Tremp acollirà la 3a Festa Pallars Terra de Corder — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Tremp acollirà la 3a Festa Pallars Terra de Corder\nPresentació de l'esdeveniment a la Diputació de Lleida (Foto: Diputació de Lleida)\nEn el marc de la campanya de valorització gastronòmica que té com a protagonista la carn de corder, Tremp prepara la tercera edició de la Festa Pallars Terra de Corder. Així, el proper diumenge, 30 d’abril, el Parc del Pinell acollirà més de mig miler de persones que gaudiran d'aquest producte.\nLa Diputació de Lleida ha acollit aquest dijous la presentació de l'esdeveniment, en què hi ha participat el vicepresident tercer de la corporació provincial, Gerard Sabarich; l’alcalde i diputat de Tremp Joan Ubach; la regidora de l’àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament trempolí, Anna Ritz, i la responsable del programa 'Al teu gust, aliments del Pallars', Dolors Etxalar.\nTal i com ha destacat el vicepresident Sabarich, es tracta d'una festa que "posa en valor un gran producte de qualitat, com és la carn de corder", i ha recordat que la Diputació promociona turísticament la cultura i gastronomia del territori a través de la iniciativa “Aliments, territori i tu” i de la marca “Ara Lleida”. Per la seva banda, l’alcalde de Tremp, Joan Ubach, ha ressaltat que any rere any s’incrementen el nombre de tiquets de venda del dinar. Aquest any la previsió és que es venguin 700 tiquets.\nMenú amb caldereta de corder\nEl plat fort del dinar, acte central de la festa, serà la caldereta de corder, que se servirà en un plat de ceràmica editat especialment per a aquesta tercera edició de l’esdeveniment. A més, hi haurà escalivada amb corder rostit, de primer, postres, pa i beguda.\nEn aquesta ocasió, la cuina va a càrrec dels restauradors de l’Associació de Professionals de l’Àmbit Turístic del Pallars Jussà (APAT) i com sempre, els corders que es cuinaran provindran de diferents explotacions ramaderes de la comarca.\nLa regidora Anna Ritz i la tècnica Dolors Etxalar han desgranat el programa d’activitats relacionades amb aquesta festa, que involucra tota la comarca del Pallars Jussà. Així, durant el dia s’organitzaran propostes per a diferents públics, que giraran entorn a la cultura i tradició ramadera del Pallars i de la resta de Catalunya. Precisament, enguany s’ha convidat l’ovella ripollesa, una altra raça autòctona catalana. Amb el suport del Consorci de Desenvolupament del Ripollès es farà una demostració de xolla, que comptarà amb la participació del campió de Catalunya d’esquilar ovelles, Martí Vila, del Ripollès.\nParticipació de restaurants i carnisseries\nMarca del Pallars\nEl Pallars és la comarca de Catalunya on hi ha més caps d’ovella productiva i compta amb una raça autòctona: la xisqueta. La configuració del paisatge i la manera de viure de molts dels seus habitants són un motiu important per entendre la força del corder com a marca del Pallars. Amb l’objectiu de reforçar aquesta idea i tenint en compte el potencial del corder, en el marc del projecte 'Al teu gust, aliments del Pallars', juntament amb la Fundació Alicia i els productors i restauradors del territori, l’Ajuntament de Tremp va iniciar una campanya divulgativa i de promoció del consum de corder. Aquesta festa és una acció més de totes les que s’estan promovent.


José Borrel pintarà el Cartell i Benedicto Ripoll dirigirà l'Himne de Festes - Alcoi23\nJosé Borrel pintarà el Cartell i Benedicto Ripoll dirigirà l’Himne de Festes\nPublicado por Redacció Alcoi23 | 13 Oct 2017 | General, Portada | 0 |\nL’Ajuntament d’Alcoi ha donat a conèixer dos dels protagonistes de les pròximes festes de Moros i Cristians; l’autor del cartell que serà José Borrell Egea, i el director de l’Himne de Festes, Benedicto Ripoll Martínez.\nEl regidor de Festes, Raül Llopis, indica que “com cada Mig Any anunciem els dos personatges culturals més importants a les Festes de Moros i Cristians d’Alcoi. Aquest any l’autor del nostre cartell de festes representa una línia artística basada en el realisme que intenta capturar l’ànima de les persones retratades. La seva llum i realisme ja ha viatjat per diferents exposicions de la Comunitat Valenciana i la resta d’Espanya”.\nLlopis destaca també la decisió del director: “Per la seva banda, Benedicto Ripoll pertany a una saga de músics; fill de l’impulsor de la dolçaina a Alcoi, Benedicto Ripoll Peidro, a més ha estat mestre de diferents músics que ja han dirigit l’himne com Rafael Mullor o José Almeria, pertanyent a la Unió Musical. Esperem que els dos puguen gaudir del seu moment dins de les festes de moros i cristians”.\nPer la seva banda, l’edil també afirma que “estem segurs que aquests dos alcoians, l’autor del cartell i el director de l’himne, seran dos grans representants de les Festes de Moros i Cristians del 2018 i passaran a la història de la nostra ciutat amb la seva aportació artística”.\nJosé Borrell Egea va néixer a Alcoi l’any 1969 i es va formar a l’Escola d’Arts i Oficis de la ciutat d’Alcoi. Uns estudis (1983-87) a la manera antiga, basada en la pràctica de l’ofici. La seva obra se sosté sempre sobre un dibuix precís, que li porta a materialitzar obres molt complexes.\nJuntament amb el dibuix precís, el pintor Borrell es recolza en altres elements clàssics, com la llum i la composició. I com tot pintor hiperrealista, treballa igualment l’engany tàctil, aplicant-se a suscitar la materialitat del pèl sedós, del metall, la textura de les cistelles i de les flors o la pell de les fruites.\nEntre el seu currículum, podem destacar molts encàrrecs, entre ells l’elaboració del retrat anual de la Fallera Major de València per al Museu Faller que any rere any realitza.\nPel que fa a la seva tècnica, pinta a l’oli i al pastís. Els seus començaments van ser amb bolígraf, i s’esforçava a fer-ho bé perquè no podia esborrar. Llapis, carbó, i d’aquí el salt al pastís, tècnica que va emprar durant diversos anys. Finalment l’oli, aquesta és la tècnica que considera més difícil.\nEn una entrevista explica que «La meva passió per la pintura em va venir de ben petit, dibuixava a tota hores, a casa, en el col·legi, al parc, etcètera, i va anar creixent amb mi, i quan ets prou major per saber que això és el que t’omple realment, decideixes dedicar-te a això en cos i ànima. La meva vida és pintar».\nQuant als seus quadres diu el següent: “expressen amor, dolçor, pau, inquietuds i temors que m’envaeixen. Vertigen, el sofreixo i el pateixo, i aquesta por envers les altures l’expresse en les meues obres; és el que més m’agrada, pintar per llevar-me aquesta sensació. El que tracte de destacar dels retrats és l’ànima d’aquesta persona, la seva humanitat, captar-la en tota la seva essència”.\nLa seva obra la defineix com a realista, romàntica, surrealista. “És un realisme irreal de la vida que m’envolta”, afirma el pintor.\nBenedicto Ripoll Martínez va néixer a Alcoi el 9 d’agost de 1934. Les primeres nocions musicals les va aprendre de son pare, Benedicto Ripoll Peidro, clarinetista de la Unió Musical i popular “dolçainer”, debutant als 11 anys amb el clarinet en l’esmentada banda.\nEls seus mestres foren Lorenzo Solá, José Mompó i Juan Torregrosa. Posteriorment va revalidar els seus estudis en el Conservatori “Óscar Esplá” d’Alacant i va estudiar harmonia i formes musicals amb Javier Donaries a l’Escola Municipal d’Alcoi. També va realitzar un curs d’Adreça de Banda amb Gerardo Pérez Busquier.\nVa ser director de la banda “Unió Musical d’Ibi” des de febrer de 1973 fins a novembre de 1996, impartint així mateix durant tot aquest període ensenyaments de solfeig i instrument en l’acadèmia d’aquesta entitat.\nÉs titulat en Mestratge Industrial en l’especialitat tèxtil, havent exercit el càrrec d’Encarregat de la Secció de confecció en l’antiga empresa “Carbonell” d’Alcoi, actual seu del Campus d’Alcoi de la Universitat Politècnica de València.\nHa sigut, d’entre altres, mestre de directors de l’himne de festes com Rafael Mullor Grau o José Almeria Serrano.\nResideix a Ibi des de 1974, i ha sigut funcionari (administratiu) a l’Ajuntament d’Ibi des de 1976 fins a la seva jubilació en 1999.\nCasat amb la també alcoiana María Pilar Belda Martínez, amb la qual té tres fills (Benedicto, Ricardo i Jorge), tots amb afició i valors artístics; els que considera el seu major èxit.\nA part de les obres que esmentarem posteriorment, és autor de diverses transcripcions per a banda, com “L’Amor Bruixot” de Manuel de Falla, “Concert per a Clarinet i Orquestra” de W.A. Mozart o la “6ª Simfonia (Pastoral)” de L.V. Beethoven, entre d’altres…\nHa rebut distincions i agraïments de diverses entitats culturals i festeres iberudes, sent destacable el seu nomenament com a Director Honorífic de la Unió Musical d’Ibi en 1996, la Tartana i Insígnia d’Or de la Vila d’Ibi, lliurades per acord de l’Ajuntament en els actes protocol·laris del dia 6 de gener en 1994 i 1999 respectivament. També cal destacar el nomenament en 2010 com a Pregoner de les Festes d’Hivern, i la direcció de l’Himne de Festes d’Ibi, del qual és autor, en 2014 i 2015.\nÉs autor de “Passen Bones Festes”, peça que la Unió Musical d’Alcoi ha interpretat en la Cavalcada dels Reis Mags durant més de 20 anys.\nEn l’actualitat continua en actiu com a músic en el Taller de Música “Castell Vermell” d’Ibi, el qual va fundar i dirigir el seu fill Bene.\n– Al-Ibi, marxa mora, 1979\n– Argelians d’Ibi, marxa mora-himne de la comparsa Argelians d’Ibi, amb lletra de Joan Verdú Guillem, 1983.\n– Mossén Abad, el Masero, pasdoble dedicat a D. Enrique Abad Doménech, sacerdot iberut que ostentà el càrrec de capità per la Comparsa Maseros d’Ibi en 1984.\n– Mapinetes, tema i variacions, dedicat a la seua esposa, 1985.\n– Almorávides, marxa mora, amb motiu de la primera capitania d’aquesta comparsa iberuda, 1986.\n– El Pirata Camperol, marxa mora, por encàrrec del Capità de la Comparsa Pirates Berberiscos d’Ibi, D. José Torres Cortés “Camperol”, 1988.\n– Ibi a la Mare de Déu, marxa de processó, 1991.\n– Passen Bones Festes, pasdoble sobre nadales populars, 1993.\n– Música d’Ibi, suite, instrumentació per a banda dels balls típics d’Ibi, 1993.\n– Gitana, pasdoble, compost amb la col·laboració del seu fill Bene. Ripoll Belda, amb motiu de la Capitania de la comparsa Contrabandistes d’Ibi, 1995.\n– Teixereta, pasdoble, per a grup de xaramitas y petita banda, dedicada al Taller de Música “Castell Vermell” d’Ibi, 2004.\n– Florcol, temps de dansa, per a grup de xaramitas i petita banda, 2005.\nA més és autor del llibre “Música d’Ibi”, en el qual es recopila tota la música tradicional iberuda: cançons, himnes, balls, etc… editat per Gráficas Ciudad amb el patrocini de l’Ajuntament d’Ibi en 1991.\nAnteriorDemà torna la normalitat al trànsit al Pont del Viaducte\nSiguienteEl Consell aprueba los más de 1,7 millones de euros para la regeneración y renovación urbana de Alcoi\nDemà comença la programació per la Festivitat de Santa Cecília\nL’alumnat del curs de carretó elevador del programa d’inserció sociolaboral realitza les seues pràctiques


