucraïna. Dos dies més tard, Trump va reestructurar l'equip i va posar al capdavant de la seva campanya Stephen Bannon, directiu d'un mitjà conservador conegut per defensar el seu estil provocador, i Kellyanne Conway, fins a aquest moment assessora i analista d'enquestes de la candidatura.\nThe New York Times va publicar que aquests pagaments a Manafort, entre 2007 i 2012, apareixen en uns llibres de comptabilitat secrets del Partit de les Regions de l'enderrocat president ucraïnès, Víktor Ianukóvitx, que estan sent investigats per l'Oficina Anticorrupció a Kíev. El diari va assegurar que entre les transaccions dubtoses hi ha un acord per 18 milions de dòlars per vendre actius d'una televisió a un consorci muntat per Manafort i l'oligarca rus Oleg Deripaska.\nManafort es va unir a la campanya tres mesos abans de la dimissió del fins llavors responsable de la campanya, Corey Lewandowski, per les seves relacions "hostils" amb alguns membres.\nEl candidat republicà a la Casa Blanca, Donald Trump, va mostrar ahir el seu "penediment" per algunes de les coses que ha dit "en calent" durant la campanya electoral, especialment aquelles que han causat "dolor personal". Les sortides de to del magnat es compten per desenes i gairebé mai no rectifica o es disculpa, però va fer aquestes sorprenents declaracions durant un acte a Carolina del Nord, el primer després de reestructurar al seu equip de campanya.\n"A vegades, en calent i parlant sobre una multitud de temes, un no escull les paraules encertades o diu alguna cosa equivocada. Jo he fet això, i ho creguin o no, me'n penedeixo, particularment quan ha pogut causar dolor personal", va dir el magnat novaiorquès. També va recordar que "hi ha massa en joc" per als republicans en les eleccions com per a "consumir" amb aquest tipus de polèmiques. A més, va justificar el seu temperament, criticat per molts dels seus companys de partit, dient que "no és un polític" de carrera, sinó algú "que ha dedicat tota la seva vida a fer negocis". "Mai no he volgut aprendre aquest idioma (el dels polítics), i mai no he estat políticament correcte. Porta massa temps", va afegir el candidat republicà.\nMolts esperaven que després de ser proclamat oficialment candidat, Trump moderaria els seus modals, però lluny d'això, ha protagonitzat una espiral de polèmiques que l'ha enfonsat en les enquestes. Entre les més sonades, la crida als partidaris de les armes a fer alguna cosa per impedir que la demòcrata Hillary Clinton arribi a la Casa Blanca.


El Govern té tancat un projecte turístic i de negocis alternatiu a Eurovegas\nEl president Artur Mas dóna per perdut el complex d'oci i de joc de Sheldon Adelson\nLa Generalitat té coll avall que Barcelona no acollirà Eurovegas, però ja té tancat un pla B. Es tracta d'una inversió del sector del turisme i els negocis que no s'ubicarà, però, al Parc Agrari del Baix Llobregat.\nLARA BONILLA BARCELONA. 07/09/2012 00:00\n260x366 L'INICI DE LES NEGOCIACIONS El magnat dels casinos, Sheldon Adelson, es va desplaçar el 21 de febrer a Barcelona per reunir-se amb el conseller d'Economia, Andreu Mas-Colell, al Palau de la Generalitat, per temptejar les possibilitats que Barcelona acollís el macrocomplex d'Eurovegas. Les condicions pactades en la negociació van caducar, però, fa una setmana. / ALBERT OLIVÉ / EFE L'INICI DE LES NEGOCIACIONS El magnat dels casinos, Sheldon Adelson, es va desplaçar el 21 de febrer a Barcelona per reunir-se amb el conseller d'Economia, Andreu Mas-Colell, al Palau de la Generalitat, per temptejar les possibilitats que Barcelona acollís el macrocomplex d'Eurovegas. Les condicions pactades en la negociació van caducar, però, fa una setmana. / ALBERT OLIVÉ / EFE\nTot i que encara no s'ha fet oficial, el Govern ja dóna per perdut Eurovegas mentre a Madrid ja celebren que ells acolliran el megacomplex d'oci a l'espera de la confirmació oficial per part del magnat nord-americà Sheldon Adelson. No obstant, la Generalitat ja té tancat un pla B: un projecte empresarial alternatiu i d'una envergadura similar a Eurovegas, tot i que no estarà vinculat al joc ni s'ubicarà als terrenys que es van oferir a Adelson, els del Parc Agrari del Baix Llobregat. Es tracta d'una inversió vinculada al turisme i als negocis, i ja està lligat també el finançament per tirar endavant aquest projecte.\nEl president Artur Mas presentarà aquest matí els detalls de la inversió. De fet, en una entrevista a Catalunya Ràdio, Mas ja va donar ahir pràcticament per perduda la possibilitat que Eurovegas es construeixi a Barcelona. I és que el 31 d'agost caducaven les condicions pactades en les negociacions per a la construcció d'Eurovegas a Catalunya. Des d'aquell dia l'executiu català tenia "les mans lliures" per "fer altres coses", entre les quals hi ha tirar endavant aquesta nova inversió que va tancar ahir mateix. Aquest matí, membres del Govern es reuniran amb els inversors.\nDurant els últims mesos, el Govern ha negociat en paral·lel les dues inversions, però Eurovegas tenia prioritat perquè van ser els primers a fer una oferta formal. Una prioritat, però, que va expirar el 31 d'agost.\nEl president va indicar ahir que el seu govern "ha batallat molt" perquè el macrocomplex d'oci es faci a Catalunya però va reconèixer que el més "probable" és que s'acabi fent a Madrid, com han anunciat els socialistes madrilenys i ha deixat entreveure la presidenta de la Comunitat de Madrid, Esperanza Aguirre. Sense esmentar l'oposició ciutadana que ha despertat Eurovegas, Mas va atribuir l'avantatge de Madrid al fet que "certs lobis" espanyols ben connectats amb els Estats Units poden haver jugat a favor de la candidatura madrilenya.\nNo obstant, certs requisits que el govern de Mas va posar a les demandes d'Adelson -des de l'alçària dels edificis fins al model urbanístic i la negativa a permetre fumar als casinos i que hi entressin els menors- han acabat per allunyar Eurovegas de Catalunya.