Els treballs per desenrunar la carretera del Port del Comte afectada per una esllavissada començaran dimarts — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Els treballs per desenrunar la carretera del Port del Comte afectada per una esllavissada començaran dimarts\nL'objectiu és reobrir-la abans de la temporada d’esquí. Les obres a la via, que connecta el Solsonès amb l'Alt Urgell, tindran un cost de 177.000 euros\nEsllavissada al Port del Comte (Foto: Diputació de Lleida)\nEl diputat Josep Ibarz ha avançat aquest divendres que les obres per desenrunar la carretera del Port del Comte, afectada per una esllavissada des de fa tres setmanes, s’iniciaran dimarts vinent “amb la voluntat que la via es pugui reobrir al trànsit a començaments del mes de desembre, abans que comenci la temporada d’esquí”. La carretera dóna accés a les pistes d’esquí de Port del Comte i, tot i que existeix una alternativa d’accés, la Diputació de Lleida ha demanat, en la reunió celebrada a l’Ajuntament de la Coma i la Pedra, "celeritat en els treballs".\nIbarz ha explicat que l’Ajuntament ha adjudicat les obres pel procediment d’urgència a l’empresa Geobrugg, que s’encarregarà de l’estabilització del cingle i la neteja de la runa. El cost dels treballs serà de 177.000 euros, dels quals la Diputació de Lleida n'assumirà un 45 per cent, mentre que la conselleria de Territori i Sostenibilitat en pagarà un altre 45 per cent. El 10 per cent restant anirà a càrrec de l’Ajuntament de la Coma i la Pedra i el Consell Comarcal del Solsonès.\nA la reunió celebrada aquest divendres al Solsonès també hi han assistit l’alcalde de l’Ajuntament de la Coma i la Pedra, Jaume Oriol; el director general de Polítiques de Muntanya de la Generalitat, Albert Alins, i la presidenta del Consell Comarcal del Solsonès, Sara Alarcón.\nCal recordar que la via també uneix l'Alt Urgell amb el Solsonès.


Problemes de les targetes «contactless» - Diari de Girona\npau morata 18.06.2018 | 06:00\nEn els últims temps els bancs i les empreses de targes de crèdit de plàstic ens n´han fet assumir unes que porten un xip i que permeten pagar sense contacte físic en les màquines de verificació «tradicionals». En diuen contactless, un anglicisme relacionat amb aquesta manca de contacte físic. I ara diuen que no caldrà portar targetes perquè ja han introduït els pagaments amb els telèfons mòbils.\nDes del punt de vista general sembla que ens vulguin fer veure que tots hem fet un pas endavant per poder pagar una compra sense haver de mostrar cap identificació. Segons quina sigui la quantitat a pagar, ens demanen un «pin» però, i això és greu, quan es tracta de quantitats petites ni tan sols s´ha de posar. I això, com és obvi, permet una escalada de fraus, com el lector o lectora podrà llegir si continua. Perquè fet aquest preàmbul els vull relatar el calvari que por representar perdre o, sobretot, ser víctima d´una sostracció o robatori –que des de la tècnica legal no és el mateix però a efectes pràctics si– d´una targeta d´aquestes sense contacte. I a continuació faig un resum del que li ha passat a una persona que conec amb un banc i una de les targetes de crèdit.\nAquesta persona va ser víctima d´una sostracció de la seva cartera i de seguida va demanar per telèfon l´anulació de la targeta, seguint les instruccions que al seu dia li va donar el banc com a documentació. Després va presentar denuncia a una comissaria dels Mossos d´Esquadra. I el banc li va enviar una targeta nova, amb numeració nova, deixant com a anul·lada la que havia passat a mans de qui li va prendre.\nVa continuar la seva vida normal i seguint la recomanació del mosso que va tramitar la denúncia va parar atenció els dos primers mesos que no li carreguessin cap quantitat indeguda. Per això, havia de cercar l´extracte digital al web del banc i obrir-lo. Al principi, cap ús indegut. Però mesos després van començar a carregar-li i cobrar-li en cada pagament mensual nombroses quantitats petites, al voltant dels cinc euros cadascuna, de pagaments en zona blava d´aparcaments i la numeració de la targeta anul·lada. Quan es va adonar es va posar en contacte telefònic amb el departament de targetes del banc i aquest li va confirmar que estaven fets amb la targeta sostreta, tot i estar anul·lada i que no podien impedir que es continués fent us indegut perquè –aquí ve el més surrealista– no poden impedir de cap manera que el xip continuï actiu tot i estar anul·lada la targeta. Això sí, li van dir que podien anul·lar la funció sense contacte de la tarja actual o activa, la qual cosa va demanar immediatament per si de cas, però que l´altra –la «robada» per entendre´ns– romandrà activa fins a la caducitat de la tarja. I que es podran seguir fent petits pagaments sense pin. Un exemple de surrealisme digne del geni de Figueres!\nCom surrealista és també el que va viure després que li diguessin que el que havia de fer era reclamar les quantitats indegudament cobrades a través d´un formulari que podria trobar a la web del banc i que aquest el tramitaria amb la empresa de les targetes. La víctima ho va començar a fer: primer es va haver de descarregar un formulari de dues pàgines, que havia d´imprimir un vegada omplert, després havia de signar-lo, escanejar-lo i adjuntar-lo en format PDF amb els PDFs de la denúncia per tal que li poguessin retornar els diners. Però, ai, una altra sorpresa carregada de surrealisme: la web només li permetia adjuntar un full i no els quatre pertinents, dos del formulari descarregat del banc i dos de la denúncia. Només va poder enviar el primer. Com a solució, va haver de seguir l´altra opció que li van dir des del banc: anar a una oficina –física– del banc amb els papers impresos –documents físics, doncs– per tal de poder tramitar –físicament i cara a cara amb un empleat– la petició de devolució dels diners indegudament cobrats pels banc.\nI acabo, desitjant que aquest article no el llegeixi cap delinqüent i s´assabenti del que pot fer amb total impunitat. Perquè sembla increïble que si els tecnòlegs del banc o de la tarja no fan un miracle que eviti que segueixi en funció el xip sense contacte, la persona que està vivint aquesta odissea haurà d´anar cada mes al banc per reclamar pagaments petits i sense testimonis que es poden continuar fent amb la seva tarja de crèdit contactless anul·lada.


dilluns 23 de maig de 2022, 19:46:16\nInformació sobre la tramitació activitat d'establiments turístics a la ciutat de Reus\nEl establiment turístics, d’acord amb el que estableix el decret 75/2020, de 4 d’agost, de turisme de Catalunya. (DOGC núm. 8195 publicat el 06/08/2020), el tràmit s’ha d’iniciar des de la Finestreta Única Empresarial al següent link Canal empresa de la Generalitat.\nPer legalitzar els hotels i hostals, apartaments, càmpings, habitatges d’ús turític i turisme rural, els professionals i empreses titulars han de demanar l’habilitació de l’activitat. Aquesta habilitació és municipal i es presenta a través de Canal Empresa amb el tràmit corresponent\nLa documentació la presenta el titular des de Canal Empresa i la FUE (Finestreta Única Empresarial) fa arribar la documentació a l’ajuntament per a que en tramiti l’habilitació. Llavors, l’ajuntament requerirà als interessats perquè presentin el corresponent formulari de comunicació i aboni les taxes corresponents. Si l’habitatge no és pot legalitzar com a habitatge d’ús turístic, ho notificarà als interessats mitjançant una resolució expressa.\nDepartament responsable : Direcció General de Turisme de la Generalitat de Catalunya


Hotel Cornelyshaff Heinerscheid Luxemburg - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n83 Haaptstrooss, Heinerscheid, Heinerscheid, Luxemburg - Veure al mapa\n"Large comfy rooms, great food and the beer is brewed onsite!..."\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Cornelyshaff està situat idealment a Heinerscheid; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Cornelyshaff és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, TV satèl•lit/cable, articles de tocador, plat de dutxa, assecador de cabell a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses parc infantil, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel Cornelyshaff.\nTots els tipus de viatgers (208) Parelles (83) Viatgers en solitari (46) Famílies amb infants petits (17) Famílies amb infants grans (13) Grups (49)\nAllotjaments a Heinerscheid


Bloc d'Antoni Espanya: Sobre la crisi de la sequera\nEscrit per Toni Espanya en data dimecres, d’abril 23, 2008\n"Preservar els nostres espais rurals".\nTot l'Ebre ha de tenir una consideració "d'espai rural"?\nNo tindrem mai un gran àrea metropolitana, però potser seria bo, per millorar l'equilibri del territori, que es consolidessin punts importants de creixement urbà important, amb el que suposa això: indústria, infrastructures de transport, serveis a les persones, culturals i d'oci.\nI em temo que se'ns segueix tractant i delimitant el creixement com "un espai rural".\nAlgú ens ha preguntat el que volem ser?\nAlgú ha llegit el punt 8è. ???.\nHo dic perquè he llegit articles d'opinió ?? en que es parla de "lladres", es parla de "traidors a les Terres de l'Ebre"... i pocs parlen de solucions.\nÉs cert que hi ha una emergència a l'area metropolitana de Barcelona pel tema de l'aigua de consum domèstic ?.\nI deixant ara de banda si els nostres governants han actuat fins avui amb l'eficàcia que mereixia un tema com aquest, i si la informació ha estat la correcta, algú pot donar una solució que "agrade" a tothom ???.\nI si no la hi ha, perquè no ens deixem de romanços i comencem a treballar en establir mecanismes per assegurar que al començament de l'estiu del 2009 es "tancarà l'aixeta" i que tindrem la "clau" a les Terres de l'Ebre ???.\nNo sé, no sé .... igual sóc un il.lús.


La nit de Sant Joan serà literària a Bocairent amb el lliurament del Premi de Literatura Eròtica - VilaWeb\nLa nit de Sant Joan serà literària a Bocairent amb el lliurament del Premi de Literatura Eròtica\nLa gala es farà a la plaça de bous excavada en la roca, que celebra els 175 anys d'existència\nLa nit màgica de Sant Joan comptarà enguany amb un al·licient més: la gala del lliurament del 24è Premi de Literatura Eròtica La Vall d’Albaida.\nLa Mancomunitat de Municipis de la Vall d’Albaida, convocadora del premi i organitzadora de l’esdeveniment, ha anunciat la data de celebració de la gala, que es desenvoluparà a la plaça de bous de Bocairent, espai seleccionat per l’Ajuntament d’aquesta localitat que celebra els 175 anys de la plaça excavada en la roca.\nSerà la primera vegada que el premi literari es lliura a Bocairent, al qual s’han presentat ja cinc obres per a aquesta vint-i-quatrena edició. Són ‘El temple dels sentits’, ‘Irma (l’olor del pensament)’, ‘El whatsapp’, ‘L’udol de la lloba’ i ‘Els tatuatges del cervell’. El termini de presentació d’originals, que per primera vegada es fa en format pdf i via correu electrònic a literaturaerotica@mancovall.com, acaba el 18 de maig vinent.


Universitat Autònoma de Barcelona > Estudiar > Grau > Oferta de graus > Ciències > Grau en Química (Informació general)\nEls estudiants de la UAB tenen l'opció d'obtenir una doble titulació, el grau en Química de la UAB i el Bachelor of Sciences, Major in Chemistry de la Thompson Rivers University (TRU) del Canadà, cursant o bé el segon i el tercer curs, o bé el tercer i el quart curs a la TRU. S'ofereixen 2 places i la selecció es fa per l'expedient acadèmic i el nivell d'anglès.\nD'entre totes les ciències, la química ocupa una posició central de resposta al progrés de la societat. És, alhora, una ciència i un sector industrial. Com a ciència, el seu objectiu és la recerca i l'estudi de les propietats i de les transformacions de la matèria; mentre que, com a sector industrial d'alta tecnologia, persegueix l'aprofitament de les matèries i els productes no naturals. Atès que tot allò que es pot tocar, veure, olorar o sentir és matèria, l'abast d'aquesta disciplina és il·limitat.\nEl grau en Química de la UAB es caracteritza per un elevat grau d'experimentalitat ja des del primer curs. El 50% del total de crèdits té un caràcter eminentment pràctic. A més, s’ofereixen tres mencions en concordança amb l'evolució de la química en els darrers anys: Química de Materials, Química Biològica i Química Industrial i Ambiental, que potencien les bones perspectives professionals dels graduats. Així mateix, i de forma innovadora, la UAB ofereix la possibilitat de cursar els graus de Física i Química de manera conjunta.\nEn el grau en Química, a més de la docència, destaca també l'alta qualitat i el reconeixement internacional de la recerca que es desenvolupa al Departament de Química de la UAB. El departament compta amb un gran nombre de grups de recerca de prestigi internacional que faciliten a l'alumne un contacte continuat amb els últims avenços en química. A més, destaca l’oferta de serveis i laboratoris com el Servei de Ressonància Magnètica Nuclear, el Servei de Difracció de Raigs X, el Servei d'Anàlisi Química o el Laboratori d'Ambient Controlat (Sala Blanca).\nCapacitat de raonament lògic i anàlisi rigurós.\nCapacitat de comprensió abstracta.\nOrdre, rigor i mètode en el treball.\nEs recomana tenir un bon nivell de matemàtiques, física i química, i també coneixements d'anglès.\nCodi de preinscripció: 21082\nIdioma: Català, castellà i anglès (algunes assignatures s'imparteixen parcialment o totalment en anglès des del primer curs).\nTítol que s'obté: graduat/da en Química


El món local es manifestarà en defensa dels empresonats i imputats per les protestes contra la sentència\nEls municipis es manifestaran en defensa dels empresonats i imputats per les protestes contra la sentència\nUna trentena de batlles ja ha confirmat que es desplaçarà amb les seves vares fins la delegació del govern espanyol\nUna trentena de batlles i batllesses d’arreu del Principat participaran el proper 5 de desembre en una manifestació en defensa dels empresonats i imputats arran de les mobilitzacions contra la sentència del Tribunal Suprem. Els batlles que han impulsat aquesta convocatòria fan una crida a la participació de tot el món local i han convidat la batllessa de Barcelona, Ada Colau, a sumar-s’hi.\nCom ja van fer durant l’1-O, es concentraran amb les seves vares a la plaça de Sant Jaume. L’objectiu de la protesta es desplaçar-se fins la delegació del govern de l’estat espanyol i entregar a la delegada de l’executiu espanyol un manifest en contra de la repressió que el 30 d’octubre l’Assemblea de Càrrecs Electes de Catalunya va aprovar per unanimitat.\nEl document que ha consensuat l’ACEC inclou un seguit d’accions unitàries per fer visible el malestar del món local envers la situació de repressió que afirmen que s’està vivint a Catalunya. El text també s’ha remès a l’Associació de Municipis per la Independència, a l’espera de coordinar noves accions conjuntes.\n‘Arran de la sentència del Tribunal Suprem, ens hi movia l’afany de reaccionar des del món local i des de la representativitat institucional inherent a alcaldes i alcaldesses del país, la més propera a la ciutadania’, han expressat els batlles en un comunicat.\nEn aquest sentit destaquen que aquestes accions són una resposta a les demandes ciutadanes que els exigien “fer passes endavant de reacció i protesta”, com ja havien fet durant el referèndum de l’1-O.\nLa protesta tindrà lloc a les deu del matí del 5 de desembre a la plaça de Sant Jaume. Els participants recorreran la Via Laietana amb les seves vares, fins la delegació del govern espanyol, al carrer Mallorca amb Roger de Llúria. Allà tractaran d’entregar el document a la delegada de l’executiu de l’Estat, Teresa Cunillera.\nLa majoria de batlles i batllesses que han confirmat la seva presència són del Maresme, el Vallès Oriental i Osona.


Un total de 53 universitats participen en les 32 agregacions presentades al Subprograma d’Excel·lència | Consumer\nUn total de 53 universitats participen en les 32 agregacions presentades al Subprograma d’Excel·lència\nMinisteri d'Educació compta amb un pressupost de 76 milions d'euros per a la convocatòria 2011\nEl passat 8 de juliol es va tancar el termini per presentar sol·licituds d’agregacions al Subprograma d’Excel·lència del Programa Campus d’Excel·lència Internacional (CEI). En total, han concorregut 32 agregacions en les quals participen 53 universitats espanyoles que hauran d’exposar els seus projectes en un acte públic que tindrà lloc el 20 d’octubre a Madrid. El Ministeri d’Educació va assegurar que aquesta convocatòria 2011 “proporcionarà una visió gairebé completa del mapa espanyol inicial de les CEI”. “En el futur s’incentivarà l’agregació de nous campus als quals ja ostentin la qualificació”, va afegir.\nDe les 32 agregacions CEI presentades a la convocatòria 2011 del Subprograma d’Excel·lència, 13 corresponen a projectes que busquen obtenir la qualificació Campus d’Excel·lència Internacional. També es van presentar altres set projectes que després d’haver concorregut en convocatòries anteriors no van obtenir la qualificació. Altres dos campus que ja ostenten la qualificació “CEI d’àmbit regional” (CEIR) aspiren a ser recalificados com a Campus d’Excel·lència Internacional, i per tant veure reconegut el seu àmbit global. Finalment, 11 campus que ja ostenten la qualificació CEI han sol·licitat finançament addicional.\nSota el Subprograma d’Excel·lència del Programa Campus d’Excel·lència Internacional se sol·licita a les universitats que presentin un projecte de transformació dels seus campus per poder accedir a l’excel·lència internacional, se seleccionen els millors i més viables, se’ls concedeix la qualificació CEI i es finança l’engegada del projecte, amb la intervenció de les comunitats autònomes on es troben aquests campus, va explicar Educació.\nAquesta selecció es realitza en dues fases. En la primera d’elles una Comissió Tècnica selecciona els projectes que podran accedir a la segona fase, on la Comissió Internacional realitza una nova selecció i determina els projectes que obtindran finalment la qualificació CEI i el finançament, amb la col·laboració de les comunitats autònomes, per a la seva engegada. El Ministeri d’Educació compta amb un pressupost de 76 milions per a aquesta convocatòria.\nS’ha previst que la Comissió Tècnica conclogui l’avaluació dels projectes el 28 de juliol, mentre la Comissió Internacional oferirà la seva selecció definitiva el 21 d’octubre, després de la presentació dels projectes en un acte públic que tindrà lloc l’el 20 d’octubre a Madrid.\nEl Programa Campus d’Excel·lència Internacional busca millorar la qualitat de les universitats espanyoles i conduir fins a l’excel·lència als millors campus, tot això en benefici del conjunt de la societat. L’objectiu és reforçar a les universitats davant els grans reptes actuals mitjançant un procés de cerca de masses crítiques i d’agregació estratègica, així com de canvis per potenciar la seva especialització i millorar la seva competitivitat internacional.\ncampus competitivitat especialització finançament\nCampus inclusiu: estudiants amb discapacitat a la universitat\nEducació atorgarà 1.800 beques per als Campus Científics d’Estiu\nLes universitats exposen els projectes candidats a Campus d’Excel·lència Internacional\nEl Grup 9 d’Universitats promourà la difusió científica a través d’un nou segell editorial