Adequació per al compliment del GDPR - ABAST\nAssessorament sobre el Reglament General de Protecció de Dades\nEl reglament, d’obligat compliment, va entrar en vigor el 25 de maig de 2018\nLa seva aplicació afecta a totes les empreses, independentment del seu tamany i sector d’activitat. El GDPR tindrà un gran impacte en la seva organització, i concretament en el seu departament TIC.\nAlgunes xifres clau\nVol assegurar-se complir amb el GDPR?\nA ABAST disposem d’un conjunt d’auditors, consultors i tècnics capacitats per oferir assessorament, realitzar una avaluació de compliment i facilitar un full de ruta quantificada i realista, d’acord amb les necessitats de la seva organització.\nContacti’ns sense compromís per saber què fer per complir amb el GDPR!\nEbook sobre com preparar-se pel GDPR (PDF)\nDescarregui en format PDF aquest llibre digital sobre com preparar-se pel GDPR


Cristòfor de Gama, en portuguès 'Cristóvão da Gama' (Évora, 1516 — Ofla, 29 d'agost de 1542) va ser un militar portuguès que va liderar a l'exèrcit entre els anys 1541 i 1543, durant la guerra contra l'exèrcit musulmà de Ahmad ibn Ibrihim al-Ghazi (també conegut com a Ahmad Gragn). Va sortir victoriós en quatre batalles contra forces molt superiors, però va ser derrotat en l'última, després de la qual va ser capturat i executat. Sir Richard Burton, en el seu First Footsteps in East Africa, es va referir a ell com «el més cavallerós de tota l'era de la Cavalleria».\nCondottiero i explorador\nCristòfor de Gamma era fill de Vasco da Gama i de Catarina de Ataíde i germà menor d'Esteve de Gamma. Primer va ser a l'Índia en 1532 amb el seu germà en la flota Pere Vaz d'Amaral, on va rebre el lloc de capità de Malaca. En tornar a Portugal en 1535, va ser nomenat cavaller de la Casa Real, com recompensa per la valentia mostrada.\nVa dur a terme diverses comeses i es va ajuntar amb García de Noronha per navegar a Diu el 6 d'abril de 1538. Moltes vegades en els seus viatges va demostrar gran rapidesa mental, la qual cosa excepte la vida als seus companys; en reconeixement a la seva vàlua,\nVa tornar a l'Índia en 1538 amb el seu germà, que en 1540 va ser designat pel rei Joan III de Portugal com 11è governador de l'Índia portuguesa (1540-42). El seu germà va emprendre una campanya contra la flota del Paixà d'Egipte, comandant una gran flota de 75 navilis que va entrar a la Mar Roja, amb la intenció d'atacar a la flota otomana del port de Suez, deixant Goa el 31 de desembre de 1540 i arribant a Aden el 27 de gener de 1541. Cristòfor anava al comandament d'un dels vaixells.\nLa flota va arribar a Massaua el 12 de febrer, on Esteban de Gamma va deixar un nombre de navilis i va continuar cap al nord. En arribar a Suez, van descobrir que els otomans havien sabut molt temps abans del seu assalt, la qual cosa va frustrar el seu intent de cremar les naus encallades. La flota es va veure obligat a tornar sobre els seus passos a Massawa, encara que fent una escala per atacar el port del Tor, en la península del Sinaí.\nUna vegada de tornada en Massawa, el 22 de maig, es van trobar que els homes que havia deixat inquiets, ja que havien estat convençuts per l'autodenominat patriarca Juan Bermúdez que devien proporcionar ajuda militar a l'assetjat emperador d'Etiòpia, Gelawdewos. Esteve de Gamma va accedir a les seves demandes i va desembarcar 400 homes d'armes portuguesos, dels quals uns 70 eren també artesans i enginyers, 130 soldats esclaus i subministraments suficients per a ells en Massawa i el proper port de Arqiqo, deixant-los a càrrec del seu germà Cristòfor, abans de partir de retorn a l'Índia el 9 de juliol.\nL'exèrcit estava equipat amb uns mil arcabuces, un nombre similar de piques i algunes bombardes.\nEn 1542, després d'haver estat pres presoner en la batalla contra el xeic de Zeilá, va morir víctima de les tortures que li van infligir les seves captores. L'obra Història dónes cousas que o mui esforçado capitão Dom Cristóvão dóna Gamma fez ens regnes do Presti João com quatrocentos portuguesos que amb si levou (1564) de Miguel Castanho, narra aquest episodi.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cristòfor_de_Gama&oldid=21909927»\nLast edited on 2 set 2019, at 10:11


El Girona10 es farà l’últim cap de setmana de gener, del 24 al 26. En aquesta novena edició es podrà accedir a través de sorteig a diferents premis com ara 118 places hoteleres gratuïtes (59 habitacions dobles), 164 entrades gratuïtes d’espectacles al Teatre Municipal durant el primer semestre d’enguany i altres premis, com ara espectacles de circ i entrades per anar a veure el Girona F.C. Entre les novetats, destaquen la incorporació de noves visites guiades, paquets de xuixos a deu euros i la participació d’entitats com el Bàsquet Girona. Les inscripcions per participar en el sorteig s’obren aquest migdia al web del Girona10 i es podran fer fins al 16 de gener a les dotze de la nit. El sorteig es farà el 17 de gener a dos quarts de dotze del migdia al Pavelló Municipal Girona-Fontajau.\nLes inscripcions per participar al sorteig dels premis gratuïts es poden fer des d’aquet migdia fins al 16 de gener a les 24 h. al web www.girona10.net . El sorteig es farà el divendres 17 de gener, a les 11.30 h, al Pavelló Municipal Girona-Fontajau.


Iniciativa Waldorf de l'Anoia: 2016\nCom cada any la iniciativa Waldorf de l'Anoia obrirà les seves portes per a totes aquelles persones que vulguin preparar-se per les fetes de Nadal.\nTallers pels infants i pels grans:\nEstels, angelets de llana cardada, espelmes amb cera natural, taronges d'olor.\nArtesania, llibres, menjar fet pels pares.\nPublicat per Espai L'Ametller a 13:15 Cap comentari:\nEl pròxim dijous 14 de Juliol, farem l'última de les xerrades d'aquest estiu.\nDemà dimarts a Capellades la segona xerrada en marxa.\nPublicat per Espai L'Ametller a 14:14 Cap comentari:\nDIJOUS vinent 26 de maig a les 17:00,.\na l'hortet/somalzines, la iniciativa Waldorf de l'Anoia us convida a conèixer la pedagogia des de dins (conte-xerrada-col·loqui). És obert a tothom, us hi esperem!!\nPublicat per Espai L'Ametller a 8:54 Cap comentari:\nVols saber en què consisteix l'Ametller i l'educació Waldorf, el dissabte 7 de Maig no podeu faltar.\nTindrem a la mestra del til·ler Núria Albajar, ens explicarà el dia a dia en un espai Waldorf.\nUs hi esperem, esteu tots convidats.\nPublicat per Espai L'Ametller a 14:35 Cap comentari:\nÉsser humans o titelles?, l'educació és la clau.\n18:30 tindrem la visita a Igualada en Joan A Melé (membre del consell assessor del Triodos Banc i consultor de l'equip directiu, refent mundial en la banca ètica, conferenciant i autor de diversos llibres com"diners i consciencia" i "economia explicada als joves, és promotor a Espanya i Llatinoamericà de la banca ètica i de l'empresa amb valors)\nLa xerrada és organitzada per l'espai per infants l'Ametller de corrent Waldorfes portara a terme al local de la Bastida que hi col·laboraLa xerrada és gratuïta i es recomana trucar abans, ja que l'aforament és limitat.(pròximament cartell amb tota la informació)\nParada amb llibres i més articles relacionats amb l'educació Waldorf. Taller d'aquarel·la i teler, els tallers son de places limitades, les hores seran a les 12.30 i a les 17.30.\nPublicat per Espai L'Ametller a 15:14 Cap comentari:\nL'ametller per als infants us desitja bona pasqua\nLa festa de Pasqua és un bon moment per estar amb els nostres infants, fer treballs manuals junts, podeu fer la mona, pintar ous de pasqua o sortir a donar un passeig i observar com la Mare Primavera empeny al Pare Hivern, per fer renéixer les plantes, les flors i els futurs fruits de l'estiu.\nRecordar-vos que el des de 4 fins al 15 d'Abril tindrem les preinscripcions pel curs 16/17 obertes.\nAviat tindreu més informació\nPublicat per Espai L'Ametller a 17:24 Cap comentari:\nBona nit, a causa de les previsions del temps per aquest cap de setmana la jornada de portes obertes queda suspesa.\nEncara no hi ha data nova, però queda pendent, ja que l'equip educatiu, les famílies de l'ametller i la Núria Albajar, tenim moltes ganes de poder fer aquesta xerrada que promet ser molt enriquidora.\nMoltes gràcies L'Ametller Espai Per Als Infants\nPublicat per Espai L'Ametller a 13:25 Cap comentari:\nUs recordem que el pròxim dissabte dia 27 a l'Ametller tindrem la segona de jornada de portes obertes.\nEns acompanyarà la mestre del Til·ler Nuria Albajar, especialista en el mètode Padovan (dificultats d'aprenentatge).\n13 i 27 de Febrer jornada de portes obertes\nEl pròxim 13 de febrer hem organitzat la primera sessió de jornades de portes obertes.\nOn tindrem el plaer de compta amb la col·laboració de la doctora pediatre antropomòrfica Adriana Cordon, on ens exposar diferents conceptes de la salut en l'educació Waldorf, febre, tractaments medics, entre molts altres.\nTambé podreu visitar el nou l'espai, comprar llibres, materials Waldorf.\nHi hauran cafes, infusions i xocolata calenta pels infants.\nEsperem la vostre visita.\nPublicat per Espai L'Ametller a 14:09 Cap comentari:\nFIRA DE NADAL Com cada any la iniciativa Waldo...\nEl pròxim dijous 14 de Juliol, farem l'última de...\nDemà dimarts a Capellades la segona xerrada en ma...\nDIJOUS vinent 26 de maig a les 17:00,. a l'hortet/...\nVols saber en què consisteix l'Ametller i l'educac...\nAgenda d'Abril:Dimarts 12: Ésser humans o titelles...\nBona nit, a causa de les previsions del temps per ...\nUs recordem que el pròxim dissabte dia 27 a l'Amet...


NEVA DINS EL VIDRE: 2a CRIDA A LA FESTA "ESTELLÉS 2011" (4 de setembre)\n. Homenatge , Països Catalans\nEl resultat va ser prou engrescador, ja que Primera Festa Estellés va celebrar-se –i no voldria deixar-me’n cap, ni de pobles ni de col·laboradors– al llarg del mes de setembre proppassat, i en alguns pobles en octubre i fins i tot novembre, amb sopars, dinars, recitals o itineraris poètics a: Alboraia, Alaquàs, Alginet, Barcelona, Benaguasil, Benicarló, Benimaclet, Benimodo, Burjassot, Canals, Cocentaina, Cullera, Dénia, Elx, Gandia, Guardamar, la Nucia, Manuel, Montserrat dels Alcalans, Otos, Picanya, Sant Joan d’Alacant, Sueca, Teulada, Torrent, València, Vandellós, Vilamarxant, Vic i Xàtiva.\nCom anècdotes podríem citar que a Xàtiva va llegir el poema Els amants una peruana, a Guardamar una escocesa, que a Benimodo va participar la filla del poeta i a Burjassot el fill.\nFesta que esperem que enguany, el 2011, se celebre en molts pobles del nostre àmbit lingüístic. A hores d’ara, i si no hi ha canvis de data, sabem, amb plena certesa, que se celebrarà a l’Alcúdia el 9 de setembre; Alginet el dia 2, i a Cullera i a Manuel el dia 3.\nTu i jo (i molts altres) vam participar l’any passat amb els nostres blocs, te’n recordes? Va ser tot un èxit a la xarxa amb tants i tants blocs que van participar. Aquest any també penso ser-ne part.\nClar que ho recordo! em va agafar pels pèls, allò d'un dia per un altre.\nEnguany, amb temps, m'agradaria esbombar-ho.\nEnric Valor, Joan Fuster, Estellés... en cal la reivindicació permanent.\nBuscaré algun fragment del coral romput, recitat per Ovidi Montllor em sembla... Estic sense càmera de fotos (un parell de mesos m'han dit) i m'hauré d'escalivar per les imatges.