Cognoms de Malawi - Cognoms malawians mes comuns\nSi ets aquí és perquè has decidit consultar quins són els 300 cognoms més habituals a Malawi. Segurament alguna vegada has escoltat algun dels cognoms malawians però és possible que en aquesta llista et sorprengui veure cognoms que no sabies que eren tan comuns en un país com Malawi. En aquesta llista tenim informació estadística totalment actualitzada sobre els cognoms que més abunden entre els malawians , de manera que si el que cerques és saber si el teu cognom destacaria a Malawi, ja t'advertim que si no es troba en aquesta llista, sí, el teu cognom seria una cosa poc comuna en terres dels malawians. No obstant això, si el teu cognom apareix entre aquests 300 cognoms, ens temem que hauràs de destacar per altres qualitats, ja que resultaràs bastant corrent pel que fa a cognom per als malawians\nEls cognoms malawians més comuns\nConeixies tots aquests Cognoms de Malawi?\nSi et fixes, al costat de cada cognom d'aquesta llista podràs trobar un número. Aquest número és el nombre de persones que porten aquest cognom a Malawi. Per descomptat és el número oficial aportat segons les últimes estadístiques fetes a Malawi, i tenen en compte no a malawians , sinó a les persones que viuen actualment al país. De manera que és possible que trobis a Malawi algun cognom que sàpigues perfectament que no és un dels cognoms malawians , això et pot ajudar a fer-te una idea de la quantitat de persones d'un mateix país del qual és originari aquest cognom que han emigrat a Malawi i que s'han establert a viure allí.\nTenir informació sobre els cognoms ens ajuda a tenir informació sobre la nostra història, però també sobre la història dels diferents països. Conèixer quins són els cognoms que més abunden a Malawi és aquests moments ens ajuda a fer una foto fixa de la realitat actual del país. D'aquesta manera, i creuant aquestes dades que tenim sobre els Cognoms de Malawi actuals amb els Cognoms de Malawi més abundants fa cent o dos-cents anys, podríem fer-nos una idea de com ha canviat la societat d'un pais com Malawi i el nivell d'impacte que pugui haver tingut la migració en un país com Malawi.\nD'igual manera, és interessant tractar de descobrir quines són les dades actuals dels cognoms més utilitzats als països veïns a Malawi, i si tenen algun cognom en comú o si, per contra, les coincidències són mínimes o inexistents. D'aquesta manera podem endevinar el tipus de relacions que té Malawi amb els seus països veïns, i si hi ha hagut mobilitat entre els països o no. Com pots comprovar, unes simples dades estadístiques sobre Cognoms de Malawi poden aportar molta més informació de la que pugui semblar a simple vista.\nT'ha sorprès algun d'aquests cognoms malawians?\nQuè opines? Has vist ja en aquesta llista de 300 Cognoms de Malawi algun que t'hagi cridat especialment l'atenció? Has trobat a faltar algun cognom que pensaves que era molt comú a Malawi, i que no obstant això, ha resultat no estar en la llista? Segurament si continues investigant en pàgines d'altres països puguis trobar aquest cognom que pensaves que era un dels cognoms malawians i que resulta que és més comú en un altre país que no és Malawi. A vegades les dades ens sorprenen, però això és el que ens anima a voler saber més sobre cognoms i sobre els motius que que els 300 Cognoms de Malawi més comuns siguin els que et presentem en aquesta llista, i no uns altres. T'animem a continuar investigant.\nNoms de Famille Malawiens


Notícies - Medi Ambient confirma que Seniorland no ha començat a restaurar la zona malmesa de l'Heretat Miralles\nMedi Ambient confirma que Seniorland no ha començat a restaurar la zona malmesa de l'Heretat Miralles\nTerritori assegura que, si és necessari, es tornaran a aturar les obres o s'actuarà subsidiàriament per restaurar la realitat alterada\nel 23/set/05 Josep Gimeno Urbanisme PDF\nL'àrea de Medi Ambient confirma que Seniorland no ha començat a restaurar la zona malmesa de l'Heretat Miralles. La tinenta d'alcalde de Territori, Mercè Conesa, que no ha confirmat si s'ha aprovat ja el projecte de restauració de la zona presentat per la promotora, ha avançat que l'Ajuntament tornarà a aturar les obres o actuarà subsidiàriament per corregir les irregularitats si l'empresa no restaura l'àrea malmesa.\nEl tinent d'alcalde de Medi Ambient, Eduard Pomar, ha confirmat que la restauració de la realitat física malmesa de l'Heretat Miralles no ha començat, malgrat que el decret d'alcaldia establia iniciar aquests treballs com a condició per poder continuar, de forma simultània, la construcció de 24 habitatges en aquest sector.\nMentrestant, Eduard Pomar constata que la promotora immobiliària no ha iniciat encara les obres per restaurar 'la realitat física alterada' de l'Heretat Miralles.\nHem constatat que la promotora no ha tirat endavant encara les obres per restaurar la realitat física alterada de la zona.\nPer la seva banda, la tinenta d'alcalde de Territori, Mercè Conesa, no ha confirmat encara si el consistori ha aprovat el projecte de restauració de la zona que va presentar en el seu moment Seniorland. Conesa ha avançat que l'Ajuntament contempla tornar a aturar les obres de l'Heretat Miralles o actuar de forma subsidiària per corregir les irregularitats, si la promotora no restaura la zona afectada.\nMercè Conesa explica quins tràmits previs s'haurien de seguir per actuar de forma subsidiària.\nEs pot tornar a aturar les obres de la zona o actuar de forma subsidiària si la promotora no restaura la zona.\nLes àrees de Territori i Medi Ambient es reuniran dilluns per analitzar la situació de les obres de Heretat Miralles.


Dubtes de llengua: de març 2010\nRecorde que fa temps, quan al principi de governar el PP el país, que el dit partit va cedir al soci de govern Unió Valenciana la conselleria de Mig Ambient: no cal dir que les rialles eren propícies perquè hom es demanava on parava l'altre mig. Aquest fet tan popular de traduir Medio Ambiente per mig i no medi, duu maldecaps a uns quants parlants perquè no són conscients que una cosa és un àmbit i una altra la meitat d'una cosa.\nRelacionat amb açò, temps ençà que em pega voltes el mot mediador: apareix sovint als mitjans de comunicació, siguen en les notícies d'àmbit social, siguen programes d'economia. Aquesta paraula passeja per la nostra llengua sense que no li diga ningú res, fins i tot el DIEC. Després de consultar aquest diccionari i el DVCB, hom s'adona d'una cosa: que mediador, ço és, la persona que es clava pel mig per a apauar un conflicte a dues o més bandes, és una paraula molt moderna, i que tradicionalment (des de Llull com a mínim) hom feia servir mitjancer.\nÉs per això que lectors, professionals de la llengua de la CCRTV (de la RTVV també, toca), i d'altres que fusseu la llengua, que voleu un català genuí, recupereu el mot mitjancer.\nPublicat per dospoals a 9:51 2 comentaris:\nDamunt i sobre\nCom deveu haver llegit els qui seguiu el blog aquest, m'agrada anar als cursets que Conselleria d'Educació organitza els estius. Concretament aquells en què l'Abelard Saragossà diu alguna cosa. Hom pot estar d'acord o no amb les seues idees (de fet, jo encara hi estic enfadat perquè fa servir la preposició a través de de manera poc popular), però el cert és que em fa pensar en les punyetes amagades que tenim en català, i que si hom es queixa que estem infestats de castellanismes, hom hauria de mirar altres invasions subtils que vénen també d'altres idiomes, les quals sembla que tenen més perdó. Però d'açó, en parlaré en un altre text, no sé si en aquesta finestra o en una altra.\nAnem al tema. Aquell dia, l'Abelard va comentar els usos de les preposcions dalt, damunt i sobre. Hi va fer la comparació en texts medievals i actuals, i va mostrar-nos que en la llengua estàndard i literària la paraula sobre anava arraconant la forma damunt; que sobre, que tenia un matís més metafòric, intel·lectual, havia esdevingut més físic. Doncs bé, m'he fixat que en la llengua que fa servir la CCRTV fa temps que hom bandeja la preposició damunt per sobre, i que aquest ús ha generat de retruc una altre fenomen que és el de substitutir el pronom personal pel pronom possessiu. Vos en pose uns exemples: Lleva't de sobre meu (Lleva't de damunt de mi); Ho va posar a sobre seu (Ho va posar damunt d'ell); L'Esperit del Senyor reposa sobre meu (L'Esperit del Senyor repose damunt de mi/jo), etc. Altrament, fins i tot, amics meus de la carrera, valencians, quan parle amb ells, ja han assumit aquest canvi, i qui diu amics, diu especialment escriptors valencians que també ho fan.\nMireu, a mi, em costa molt fer servir aquest sobre en lloc del damunt, i per molt que hom vulga passar-me ase per bèstia, pense continuar fent servir aquesta distinció damunt físic i sobre metafòric (Hui debatrem sobre el tema de les drogues). Hom podria dir, ves a saber, si jo aniria en contra de la unitat de la llengua o que potser faig apologia del col·loquialisme per damunt (sobre?) l'estàndard, però tinguem en compte açò: en francés, la paraula sûr representa tant damunt com sobre i açò empeltat en la nostra llengua i escampat pels nostres (uns quants) lletraferits (terroristes del llenguatge) fa ferum de gal·licisme innecessari i empobridor.\nNota: del canvi de tu per teu, en podem parlar en un altre text: vos pareix bé?\nPublicat per dospoals a 11:35 9 comentaris:\nIntrús, intrús (però consentit)\nJa a la venda el nou llibre de Josep Vicent:\nPublicat per dospoals a 21:30 Cap comentari:


PAPAS VALIENTE - Informació sobre la marca\nMarca PAPAS VALIENTE a Espanya\nEn data 10/09/2004 es va realitzar OPOSICION DEL NOMBRE COMERCIAL 0162628\nEn data 10/09/2004 es va realitzar OPOSICION BASADA EN MOTIVOS SIGUIENTES: ART.5.1 c\nEn data 30/09/2004 es va realitzar OPOSICION DE LA MARCA 0284691\nEn data 30/09/2004 es va realitzar OPOSICION DE LA MARCA 1640860\nEn data 16/12/2004 es va realitzar PUBL.SUSPENSO FONDO DE F.RESOL 25/11/2004\nEn data 16/07/2005 es va realitzar PUBLIC. DENEGACION DE F.RESOL: 30/06/2005\nInformació sobre la marca PAPAS VALIENTE amb el nombre M2603309\nLa marca PAPAS VALIENTE amb el nombre M2603309 va ser sol·licitada el 23/06/2004. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca PAPAS VALIENTE amb el nombre M2603309 va ser sol·licitada per Persona física.\nRenovació de la marca PAPAS VALIENTE amb el nombre M2603309\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca PAPAS VALIENTE. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


enceneu els llums!: 01/04/17\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. HUITENA ESTACIÓ: HORTICULTURA I JARDINERIA\nSaber que Ludwig Wittgenstein va fer durant una etapa de la seua vida de jardiner em resulta especialment simpàtic. El seu Tractatus és el meu llibre de capçalera pel que fa a la filosofia, i la resta de les seues obres –en especial els quaderns blau i marró- han estat i són guia de la meua comprensió del món; de manera que quan em poso a fer jardí o a treballar en l’hort, sovint em ve al cap Wittgenstein, i l’imagino fent com jo, traient males herbes, sembrant, adobant la terra i demès tasques que es fan urgent en arribar la primavera, si hom no vol que el seu terreny conreable esdevingui selva.\nTreballar directament la terra genera una mena de benestar que no es pot aconseguir en cap altra feina. Si es tracta d’un urbanita reciclat com jo, l’horticultura i la jardineria és fan pesades, i un parell o tres d’horetes de dedicació em deixen baldat, però el resultat bé s’ho val.\nSigui al camp, al balcó o al safareig, la interacció amb la terra és altament satisfactòria, i fins i tot té efectes antidepressius.\nfotos: gazània a punt d'esclatar; codony amb formiga\nPublicat per LEBLANSKY a 8:30 6 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: filosofia i més, notícies verdes, vida més enllà de despasito\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. SETENA ESTACIÓ: THE DAILY AVALANCHE\nL’edat daurada dels blocs fa anys que va acabar, i a falta d’un revival improbable, facebook, whatsapp i instagram han pres el relleu, amb el que això comporta de bo i de dolent. La immediatesa d’aquests és enorme respecte als blocs, però també la superficialitat. Les entrades de facebook exigeixen brevetat i s’obliden quasi amb la mateixa facilitat amb que es llegeixen, en part per l’esmentada brevetat, però també per l’allau de noves entrades que van solapant-se. Més exagerat és el cas del whatsapp, ja que aquí es tendeix a ser encara més breu i directe.\nPel que fa a la interacció, no hi ha color: si el comentari a una entrada d’un bloc es fa en unes quantes línies, en el facebook això es substitueix habitualment per un like, que ve a ser com una mena de confirmació de lectura fins i tot quan no s’ha llegit –cosa molt habitual-, i en el whatsapp per uns quants emojis acompanyats de vegades per dos o tres paraules, monosíl·labs preferentment.\nPer quins motius els blocs van anar caient? Un de clar és que ocupen temps, tant per gestionar-los com per llegir-los i participar-hi fent comentaris (cal recordar que una de les frases més recurrents en el món blocaire era que els blocs es nodreixen dels comentaris); massa temps per qui es passa gran part del dia treballant i quan arriba a casa ha de combinar la vida familiar amb el seguir treballant, i com a màxim té una estona lliure que aprofita per espatarrar-se davant el televisor i mentre fa zapping entra al facebook i al whatsapp i va posant likes i emojis, cosa que també pot fer mentre prepara el sopar, cuida dels nens, sopa, recull els plats, prepara la roba, i etc.\nAlguns blocs, però, han continuat tan ferms i frescos com sempre, i amb la mateixa producció setmanal de posts. Un d’ells és The Daily Avalanche, on l’Allau fa llistes, parla d’art en general i de cada una de les seues manifestacions en particular; també de matemàtiques i lògica, de viatges, de la vida quotidiana, i d’algunes coses més.\nÉs un plaer llegir The Daily Avalanche, el millor exponent de l’aufklärung blocaire, amb enciclopedisme inclòs: allà he anat a informar-me sobre una peli, un llibre o una sèrie de la tele, i la personalíssima crítica de l’Allau m’ha estat molt més útil que la de qualsevol publicació especialitzada; he conegut autors i obres que ignorava i dels quals he fruit posteriorment; i he aprés més del què en sabia de les coses que creia que en sabia molt; perquè l’Allau en sap i perquè li agrada, i això arriba al lector. I per molt apurat que hom vagi de temps, sap que aquells posts sempre hi seran allà, a punt per ser llegits i comentats si es vol, i si és així, la resposta està assegurada.\nDesitjo, confio i espero que The Daily Avalanche continuï durant molts anys: és un món que l’Allau comparteix quasi diàriament amb qui vulgui visitar-lo.\nMés enllà de despasito, encara hi ha vida als blocs.\nPublicat per LEBLANSKY a 8:30 20 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: cultura popular, Intimitats blocaires, vida més enllà de despasito\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. SISENA ESTACIÓ: VADE COMICS\nEls tebeos són una de les meues passions, i per evitar arruïnar-me cada mes comprant tots els que m’agraden, ja fa temps que vaig decidir reduir el radi de compres als àlbums francesos, tot i que en ocasions també en cau algun que no ho és.\nAquest vet implica un cert sacrifici, però ni de lluny tant com es podria pensar: sóc un amant de la línia clara, de l’escola de Marcinelle i de les publicacions franco-belgues en general, o sigui que puc passar bastant bé sense manga ni còmics americans.\nEl problema és amb qui comentar: parlar de tebeos no resulta fàcil, així que quan vaig conèixer l’Óscar, el propietari d’una minúscula botiga de còmics al carrer Sant Benet de Mataró, em vaig alegrar moltíssim, ja que havia trobat algú tan fan o més que jo.\nL’únic problema és que, tot i que l’Óscar és freak fins la medul·la, amb ell no pots parlar de tebeos, s’ha de parlar de còmics, que és la seua passió: no coneix l’obra d’en Chaland, però venera Frank Miller; Franquin li sona a dictador jibaritzat, però és capaç de recitar de memòria el nom de tots els dibuixants i guionistes que han passat per la Patrulla X des dels seus inicis; el cognom Le Gall només li recorda una marca d’espaguetis, però cada nit abans de dormir li resa una oració a Mike Mignola. O sigui que, sempre que el fan tingui la precaució de recordar que la botiga es diu Vade Comics i no Bédé Albums, pot anar-hi a passar una estona d’allò més educativa amb l’Óscar i compartir passions dibuixades.\nAquestes vacances de Pasqua la meua visita ha estat ineludible, i com a conseqüència d’això, sobre la tauleta de davant del sofà de casa meua, Le maître des hosties noires i el quart àlbum del Gus de Blain han compartit espai amb El viejo Logan 1 els tres primers volums d’Y el último hombre.\nTambé a Mataró hi ha vida més enllà de despasito.\nPublicat per LEBLANSKY a 8:30 5 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: cultura popular, tebeos i més, vida més enllà de despasito\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. INTRO\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. PRIMERA ESTACIÓ: YOUR...\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. SEGONA ESTACIÓ: AUSTRA\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. TERCERA ESTACIÓ: JOAN...\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. QUARTA ESTACIÓ: MR. S...\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. CINQUENA ESTACIÓ: DAZ...\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. SISENA ESTACIÓ: VADE ...\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. SETENA ESTACIÓ: THE D...\nVIDA MÉS ENLLÀ DE DESPASITO. HUITENA ESTACIÓ: HORT...