Avisos de la Història – Pàgina 2 – Anotacions per a la història del Verger i dels pobles del costat\nAny 1921. L’emigracióAny 1920. Trimestre 4. S’acosta NadalAny 1920. Trimestre 3. El tren per Pego, Alcalà i Gallinera (2). Gran entusiasmeAny 1920. Trimestre 2. El tren per Pego, Alcalà i Gallinera (1)Any 1920. Trimestre 1. Mals jornals i mala sanitat\n1874. Pànic carlista a la comarca\n1874 Febrer. Rebel·lió carlista. Ocupació de la Setla i Miraflor per partida carlista del Verger\nBenito Pérez Galdós i El Verger\nL’onze de gener de 1960 una gran nevada va caure sobre les nostres terres. Va ser…\nEls nostres avantpassats començaven el segon trimestre de l’any amb una dinàmica molt apàtica segons l’hemeroteca…\nAmb el final de l’enfrontament bèl·lic europeu els nostres avantpassats van intentar recuperar el ritme exportador…\nEl 19 de setembre de 1609 el Duc de Lerma, valid del rei d’Espanya, va signar…\nHi ha molts treballs monogràfics sobre la “Cucaracha” que haurien de consultar els que vulguem aprofundir…


Quan la pluja cau, i el terra es mulla des de la finestra. | impulsFP\nQuan la pluja cau, i el terra es mulla des de la finestra.\nAixí hem estat aquest dies 20, 21 i 22 passats, contemplant com la pluja llepava els vidres i mullava els carrers. Mentre des de els nostres despatxos casolans, on els estris de feina es confonen amb la resta d’estris de la llar, vam poder contemplar com la jornada de directors per presentar els programes de la DGFPIERE, es convertia en un autèntic punt de trobada de centenars de docents que intenten normalitzar i tirar endavant la seva activitat educativa, posada al límit.\nAquesta jornada ha estat memorable. Tots retindrem durant temps, en la retina la imatge d’una parrilla on les finestretes emplenaven la sala fins al punt que es podia llegir el nom dels participants i poca cosa més.\nDuran tres dies vam explicar a les direccions dels centres i als docents quins programes deplega a Subdireció General de Programes i Projectes, per fer que l’FP sigui una formació d’excel·lència, que aporti valor afegit als estudiants.\nLa jornada ha demostrat que l’FP no s’atura i que la seva capacitat de reacció i d’adaptació està resultant quasi sorprenent. I mentre la pluja mulla els carrers buits o el sol entra per les finestres de les llars, la DGFPiERE amb els seus tècnics i els docents d’FP, continuen treballant amb il·lusió, per que els seus estudiants no perdin el pols del seu projecte professional i personal.


Cornellà ofereix aquest curs cinc nous cicles de formació dual - Ajuntament de Cornellà\nCornellà ofereix aquest curs cinc nous cicles de formació dual\nCornellà ofereix aquest curs cinc nous cicles de formació dual https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/5737 https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/5737/@@download/image/image.jpg\nAmb l’objectiu de donar resposta a les necessitats del mercat laboral, la formació professional dual aposta per augmentar la col·laboració entre els centres educatius i les empreses en el procés formatiu dels alumnes. Actualment un nombre significatiu d’empreses participen en el nou model de formació professional, fent possible que els alumnes puguin compatibilitzar la seva capacitació als instituts amb la inserció en entorns laborals reals.\nConvenis amb Siemens, Everis o Nissan\nA Cornellà actualment hi ha dos instituts que ofereixen aquest tipus de formació: l’Esteve Terradas i el Miquel Martí i Pol. L’Esteve Terradas té signat un acord amb l’empresa Everis per impartir un cicle superior de desenvolupament d’aplicacions web i un altre amb Siemens de manteniment electromecànic. El curs 2014-2015 ha començat amb quatre cicles més, en formació dual: administració i finances, mecatrònica industrial, prevenció de riscos professionals i electromecànica de vehicles automòbils. Així mateix, el 6 d’octubre, el departament d’Ensenyament i Nissan van signar un conveni per promoure la FP dual en algunes famílies professionals. Aquest conveni permet tenir formació en alternança dual en els cicles de mecatrònica industrial i electromecànica de vehicles automòbils a l’Esteve Terradas. Respecte a l’institut Miquel Martí i Pol, aquest curs és el primer que ofereix aquest tipus de formació amb dos cicles: el mitjà d’instal·lació i moblament i el superior de disseny i moblament.\nD’altra banda, a Cornellà els joves d’entre 16 i 21 anys que hagin deixat l’educació secundària obligatòria sense obtenir-ne el títol, poden accedir als programes de formació i inserció sempre i quan en el moment d’iniciar els programes, no segueixin estudis en el sistema educatiu ni participin en altres accions de formació.\nAquests programes tenen dues modalitats: els plans d’iniciació professional (PIP) i els programes de formació i aprenentatge professional (FIAP). Durant aquest curs l’oferta es desenvolupa tant a l’institut Esteve Terradas com al Miquel Martí i Pol, en diferents modalitats, així com també a centres docents privats com La Carena, el Gremi d’Instal·ladors del Baix Llobregat o la Fundació El Llindar. La durada dels programes de formació i inserció és d’un curs de 1.000 hores.


UCEV - Els alumnes de Primària tindran matemàtiques, castellà i valencià tots els dies\nEls alumnes de Primària tindran matemàtiques, castellà i valencià tots els dies\nEducació prepara l'esborrany de Decret únic que regularà l'ordenació, currículums, horaris i avaluació de l'educació primària\nEl nou horari escolar per a Educació Primària que se seguirà el proper curs 2014-15 a tota l'etapa de Primària, en aplicació de la Llei Orgànica de Millora de la Qualitat Educativa, preveu almenys una classe diària de Matemàtiques, Castellà i Valencià.\nAixí mateix, la Conselleria reforçarà la presència de la primera llengua estrangera, és a dir anglès, en els primers cursos de Primària, on es duplica el nombre de sessions, així com de la Música a tota l'etapa, atès que aquesta matèria tindrà prioritat dins l'Educació Artística.\nAixí es desprèn de la proposta horària elaborada per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, inclosa en l'esborrany de Decret únic que regularà l'ordenació, els currículums, horaris i avaluació de l'educació primària, que desplega el que estableix el Reial Decret del Ministeri pel qual s'estableix el currículum bàsic d'Educació Primària.\nCal recordar que el proper curs 2014-15 comença la implantació de la LOMCE pel que la conselleria d'Educació ha redissenyat l'horari lectiu per assignar el temps que cada alumne rebrà setmanalment de cada assignatura.\nAltra de les novetats de l'horari lectiu és la durada de les sessions, que seran totes de 45 minuts, de manera que s'unifica el temps dedicat a totes les matèries. D'aquesta manera se segueix el model establert pel Ministeri d'Educació per a les comunitats autònomes que són àmbit de la seua gestió.\nAixí, pel que fa a les matemàtiques, l'horari preveu sis sessions setmanals en Primer, Segon i Tercer, davant de les cinc que hi havia fins al moment, el que suposa que els alumnes tindran fins i tot dues sessions un dia a la setmana, i 5 sessions de Quart a Sisè, és a dir una classe diària d'aquesta matèria.\nTant en Castellà com en Valencià, la distribució serà de cinc sessions setmanals en tots els cursos en lloc de les quatre que es donaven fins ara, de manera que també els alumnes rebran una classe diària de les dues matèries.\nAnglès s'impartirà en 3 sessions setmanals durant tota l'etapa, és a dir de Primer a Sisè, per la qual cosa duplica la seua presència horària en primer i segon front a l'horari del curs 2013-14, això suposa una major immersió en els primers cursos per a poder adquirir una bona base lingüística.\nAquesta decisió, a més es correspon amb la distribució horària en idiomes en la majoria de sistemes estrangers, atès que es considera fonamental una major presència de llengua estrangera en els primers estadis dels xiquets.\nPer contra, en Educació Física els alumnes rebran menys sessions en els primers cursos, en concret 2 classes setmanals de Primer a Quart, i s'incrementarà la càrrega lectiva d'aquesta matèria en Cinquè i Sisè, modificant l'estructura horària, que evolucionarà de menys a més.\nPel que fa a les noves assignatures de Ciències Naturals i Ciències Socials s'impartiran en dues sessions setmanals cadascuna d'elles, de la mateixa manera que Religió o Valors socials i cívics.\nClasses de reforç i anglès\nUna altra de les novetats incloses en l'horari de Primària constitueix la sessió setmanal de la qual els centres podran disposar durant els cursos de Quart i Sisè. Aquesta sessió pot ser utilitzada fonamentalment per reforçar algunes de les competències en matèries troncals en què els alumnes tinguen pitjors resultats, després de detectar les debilitats dels alumnes en l'avaluació intermèdia de Tercer, que es realitza en finalitzar aquest curs.\nA més de l'assignatura de primera llengua estrangera anglès, hi haurà més presència d'aquest idioma en altres àrees, ja que almenys una altra de les àrees ha de ser impartida en aquesta llengua estrangera a partir del 2015-16, tal com estableix el Decret que aprova l’ensenyament plurilingüe a la Comunitat Valenciana.\nCultura valenciana i Música\nPel que fa a la nova assignatura de Cultura valenciana, s'impartirà en cinquè de Primària i la seua presència serà d' una classe setmanal en aquest curs. Es tracta d'introduir així un contingut que done a conèixer als alumnes valencians elements del ric patrimoni cultural, material i immaterial de la Comunitat Valenciana i també el patrimoni natural i humà.\nL'assignatura tractarà temes com les festes tradicionals com els Moros i Cristians, esports autòctons com la pilota valenciana, jocs tradicionals com el sambori, música tradicional valenciana, així com qüestions sobre geografia, demografia i gastronomia.\nD'altra banda, hi haurà una major presència de la Música dins de l'Educació Artística. L'assignatura mantindrà el mateix pes que fins ara, impartint-se en tres sessions setmanals de Primer a Quart i dues sessions en Cinquè i Sisè, però a més es realitzarà una discriminació positiva a favor de la música, de manera que s'incrementa el pes d'aquesta part de l'assignatura. Cal recordar que l'Educació Artística es compon de dues parts, educació musical i educació plàstica i visual.\nEn aquest sentit, a través de la normativa que regularà el currículum de Primària es donarà una especial consideració a la música dins de l'assignatura d'Educació Artística.


Olimpiada de Fisica Fase Catalunya Anunci\nTal com s´ha fet aquests darrers anys, a començaments del proper mes de febrer (la data inicialment prevista és el divendres 6) se celebraran a Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona les proves de la fase local de l'Olimpíada Internacional de Física per tal de seleccionar els alumnes d'ensenyament secundari que representaran les universitats de Catalunya en la fase estatal organitzada per la Real Sociedad Española de Física. L'organització de la fase local és a càrrec de la Societat Catalana de Física i està subvencionada pel departament d’Ensenyament i el DURSI de la Generalitat de Catalunya.\nEls centres que desitgin presentar els seus alumnes a les proves locals han de fer la inscripció abans del 5 de febrer de 2009 tot seguint les instruccions que trobareu a la URL http://scf.iec.cat/olimpiada/. La fitxa, degudament emplenada, servirà de justificant de la inscripció i es recollirà el dia de la prova.\nPel que fa a la prova de la fase local, constarà de 3 o 4 problemes i algunes qüestions. Es preveu que la durada sigui d’unes tres hores. Se suposaran coneguts pels alumnes, al nivell dels textos de física del batxillerat, els temes següents: cinemàtica, dinàmica del punt, treball i energia, camps gravitatori i elèctric, corrent continu. Si es proposés algun exercici sobre un tema no inclòs en aquesta llista es donaria la informació addicional necessària. En aquest sentit, cal recordar que l’objectiu de les proves no és comprovar si els alumnes tenen un nivell mínim de coneixements sobre els diferents temes, sinó la comprensió de les lleis de la física, així com el grau de maduresa i creativitat. Podeu consultar els exercicis proposats els darrers anys en la URL de la Societat Catalana de Física.\nFinalment, us volem recordar que els professors tutors dels alumnes seleccionats en les fases local i estatal de l’Olimpíada rebran un certificat acreditatiu que es pot emprar per sol·licitar els crèdits de promoció docent.