Reivindicant la història local: la inauguració a Begur de l’exposició “La Guerra del Francès a les comarques gironines, 1808-1814” | Història! Bloc de Genís Barnosell\n← El periodisme serà comparatiu o no serà? A propòsit de la nevada d’ara fa un any\nLibia: una guerra civil “soviètica” →\nReivindicant la història local: la inauguració a Begur de l’exposició “La Guerra del Francès a les comarques gironines, 1808-1814”\nPosted on 10/03/2011\tby gbarnosell\nAquest dissabte passat, 5 de febrer, va tenir lloc la inauguració de l’exposició “La Guerra del Francès a les comarques gironines, 1808-1814” a la Sala Municipal d’Exposicions de Begur. Van intervenir l’alcalde de Begur, Jordi Català, el diputat de cultura de la Diputació de Girona, Roger Zamorano, i jo mateix com a comissari de la mostra. Català va destacar l’interès de l’Ajuntament de Begur en la difusió de la història i, en aquest cas concret, de la difusió d’un període prou desconegut com la Guerra del Francès, que entre altres repercussions a Begur va tenir la destrucció del castell de Begur en una incursió anglo-espanyola. Roger Zamorano va destacar la importància del conflicte internacional que van ser les guerres napoleòniques per a les comarques gironines. També va assenyalar el model d’una exposició itinerant com una bona manera de fer difusió històrica, acompanyada dels trítptics i del catàleg que s’ha editat expressament i que, anant més enllà d’un estricte catàleg, vol posar a l’abast dels lectors i lectores tota una síntesi sobre la guerra a les comarques gironines.\nPer la meva banda, vaig destacar un parell de característiques de l’exposició: la voluntat d’oferir un discurs coherent sobre la guerra a totes les comarques, per una banda, i, per l’altra, una bona representativitat territorial. Una mica argumentat, ho teniu tot seguit:\nBenvolgut Diputat, alcalde, ciutadans i ciutadanes, bona tarda, bon vespre a tothom.\nQuan vam començar a plantejar aquesta exposició amb els responsables del Patronat Eiximenis va quedar clar de seguida que, entre altres, havia de tenir dues característiques fonamentals.\nHavia de ser, per una banda, una exposició que expliqués el conflicte en el conjunt de les comarques gironines i no n’hi havia prou, per tant, d’acumular dades inconnexes sinó que calia preocupar-se de possibles característiques comunes a totes les comarques. D’aquí, per exemple, que l’exposició tingui, molt al començament del recorregut, una cronologia de la guerra a les comarques gironines que delimita unes grans fases i que permet fer inteligibles les dades concretes i locals. Així, una dada local, una batalla, el cessament o la creació d’un ajuntament, la crema d’un poble, es fan comprensibles en el devenir general de la guerra: així, per exemple, fets com la incursió de tropes espanyoles a La Bisbal el setembre de 1810 deixa de ser un fet aïllat per passar a ser una operació complexa que tenia per objectiu prendre les Medes i estrangular el comerç de cabotatge francès.\nPer altra banda, l’exposició havia de ser territorial. És a dir, no es podia limitar a les poblacions principals sinó que havia d’aplegar informació representativa del conjunt de les comarques. I això perquè la guerra es va viure i patir a tots els llocs i llogarrets i no només a les poblacions importants i perquè esdeveniments que van tenir lloc en petites poblacions també són importants per a la comprensió general de la guerra. Així, el setembre de 1810, poc abans dels fets de La Bisbal esmentats abans, una fragata britànica i una altra d’espanyola van desembarcar 100 soldats a Begur, que van atacar la guarnició francesa i la van fer presonera. L’acció, com la de La Bisbal, formava part d’una lluita formidable i decisiva: l’intent dels exèrcits en guerra de garantir o impedir els subministraments de l’altre -un fet que és decisiu en qualsevol conflicte. Les petites accions locals, per tant, són fonamentals per entendre tota la guerra.\nTot plegat ens serveix, per anar acabant, per destacar quelcom que la historiografia actual ja accepta plenament, que és la importància de la història local. La història ha deixat de ser només la història dels grans esdeveniments o dels grans processos històrics per ser també la història de la vida quotidiana i dels fets que s’esdevingueren en poblacions de la més diversa importància. Les preguntes que ens fem a escala local serveixen per respondre els grans interrogants.\nTeniu, així, una aproximació a com van viure i patir aquella guerra les nostres poblacions, amb quines idees van lluitar aquella gent i com eren aquells pobles que fa dos-cents anys van veure passar les guerres napoleòniques. I a més l’Arxiu Municipal ha ampliat les dades locals amb una exposició complementària de documentació de Begur que ajuda en gran manera a il·luminar tota aquella època. I teniu també les dades bàsiques per entendre aquelles vivències en el context general en què es produïen: el català, el de la monarquia hispànica i el de tota una Europa que va viure en aquells anys una autèntica guerra civil.\nDir només que teniu gratuïtament a la vostra disposició un “acordió” que resumeix les dades bàsiques de l’exposició i un díptic que resumeix les dades del Baix Empordà. I qui vulgui aprofundir en tot això teniu el catàleg de l’exposició, aquest de pagament, en el qual hem col·laborat 14 autors per presentar una síntesi del que sabem avui sobre aquella època. Espero, doncs, que ho trobeu tot plegat prou interessant.\nL'exposició, a Begur. Al fons, documents de l'arxiu municipal de Begur exposats com a acompanyament de l'exposició (foto GB)\nCal destacar que l’exposició a Begur s’emmarca en un conjunt d’actes, organitzats per l’Ajuntament de Begur, que tenen lloc sobre la Guerra del Francès i que ofereixen un “març temàtic” sobre el tema i que inclou, a més de l’exposició,\nel passat 4 de març, la projecció de la pel·lícula “Bruc”, acompanyada per un col·loqui amb l’historiador Gabriel Martín Roig sobre la pel·lícula “Bruc”\ndissabte 19 de març, a les 19:00 hores, conferència de Jordi Bohigas: “Begur durant la Guerra amb França”\ndurant aquest març, emissió per Ràdio Begur de diversos espais divulgatius\nL’exposició es mantindrà oberta del 5 al 26 de març de 2011, els dies següents:\ndijous, de 17:00 a 20:00 hores\ndivendres i dissabtes, de 16:00 a 20:00 hores\nOrganitza: Patronat Francesc Eiximenis; porten l’exposició a Begur: Diputació de Girona, Ajuntament de Begur i Institut d’Estudis del Baix Empordà


Cornellà se suma a la lluita contra la pobresa amb les V Jornades de la Dignitat - Ajuntament de Cornellà\nCornellà se suma a la lluita contra la pobresa amb les V Jornades de la Dignitat\nCornellà se suma a la lluita contra la pobresa amb les V Jornades de la Dignitat https://www.cornella.cat/ca/actualitat/notes-de-premsa/NotaDePremsa248 https://www.cornella.cat/@@site-logo/00-portada-ajcornella_03.png\nLes Jornades de la Dignitat tornen del 8 al 10 de juny, tres dies plens d’activitats que finalitzaran amb el dissabte reivindicatiu\nTots aquells que ho desitgin poden adherir-se al Manifest per la Dignitat a través de www.cornella.cat o durant les activitats programades\nCornellà planta cara a la pobresa i per fer-ho compta amb un gran número d’entitats, centres educatius i institucions de la ciutat que organitzen tot tipus d’activitats reivindicatives, fent especial interès en la defensa dels infants. Aquests actes, adreçats a totes les edats, tenen com a objectiu divulgar i posar de manifest l’existència de bosses de pobresa i situacions d’exclusió social que viuen moltes famílies, tot i que els indicadors econòmics dibuixin una millora socioeconòmica.\nAquest any, el periodista i presentador cornellanenc, Jordi Évole inaugurarà les jornades, el dijous 8 de juny a l’Auditori de Sant Ildefons, amb la presentació del documental “Astral” on es mostra la tragèdia dels migrants al Mediterrani.\nEl divendres serà el torn de la mobilització del món educatiu, amb activitats que reivindicaran els valors i la importància de l’educació per garantir la igualtat d’oportunitats a la societat, organitzades per diversos centres educatius, les AMPA del municipi, i centres formatius per a joves com La Carena i El Llindar.\nLes Jornades de la Dignitat finalitzaran amb el Dissabte Reivindicatiu, que començarà amb el VII Cros Popular del PELL Contra la pobresa energètica on les calories cremades per part dels participants es convertiran en kWh de consum elèctric i de gas per famílies que es troben en situació vulnerable; al final de la jornada es quantificaran els kWh aportats pels participants que es transformaran en mesures de prevenció de la pobresa energètica que impulsarà l’Ajuntament de Cornellà.\nTambé el dissabte les entitats socials de la ciutat es donaran cita a la plaça de Catalunya per explicar els seus projectes i reclamar, de forma conjunta, mesures per contrarestar els efectes de la crisi. A més, como cada any tindrà lloc la festa de la Ludoteca El Dau amb activitats acompanyades de la Guàrdia Urbana, els Mossos i Creu Roja, entre d’altres.\nEl Manifest per la Dignitat\nDurant la setmana tindrà lloc una recapta d’aliments destinats a la Botiga Solidària, que proporciona productes bàsics a famílies en situació de dificultat econòmica del municipi. Tot els que ho vulguin podran col•laborar-hi portant aliments a mercats municipals, escoles bressol, establiments adherits i entitats col•laboradores de la ciutat fins al dissabte dia 10.\nA més, totes les persones que ho desitgin poden adherir-se al Manifest per la Dignitat, que posa en relleu el sorgiment d’una nova pobresa que sobretot afecta els infants, convertint-se en el col•lectiu més vulnerable ja que la seva situació “pot derivar en problemes psicosocials i de falta d’oportunitats de futur”.\nÉs la cinquena edició d’aquesta programació, que està impulsada per l’Ajuntament de Cornellà dins del marc de l’Acord Social contra la Crisi, una taula que aplega una trentena d’entitats, institucions, grups polítics, agents socials i particulars del municipi, amb l’objectiu lluitar contra l’escletxa social i les desigualtats generades per la crisi des del diàleg i des del consens.\nCornellà de Llobregat, 6 de juny de 2017\nAnterior: El programa del Corpus 2017 presenta més de 160 propostes d’oci i cultura, per gaudir d’unes festes igualitàries i lliures de sexisme a Cornellà\nSegüent: Cornellà continua donant suport als infants més vulnerables amb els casals socials d’estiu


Ajuntament de Cassà - La tendència de contagi a Cassà de la Selva va a la baixa\nLa tendència de contagi a Cassà de la Selva va a la baixa\nAvui ha aparegut en un mitjà de comunicació gironí la notícia segons la qual Cassà de la Selva és un dels municipis on més augmenten els casos de la Covid-19 en l’àmbit de les comarques gironines. L’ajuntament vol fer públiques les dades actuals del municipi per evitar confusions i alarmisme entre la població.\nSegons les dades del mateix Departament de Salut, en el municipi de Cassà de la Selva s'han detectat 7 casos positius de la Covid-19 en la darrera setmana, amb una tendència descendent. Les fonts consultades per l’Ajuntament de Cassà han confirmat que en el municipi només hi ha 2 casos positius registrats a dia d’avui.\nEn el mitja de comunicació s’ha publicat textualment, “El contagi a Cassà de la Selva també és elevat. En la darrera setmana, s'han sumat 65 positius, 27 més que la setmana passada”\nDes de l’Ajuntament, desconeixem les fonts consultada per aquest mitjà respecte a Cassà de la Selva.\nCassà de la Selva, és el municipi que centralitza l’Àrea Bàsica de Salut de Cassà. Aquesta és la unitat territorial a través de la qual s'organitzen els serveis d'atenció primària de salut, i que ofereix assistència al Centre d'Atenció Primària (CAP) situat al mateix municipi, a més del CAP de Caldes de Malavella i els consultoris locals de Llagostera, Quart, Llambilles, Campllong i Riudellots de la Selva. Aquest centre dóna serveis de salut a una població aproximada de 31.000 habitants.\nPel que fa a la vacunació en el municipi, va a bon ritme i ja s’han vacunat tots les persones majors de 75 anys. Cal especificar que un petit número de persones no se l'han volgut posar i que d’altres no s’han localitzat. Per aquest motiu recordem que en ambdós casos poden trucar al CAP de Cassà i concretar hora per rebre la vacuna. En les properes setmanes ja es començarà a vacunar a partir dels 72 anys.\nAprofitem l’ocasió per recordar que el millor sistema per evitar el contagi és la prevenció. Els contagis poden afectar a qualsevol edat i per tant, no podem relaxar-nos i cal anar sempre amb la mascareta, rentar-nos les mans sovint i evitar aglomeracions de gent.