Arxius de Eva News - Feedback RH\nEts aquí:Inici»Eva News\nEm fa molta il·lusió convidar-vos a la presentació del llibre “Total Value Management – Guía para transformar tu empresa”, que hem escrit 24 professionals. Ha estat una experiència molt gratificant de treball col·laboratiu. El llibre aborda el Model de Valor Total i facilita eines pràctiques perquè les empreses siguin més eficients, humanes i adaptables.\nEstic convençuda que el model que us presentarem us ajudarà a avançar en un management que integra aspectes econòmics, relacionals i adaptatius.\nLa presentació serà el 22 de febrer, a les 18h via online, en un webinar organitzat per la Red de Consultores Totales.\nM’encantarà comptar amb la teva presència i participació a l’esdeveniment, una oportunitat per a conèixer els membres de la Red de Consultores Totales i aquesta nova manera de treballar amb el talent humà en les organitzacions.\nEns veiem el 22 de febrer! Només has de registrar-te!


Per Javier Junceda; 13.02.2014\nAl temps de crisi, s’hi ha sumat el de sospita generalitzada i condemna sense judici previ. Aquest nou pati de veïnatge, batejat com a plataformes digitals, ho és en bona mesura perquè apunta amb el dit immisericorde acusador i anònim a tort i a dret, i penja l’etiqueta inquisitorial corresponent a qui, tantes vegades, o no ha fet res o, si ha fet res, no té rellevància jurídica. El nostre país últimament s’ha tornat un vedat de caça antipàtic del boc expiatori, en què la denúncia –tant si respon a indicis racionals de criminalitat com si no, tant se val– està a l’aguait en qualssevol comportaments humans, i molt especialment en els que fan referència a activitats que contenen notorietat o algun contingut prestacional o de servei.\nAquesta situació està convertint progressivament la pràctica de la medicina en defensiva; la de l’advocacia, en defensiva; la de la tasca política, en defensiva. I així, totes les altres. Els professionals i els responsables públics, en lloc de curar, defensar, o governar, ara es dediquen de forma primordial a evitar ser acusats mediàticament o demandats judicialment en la seva feina diària, la qual cosa es tradueix que alguna cosa connatural a tota tasca humana, com és el risc de no encertar-la sempre plenament, no es vulgui assumir i en el seu lloc es facin les coses a mitges o de manera menys eficaç però que garanteixi una indemnitat completa.\nEl nostre país últimament s’ha tornat un vedat de caça antipàtic del boc expiatori, en què la denúncia està a l’aguait en qualssevol comportaments humans\nEn fi, deixem actuar els jutges amb prudència i discreció, sense pressions ni lligams diferents als que estan previstos legalment\nTot això es podria solucionar, més enllà de la necessària alfabetització jurídica i fins i tot diria que educativa general, portant l’aplicació recta de les lleis als qui denigren els altres de forma gratuïta, aturant-ne les repetides condemnes que dicten des dels seus propis tribunals a cavall de les seves tauletes i els mòbils. N’hi hauria prou amb unes quantes penes exemplars i pedagògiques. No sembla propi d’una societat madura que es permeti arruïnar carreres professionals o menyscabar institucions públiques i privades sense ni tan sols deixar que la justícia actuï, i que es condemni o s’absolgui després del procés pertinent amb totes les garanties. Un comportament així costa de creure que sigui compatible amb l’exercici legítim del dret fonamental d’expressió o d’informació, que no està concebut per fer mal a ningú, sinó per afavorir a tothom. Una cosa és la informació i una altra de ben diferent un pati de porteres, amb tots els respectes.\nFarem bé de denunciar, si tenim un coneixement total de fets que puguin revestir caràcter delictiu. Però aleshores toca esperar el veredicte judicial després de l’enjudiciament oportú, sense convertir aquest processament en una sentència condemnatòria anticipada, i traslladar a la societat la creença equivocada que algú ha fet alguna cosa punible criminalment pel sol fet de ser investigat judicialment.\nEn fi, deixem actuar els jutges amb prudència i discreció, sense pressions ni lligams diferents als que estan previstos legalment. I, sobretot, evitem els judicis paral·lels i sense fonament que tant de mal fan tantes vegades a les persones i a la mateixa justícia.\nÀsia, o l’Europa de 1914


Aquesta nit de dilluns, cap a la mitjanit, France 3 difondrà un documental sobre els nens robats durant la dictadura franquista. Un documental intitulat ‘Les enfants volés, Donde estas?’.\nCal recordar que, fins fa uns anys, a l’estat espanyol ningú parlava d’aquest afer, on deien a moltes mares fadrines, quan donaven a llum, que el nen avia nascut mort i els donaven en adopció a famílies amb recursos. De moment, ningú ha estat condemnat en justícia, però els pròxims mesos s’ha de celebrar un judici contra un ginecòleg implicat, en aquestes desaparicions.\nEl president dels Dracs Catalans, Bernard Guasch ha donat un toc d’atenció a l’entrenador de l’equip, després de la seua quarta derrota consecutiva.\nEn declaracions al diari l’ndépendant, el president ha fet públic el seu descontentament, donant un marge de tres setmanes, als tècnics i jugadors per redreçar la trajectòria de l’equip. El president assegura: ‘Hem parlat llargament, Laurent i jo, diumenge al vespre. D’acord que hi ha dels ferits, que hi ha jugadors que no estan al 100%. Però, on he posat èmfasi, és en l’actitud, i és el que vull veure en els tres pròxims enfrontes. Espero una reacció. Si és el cas, el tindré en compte. Si no és el cas, se’n tindrà en compte igualment’.\nA Perpinyà, enguany no hi haurà curses a peu passant pel centre vila. Les curses que esteven programades seran desplaçades a la perifèria.\nSegons també explica, a l’indépendant, Patricia Vedrene, responsable de la cursa ‘la Perpinyane’, les raons són de seguretat i de manca de mitjans: ‘Organitzar una semi-marató al centre vila s’ha fet una missió impossible. Tenim cada vegada menys voluntaris i amb els problemes de circulació , els riscos d’incidents són encara més forts. No ens ho podem permetre‘. Cal recordar que, encara està vigent l’estat d’urgència a l’estat francès, i certes ciutats així reaccionent.\n''Les enfants volés\ndocumental France 3