Campanya SOS Alhambra per salvar el Cinema Alhambra de la Garriga\nMicromecenatge i activitats\nDes del mes de juny la campanya SOS Alhambra recapta diners amb diferents activitats i micromecenatge per aconseguir finançar un projector digital per al Cinema Alhambra, un requisit clau perquè l'emblemàtic cinema de la Garriga no hagi de tancar. Aquesta setmana organitza una castanyada amb doble sessió de cinema.\n28/10/2013 - 17.12\nDesprés de vuitanta-cinc anys projectant pel·lícules, el Cinema Alhambra de la Garriga (Vallès Oriental) es veia abocat al tancament. Dotat d'un projector de 35 mm, cada vegada és més difícil trobar pel·lícules en aquest format i a finals d'aquest any totes es distribuiran en format digital. Els propietaris, però, no podien fer front a la despesa de comprar un projector digital. En aquest context, el Cineclub la Garriga va engegar aquest estiu la campanya SOS Alhambra, destinada a aconseguir 55.000 euros per equipar la sala amb un equip de digitalització i poder continuar oferint estrenes cinematogràfiques. El blog del Cineclub la Garriga recull en un manifest les raons per les quals es va engegar aquesta campanya per salvar el cinema. Hi han col·laborat el Cinema Alhambra i l'Ajuntament de la Garriga i s'hi han sumat els esforços d'entitats, institucions, empreses i persones per recollir prou diners. I és que el Cinema Alhambra és un cinema emblemàtic a la comarca. Ubicat en un edifici centenari amb façana modernista, representa un dels pocs cinemes de poble que encara existeixen. Des de finals dels anys 70 el dirigeix Josep Maria Miró, que ha apostat per una programació doble de qualitat especialitzada en cinema en versió original europeu, d'autor i català. Una oferta cultural i d'oci que els veïns de la comarca i les rodalies no volien deixar perdre.\n"L'Alhambra fascina", espot de la campanya SOS Alhambra\nA més de la campanya de micromecenatge SOS Alhambra, en què qualsevol persona pot col·laborar amb la seva aportació econòmica, s'han organitzat molts d'actes per recaptar els diners. El concert de La Troba Kung-Fu en va ser el primer, a finals de juny, per donar pas l'endemà, 27 de juny, a la presentació de la campanya amb la presència de Sergi López, Paco Poch, J. A. Bayona i Lluís Castells i la projecció de "Tango". Altres iniciatives van ser el concert de Balago, el recital de poesia a càrrec de Montserrat Carulla, el concert de Miquel Comamala, la venda de samarretes i una xocolatada infantil, entre d'altres.\n"L'Alhambra fascina", espot de la presentació de la campanya SOS Alhambra\nAquest dijous, 31 d'octubre, organitzen una doble sessió de cinema amb "Tesis" i "La semilla del diablo" acompanyada al descans d'una castanyada amb moniatos i vi dolç. El mes de novembre hi ha previstes dues activitats més, la projecció comentada de "Moulin Rouge" (1952) de John Huston i una gran festa final el 23 de novembre, amb música en directe i algunes sorpreses.\nDesprés de quatre mesos d'intensa activitat, les xifres recaptades s'acosten a l'objectiu inicial i fruit d'aquest èxit s'ha creat la comissió "Més Alhambra" per elaborar un nou projecte de futur i viabilitat per al Cinema Alhambra que sigui capaç d'augmentar els nombre d'assistents, diversificar públics i l'oferta del cinema, amb concerts i actes cívics i culturals. El cinema mantindrà el projector tradicional de 35 mm i el projector digital serà un nou recurs per a les entitats, institucions, empreses i persones que han fet possible que el cinema continuï endavant, conservant a la vegada l'esperit d'un cinema únic i màgic que el va fer protagonista del documental "Cinema a la fi", de Meritxell Soler i Julián Vázquez.\n"Cinema a la fi", de Meritxell Soler i Julián Vázquez\nCampanya SOS Alhamba\nBlog del Cineclub la Garriga\n31 d'octubre, doble sessió i castanyada\nCastanyada, moniatos i vi dolç\n23.30 ""La semilla del diablo"


La premsa de la província de Lleida (1898-1939) – BIBLIOTECA PÚBLICA DE SORT\nUn llibre d’Albert Royo Campo\nEdicions de la Universitat de Lleida, 2020 – 255 pàgs.\nBIB-ID 1554301007 – 070(467.1)(09) ROY\nDes d’un considerable volum de publicacions periòdiques, diaris, setmanaris i revistes de tot l’àmbit territorial lleidatà, el fons documental de la Biblioteca-Hemeroteca de l’Institut d’Estudis Ilerdencs (IEI) ens acosta al gran rebull periodístic de la primera meitat del segle XX en el que avui són les comarques de Lleida, l’Alt Pirineu i l’Aran.\nÉs per això que la publicació d’aquest llibre de l’historiador Albert Royo Campo, La premsa de la província de Lleida. Territoris, societats i cultures entre la tradició i la modernitat, l’hem d’entendre com una iniciativa necessària i molt esperada, per l’àmplia aportació a l’estudi de la constel·lació de publicacions que es troben a l’IEI i que l’autor delimita entre dues dates crucials de la història del país: el 1898, quan la crisi colonial culmina en una derrota estrepitosa i humiliant – moment que precipita el catalanisme contemplatiu i jocfloralesc devers el catalanisme constructiu, partidari d’intervenir en els afers de l’Estat -, i el 1939, últim any de la Guerra Civil, quan, manu militari, l’exèrcit, la dreta espanyola i la majoria de la jerarquia eclesiàstica imposen un silenci que a la llarga esdevindrà «una manera vibrant de dir les coses», segons Triadú.\nEn l’entretemps d’aquell convuls període, quan apareix la premsa de masses i quan desapareix, com a principi bàsic de les societats democràtiques, el dret a estar informat, l’autor d’aquest copiós treball xifra en 469 les publicacions periòdiques que s’editen en el conjunt de les terres de Lleida. Una xifra considerablement alta, si atenem als minsos i desiguals índexs d’alfabetització que caracteritzen la quarantena d’anys que va de la Restaraució a la Segona República, i de la dictadura primoriveriana a la Guerra Civil, però que es justifica per la proliferació d’unes entitats, associacions i agrupacions de tot ordre que necessiten arribar a tota la seva àrea geogràfica i social d’influència. Sense negligir, és clar, la força indiscutible de la premsa com eina de sensibilització catalanista i plataforma d’informació, crítica i opinió.\nLa participació de l’IEI en el Premi Josep Lladonosa d’Història Local de l’Ajuntament d’Alguaire i en l’edició d’aquesta nova publicació del diari La Mañana respon a la voluntat de col·laboració institucional amb els projectes que es fan des del territori impulsats des de les entitats i els governs locals. I, evidentment, des d’un ferm compromís cultural amb els escriptors, investigadors i creadors de l’àmbit geogràfic de Ponent i la recuperació del patrimoni.\nEn aquest cas concret, doncs, a La premsa de la província de Lleida, l’autor no tan sols inventari i cataloga sinó que, des de l’anàlisi metòdica i rigorosa, vincula i contextualitza el floriment de la premsa local i comarcal (en català i en castellà) a la realitat política, econòmica i social de cada comarca, fet que afavoreix la visió àmplia i l’enfocament multidisciplinari d’aquest fenomen cultural i intel·lectual, el de la premsa històrica de proximitat, que maldava per informar, comunicar i culturitzar des de l’àmbit local i, tret de les excepcions reportades en el llibre, en la llengua pròpia del país.\nNOTA – Del municipi de Sort (Pallars Sobirà) s’hi ressenyen les publicacions\nAlt Pallars (1933-1934)\nRenaixement montanyés (1918)\nAnterior El meu germà es diu Jessica\nSegüent El parque mágico


La calidesa de la seva gent, l’exotisme de la seva naturalesa i la seva arquitectura colonial en fan un destí de somni. Un país ple de contrastos, des de l’Amazones a les platges caribenyes, passant per les ruïnes arqueològiques. A Colòmbia, descobrirem exquisides i antigues ciutats colonials com Cartagena d’Índies i Vila de Leyva, idíl·liques platges del Carib com les Illes del Rosario i San Andrés i ens allotjarem en una antiga Hacienda Cafetera.\nEl visitant trobarà al costat de la festa als carrers, les contradiccions més sorprenents. Com aquells primers conqueridors que van venir a la recerca de tresors, descobrirà per fi que l’or de El Dorado és la seva cultura, les seves tradicions, la seva bella i fèrtil terra, les seves muntanyes escarpades, la seva gent hospitalària i els seus déus sobrevivint disfressats sota un mantell de llum i d’alegria.\nLa multitud de paisatges que alberga aquest país captivarà el viatger\nColòmbia posseeix un clima tropical que es caracteritza per una temperatura uniforme la major part de l’any. La diversitat ètnica també es manifesta en la gastronomia, en què s’hi barregen ingredients indígenes i espanyols amb formes de preparació africanes, àrabs i espanyoles.\nBogotà és la capital i la ciutat més poblada de Colòmbia, amb una arquitectura que mescla els estils colonials, criolls i moderns, sense oblidar extensos barris populars, provocats per una forta immigració. De visita obligada, Cartagena de Índies, una bonica ciutat que va ser declarada Patrimoni de la Humanitat per la Unesco.\nD’altra banda, si un disposa de més dies, es pot anar fins a l’arxipèlag de San Andrés, una de les destinacions preferides per la bellesa de les seves platges, els seus impressionants esculls i aigües cristal·lines. És un paradís per als bussejadors.\nFinalment, no es pot dissociar Colòmbia del cafè. Els departaments de Caldas, Quindío i Risaralda conformen el Triangle del Cafè, on asseguren que neix el millor cafè del món. Aquesta zona s’ha consolidat com la primera destinació rural d’Amèrica Llatina, gràcies al condicionament de les seves hisendes tradicionals en allotjaments turístics d’alt nivell.\nagències de viatgesAmèrica LlatinaaventuraColòmbiaEstiuhotelsVacancesViatgesViatges Emocions


Vestits i complements Escarpins Taronja preus a Scubastore, comprar, ofertes\nEscarpins - Color: Taronja ()\nSabem que sempre busques les últimes novetats de Escarpins. Per aquest motiu, a la nostra botiga online, t’oferim els millors productes de submarinisme a preus que no voldràs perdre’t! Tenim milers de productes de les marques més prestigioses de submarinisme com .... A scubastore, la teva botiga online de submarinisme, sabem com d’important és per tu comprar el millor material. És per això que només et venem els millors productes de Escarpins de les principals marques de submarinisme i al millor preu online. A més a més, et garantim la major seguretat al realitzar la compra online, i t’entreguem ràpidament els productes que més necessites sense que t’hagis de desplaçar. Fes la compra des de qualsevol dispositiu i t’ho portem directament a casa! T’oferim una gran varietat de productes de submarinisme per tu i els teus amics a només uns quants clics de distància. A scubastore, la teva botiga de submarinisme online, tenim les últimes novetats de Escarpins a nivell mundial. Si ets un amant de submarinisme a qui li agrada compartir l’esport amb amics o familiars o simplement disfrutar de la naturalesa, tenim milers de productes perquè puguis fer-ho ben equipat! El nostre equip d’especialistes de submarinisme t’ajudarà a escollir el model de Escarpins que més s’ajusta a les teves necessitats diàries i alhora s’adapta al teu pressupost. Consulta les categories de Vestits i complements o utilitza el buscador per trobar els productes de Escarpins que vols comprar i aprofita tots els avantatges que t’ofereix la botiga online de submarinisme.