Circuit electric by amayans 6588 views\nPresentacio med by MariseCloquell 5089 views\nTema 4 aguait_bo by pepquetco 3629 views\nELS CLIMES DEL MÓN by Grb RB 71096 views\nEscenaris i fons per a una seqüènci... by amayans 1894 views\nMiquel barceló animalons i animalots by amayans 1340 views\nTags eso geografia mapes\n1. EL PLANETA TERRA 1rESO P rof. Maria Polo Guardiola h ttp:liowiki.wikispaces.com · L'univers i el sistema solar · Els planetes del nostre sistema solar · La terra · Activitats interactives\n2. · Està format per astres, cossos celestes. · Va sorgir fa uns quinze o vint milions d'anys, degut, segons els astronoms al big bang, explosió d'una massa que concentrava tota la matèria i energies existents. · Al Big bang es van formar les estrelles, astres amb energia, llum i calor propi, que s'agrupen formant galàxies. · Es creu que a l'univers hi ha 100 000 milions de galàxies. ·La Terra forma part de la galàxia de la Via Làctia. · L'univers està en moviment i en expansió. L'univers La galàxia de la Via Làctia INICI L'UNIVERS\n3. EL SISTEMA SOLAR · Cada estrella constitueix el centre d'un sistema planetari, i en torn a ella graviten altres astres que no tenen llum pròpia, com els planetes, satèl.lits, cometes i asteroides. · El nostre sistema solar es va originar fa 5000 milions d'anys, i està format per una estrella, el sol, nou planetes i seixanta i un satèl.lits. · Els planetes ordenats de menor a major distància són: Mercuri, Venus, terra, Mart, Júpiter, Saturn, Urà, Neptú i Plutó. ·Els planetes del nostre sistema solar tenen diferents dimensions i estan compostos per distints materials, però tots giren al voltant del sol, descrivint òrbites el.líptiques. · La terra és l'únic planeta del nostre sistema solar on existeix vida. PLAY INICI\n4. Els asteroides són cossos sòlids e irregulars, més petits que els planetes, i que giren al voltant d'una estrella. Els cometes són cossos celestes formats per un nucli sòlid de gel i una o varies coles gaseoses Els satèl.lits són astres sense llum pròpia i giren al voltant d'un planeta. Els planetes són astres sense llum pròpia que giren al voltant d'una estrella. INICI\n5. MERCURI · És el planeta més proper al sol i el més petit del sistema solar. ·El seu nom prové del déu Mercuri, missatger del déus romans. · Dóna la volta al sol en 88 dies, sent el planeta que més rapid ho fa. · És molt similar a la lluna, ja que té cràters. ·No té cap satèl.lit · La seua temperatura varia entre -183 i 427ºC. VENUS · És el segon planeta més proper al sol. ·S'anomena així en honor a Venus, deessa romana de l'amor. · Tarda 224,7 dies en donar la volta al sol. ·És el més semblant a la terra pel seu tamany, massa, densitat i volum. INICI\n6. TERRA MART · Tercer planeta del sistema solar. ·També s'anomena planeta blau. · És el cinqué en grandaria. ·És l'únic planeta conegut on existeix vida. ·Tarda 365 dies i 4 hores en donar la volta al sol. · Té un satel.lit, la Lluna. · Quart planeta en proximitat al sol. ·Conegut com el planeta roig, pel seu color. · Els romans l'anomenaren Mart, com el déu de la guerra. · Té dos satèl.lits, Fobos i Deimos. INICI\n7. JÚPITER SATURN · És el cinquè planeta del sistema solar i el més gran. ·S'anomena així en honor a Júpiter, pare del déus romans. · És el planeta amb més satèl.lits, té 63. · Sisè planeta en proximitat al sol i el segon més gran del sistema solar. · El seu nom prové del déu romà de l'agricultura. ·Té un sistema d'anells compostos per particules de gel, roques i pols. ·Orbiten al voltant seu 61 satèl.lits. INICI\n8. URÀ NEPTÚ PLUTÓ · Setè planeta del sistema solar i tercer en grandaria. · El seu nom prové de la divinitat grega del cel, Urà. ·Tarda 84 anys terrestres en donar la volta al sol. · És el planeta més menut i més llunyà. · Tarda 249 anys en donar la volta al sol. · Plutó en la mitologia grega és el déu del món subterrani. · És el vuitè planeta · Rep el seu nom en honor al déu del mar. INICI\n9. EL PLANETA TERRA · És el tercer planeta del sistema solar en proximitat al Sol i el cinqué en grandaria. ·Dista uns 150 milions de quilòmetres del Sol. ·Té una superfície de 510 milions de Km 2 . · Està ocupada per un 30% de terra i un 70% d'aigua. ·Es calcula que té una antiguitat de 4 600 milions d'anys. ·Té forma esfèrica, però esta aplanada pels pols. ·És l'ùnic planeta conegut on hi ha vida. ·Les condicions necessàries que fan possible la vida són: la temperatura, l'atmosfera que protegeix de les radiacions solars i la presència d'aigua. ·Com tots el planetes del sistema solar descriu dos tipus de moviment de manera simultània: el de rotació, sobre el seu propi eix, i el de translació, al voltant del sol INICI\n10. La terra de nit Ocupació d'aigua i terra INICI\n11. Hemisferi nord Hemisferi sud Equador Meridià · La terra es representa com una esfera atravessada d'un pol a l'altre per un eix imaginari (meridià). ·També s'hi traça un cercle imaginari que forma un angle recte amb l'eix terrestre, anomenat el paral.lel de l'equador i que divideix la terra en dues meitats o hemisferis: l'hemisferi nord i el sud. Eixos imaginaris INICI\n12. ELS MOVIMENTS DE LA TERRA Rotació: · La terra gira sobre si mateixa de manera constant, en sentit oest-est, i tarda quasi 24 hores a fer una volta completa. ·La rotació es fa sobre l'eix terrestre, que està inclinat respecte a l'orbita que descriu la terra al voltant del sol. · La conseqüència d'aquest moviment és la successió dels dies i les nits, ja que a mesura que la terra gira, el Sol il.lumina només una part (dia) i el costat oposat no rep els rajos solars (nit) Moviment d'oest a est angle d'inclinació terrestre (23,5º) INICI\n13. Translació · La Terra gira al voltant del Sol, completant la volta en 365 dies i 6 hores. ·Com que el nostre calendari té 365 dies, les 6 hores restants s'acumulen i cada quatre anys sumen un dia (24 hores), que s'afegeix al mes de febrer de l'any corresponent, i s'anomena bixest. ·El moviment de translació origina les estacions de la primavera, estiu, tardor i hivern, ja que els rajos solars incideixen amb més o menys intensitat, a conseqüència de la inclinació de la terra. ·A l'equador, els rajos incideixen de manera perpendicular i amb la mateixa intensitat tot l'any, per la qual cosa en aquesta zona a penes es diferències les estacions. · Les estacions es donen de manera inversa en els hemisferis. INICI\n14. ELS ECLIPSIS · Són l'ocultació temporal, total o parcial, d'un astre per l'interposició d'un altre. Els eclipsis es produeixen a causa del moviments de la Terra al voltant del Sol, i de la lluna entorn de la Terra. · Quan la Lluna es situa entre el Sol i la Terra, té lloc un eclipsi de Sol, ja que aquest s'oculta darrere de la Lluna i des de la Terra no es pot vore. · Quan la Terra s'interposa entre el Sol i la Lluna, es produeix un eclipsi de Lluna, ja que la Terra impedeix que s'hi reflecteixen els rajos solars, i la Lluna queda en ombra. INICI INICI\n16. INICI FUSOS HORARIS · La Terra gira sobre el seu propi eix, mitjançant el moviment de rotació, i tarda 24 hores en fer una volta completa, originant la successió de dies i nits. Per aixó, quan en uns països és de nit, en altres és de dia. ·Per establir una hora oficial en tots els països, s'ha dividit l'esfera terrestre (360º) en 24 franges iguals de 15º (24 x 15º=360º). Cada franja representa un fus horari, i cada una equival a una hora de diferència. L'hora que es pren com a referència és la que marca el meridià de Greenwich. ·A mesura que ens desplacem cap a l'est del meridià 0º, el rellotge s'avançarà tantes hores com fusos horaris es recórreguen, i si ens desplacem cap a l'oest del meridià 0º cal retardar-lo. ·Alguns països situats entre dos fusos horaris han adoptat una mateixa hora. + hora - hora\n17. COORDENADES GEOGRÀFIQUES · Per a localitzar un lloc determinat en la superfície terestres, es tracen una sèrie de límies imaginàries, anomenades paral.lels i meridians. · Els paral.lels són cercles paral.lels a l'equador en direcció est-oest al voltant de la Terra i perpendiculars a l'eix terrestre. · L'equador és el paral.lel 0º i a partir d'aquest es tracen els altres paral.lels, numerats de 0º a 90º cap al nor i cap al sud, sumant 180º. ·Altres paral.lels importants són el tròpic de Càncer, el tròpic de Capricor, el cercle polar àrtic i el cercle polar antàrtic. · Els meridians són semicercles traçats de pol a pol en direcció nord-sud. · El meridià principal, el 0º, és el de Greenwich, que es pren com referència per traçar els altres, numerant-se de 0º a 180º cap a l'est i l'oest, sumant 360º. INICI\n18. · Els paral.lels i meridians serveixen per a determinar les coordenades geogràfiques, és a dir, la posició exacta d'un punt concret a la superfície terrestre. · Les coordenades geogràfiques es denominen latitud i longitud, i es mesuren en graus, minuts i segons. · La latitud és la posició d'un punt en els paral.lels, és a dir, és la distància que hi ha entre un punt de la superfície terrestre respecte el paral.lel 0º, l'equador. ·La latitud pot ser nord o sud, partit del paral.lel 0º. · El valor màxim de latitud és 90º, i correspon als pols. (90ºN al pol nord i 90ºS al pol sud). · La longitud és la posició d'un punt en els meridians, és a dir, és la distància entre un punt de la superfície de la Terra respecte el meridià 0º. · La longitud pot ser est o oest, a partir del meridià 0º. · El valor màxim és 180ºE o 180ºO. INICI Exemple de Google Earth\n19. Meridià 0º Paral.lel 0º Latitud 50ºN Longitud 60ºE Coordenades= Latitud(N o S) Longitud (E o O) INICI\n20. INICI LA REPRESENTACIÓ DE LA TERRA. ELS MAPES · Un mapa és la representació a escala de la superfície terrestre sobre un pla. ·La ciència que s'encarrega d'elaborar mapes és la cartografia. ·S'utilitzen tècniques diverses com la fotografia aèria o les imatges espacials. · Per a traslladar a un pla la superfície de la Terra, que és esfèrica, s'utilitzen les projeccions cartogràfiques.\n21. INICI REFLEXIÓ: LA TERRA... EL NOSTRE PLANETA I UN PETIT PUNT EN L'UNIVERS.\n22. Col.loca cada planeta en el lloc corresponent. INICI\n23. INICI En el següent globus terraqui, dibuixa amb el rotulador: A. Cercle Polar àrtic B. Cercle Polar antàrtic C.Tròpic de Càncer D. Tròpic de Capricor E. Meridià de Greenwich F. Paral.lel de l'equador G. Hemisferi nord H. Hemisferi sud\n24. INICI A: B: C: D: E: F: 30ºN 110ºO 50ºS 110ºO 40ºN 10ºO 60ºS 110ºE 60ºN 140ºO 0º 170ºE A B C D E Quines són les coordenades geogràfiques? F Per vore la solució clica i arrastra el requadre blanc.\n25. Localitza els punts de les següents coordenades geogràfiques pintant-les en el mapa. Per vore la solució arrastra el requadre blanc. A B C D F G H E INICI A. 50ºN 140ºO B. 40ºN 0º C. 50ºS 140ºE D. 60ºS 60ºO E. 0º 80ºO F. 30ºS 130ºO G 10ºN 90ºE H. 30ºN 100ºO\n26. Els recursos utilitzats en aquesta presentació s'han extret de diferents fonts i webs, amb finalitat educativa, i per tant, si els propietaris del seu copyright no volgueren que algunes de les imatges siguen reproduides, per favor contacten inmediatament amb mi i seran substituïdes. http:liowiki.wikispaces.com INICI 1rESO P rof. Maria Polo Guardiola ebbrahistoria Material educatiu\nEscenaris i fons per a una seqüència del vídeoclip 1\nMiquel barceló animalons i animalots\nDoodle inicial 5e_blog