ÉS L’HORA DEL BANY – Tendències, Opinió, Articles\nAmb la pujada de les temperatures i les primeres escapades de cap de setmana a la platja és el moment d’estrenar el teu nou banyador o biquini. Pel que fa al vestit de bany, una de les novetats d’aquesta temporada que guanya addictes és l’estil esportiu, com si haguessin sortit directament de la piscina o del gimnàs per posar-se a la platja.\nA l’estiu passat, una de les tendències estrella van ser els teixits de vellut, i per aquesta nova temporada que estem a punt d’entrar, seguiran predominant en molts dels models presentats. La ràfia o l’espart és un dels materials que s’imposa en els complements de bany; bosses en formes quadrades i circulars, així com alguns detalls sobre teixit.\nBanyadors on destaquen colors com; el blanc, el groc, negre i el vermell, prisats i volants, ratlles, estampats ètnics i florals, triquinis i banyadors amb asimetries.\nDolores Cortés confia en una supermodel brasilera, Isabeli Fontana, per a convertir-la en l’estrella de la seva presentació. La top, a qui hem pogut veure desfilar en 8 ocasions per a la marca Victoria’s Secret, va lluir en aquesta ocasió dos dels looks que formen aquesta col·lecció per a primavera-estiu 2018, els quals prenen com a referent, el treball manual dels teixits per part de tribus ancestrals.\nAixí, el que més destaca en les propostes de bany és l’acabat artesà dels seus teixits amb trenats, calats i lligats que combinen amb les teles llises però amb patrons plens d’encant que fugen del minimalisme. Banyadors, biquinis i triquinis segueixen aquestes línies, a les que s’afegeixen també uns estampats geomètrics inspirats en el cubisme. Cal destacar que amb aquesta desfilada es va celebrar el 65è aniversari de la creació del primer banyador elàstic de Dolores Cortés.\nAna Locking ens presenta una col·lecció molt visual d’estètica retro i cowboy. El seu atractiu són els teixits treballats amb brocats, micro calats, i estampats d’aus. Aquests materials es tenyeixen de vives tonalitats (grocs cítrics, verds, rosa lavanda i metal·litzats), que es combinen entre sí. Tots aquests colors s’inclouen en la part anomenada ‘Believers’; mentre que els ‘Preachers’ vesteixen d’or, blanc i blau imperial.\nL’edat d’or de Hollywood en clau sexy s’inspira amb l’actriu Hiba Abouk com a model estrella de la presentació per a la col·lecció d’Andrés Sardá. L’univers creatiu del dissenyador per aquesta temporada ens porta conjunts confeccionats en organza de seda en tons pastel, nude, sorra i castany, que combinen amb dissenys de blondes en negre, color triomfal que simbolitza la màxima sensualitat. La col·lecció de bany ens mostra una línia de banyadors i biquinis amb transparències de tul i cristalls de Swarovski brodats, que es combinen amb laminacions de plata envellida.


News Tag: PAC\nEuropa aprova les normes transitòries de la PAC per al període 2021-2022\nDivendres passat, 27 de novembre, la Comissió va acollir amb satisfacció l'acord polític entre el Parlament Europeu i els Estats membres de la UE al Consell sobre les normes de la Política Agrícola Comuna (PAC) per al període transitori 2021-2022. Aquestes normes es basen en el principi de continuïtat de les normes actuals de la PAC i també inclouen nous elements per garantir una transició sense problemes. Aquest acord també cobreix la integració dels fons de l'Instrument Europeu de Recuperació (ERI) en el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER), el que permet que les economies agrícoles i rurals es recuperin i siguin resistents després de la pandèmia de coronavirus.\nLa UE tanca un acord sobre la futura PAC, que entrarà en vigor el 2023\nEstà previst que la UE destini a la nova PAC prop de 390.000 milions d'euros del pressupost europeu, dels quals uns 47.700 aniran a parar a Espanya.\nS'aprova el "Reglament Transitori de la PAC"\nEl Diari Oficial de la Unió Europea ha publicat avui, 31 de gener, el reglament (UE) 2020/127 del Parlament Europeu i del Consell de 29 de gener de 2020 pel qual es modifica el Reglament (UE) nº 1306/2013, pel que fa a la disciplina financera a partir de l'exercici de 2021, i el Reglament (UE) nº 1307/2013, pel que fa a la flexibilitat entre pilars pel que fa a l'any natural 2020.\nL'objectiu és avaluar què ha funcionat i què no durant aquest període, per tal de millorar la programació del desenvolupament rural en el futur.\nÒmnibus: tot el que canviarà de la PAC a partir de 2018\nLa Unió Europea ha aprovat una reforma intermèdia de la PAC, l'anomenat "Reglament Òmnibus", que planteja una sèrie de "millores tècniques" en matèria de pagaments directes, desenvolupament rural o organització comuna de mercat, entre d'altres aspectes.\nEl projecte ODISSEU, una de les iniciatives que es presentarà a la jornada anual de la ReDR\nLa Red Española de Desarrollo Rural està organitzant la Jornada 'Los nuevos retos sostenibles para el medio rural en EDLP-LEADER', que se celebrarà el pròxim 7 de novembre a San Fernando d'Henares (Madrid). Una cita que servirà per analitzar els reptes als quals s'enfronten els territoris rurals de tot Europa en un escenari post PAC a partir del 2020.\nA més de les ponències marc, s'han previst un seguit de taules rodones per analitzar els desafiaments del medi rural com la igualtat de gènere, el retorn de joves i talent als territoris rurals, la despoblació rural, la transició cap a una economia verda, territoris rurals intel·ligents, etc; a la vegada que es presentaran diversos projectes que s'estan duent a terme per tal de fer-hi front.\nUna de les iniciatives que es presentarà és el projecte "ODISSEU", que pretén incentivar i facilitar el retorn de joves cap al medi rural a partir de la creació d'un programa que faciliti la seva inserció laboral i que promogui el compromís social dels i les joves amb el seu territori rural d'origen. Mireia Font, gerent del Consorci GAL Alt Urgell - Cerdanya, grup coordinador del projecte, serà l'encarregada de presentar el projecte.\nEl futur de la Política Agrària Comuna passa per la seva simplificació i modernització\nEl 7 de juliol, a Brussel·les, va tenir lloc la presentació dels resultats de la consulta pública sobre el futur de la Política Agrària Comuna (PAC), així com l'anàlisi realitzada sobre el terreny.


Roma i Haro perden 46 minuts al Dakar, amb el Mini atrapat al fang - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRoma i Haro perden 46 minuts al Dakar, amb el Mini atrapat al fang\nEl pilot osonenc i el seu copilot d'Òdena queden molt endarrerits en la classificació de cotxes\nredacciómanresa/igualada 05.01.2016 | 00:00\nNani Roma i Àlex Haro intenten treure el seu Mini, enganxat al fang, ahir en l´etapa del Dakar FELIPE TRUEBA/EFE\nEl Mini de l'osonenc Nani Roma i l'anoienc Àlex Haro, de copilot, no va estar gens de sort a la segona etapa del Dakar, que en realitat va ser la primera atès que diumenge es va haver de suspendre la cursa per les pluges. L'etapa d'ahir, que es va haver d'escurçar també per raons meteorològiques, va tenir un total de 357 km i va finalitzar en la localitat de Termas de Río Hondo, a l'Argentina.\nRoma-Haro, un dels equips favorits per imposar-se en cotxes, fan quedar atrapats en una zona de fang, Sebastien Loeb, nou vegades campió del món de ral·lis, va ser el guanyador de l'etapa i els Peugeot van firmar un doblet amb segon lloc d'Stephane Peterhansel. Carlos Sainz, també al voltant d'un Peugeot, va tenir un mal inici però es va recuperar a la part final i va acabar en catorzè lloc.\nTercer lloc de Torrallardona\nEn camions, els darrers en arribar a cada etapa, Moi Torrallardona es troba com a navegador del cap de files de l'equip De Rooy, Gerard. Van aconseguir la tercera posició darrera Stacey (MAN) i Versluis, aquest també amb Iveco, deixant enrere els Kamaz russos, encara que les diferències són mínimes. Pel que fa al manresà Pep Vila, també dins l'equip de De Rooy Iveco, assolia una òptima dotzena posició a la fi de la jornada.\nMal dia en les motos\nEls pilots de la Catalunya central no van tenir ahir una jornada massa bona en l'apartat de motos, i cap d'ells es va situar en una posició capdavantera en un dia d'atac del pilot australià Toby Price (KTM), que va guanyar l'etapa, i també es va posar líder amb un marge de dos segons respecte Rubén Faria (Husqvarna). El castellonenc Joan Barreda va completar l'etapa en el setè lloc i a la general és sisè a tres minuts del líder.\nDels nostres, qui va entrar en la posició més avançada de tots va ser el manresà Gerard Farrés, divuitè, a més de vuit minuts. Pel que fa l'anoienc Jordi Viladoms en cedia més de dotze entrant en la posició 26a, molt endarrerit. Finalment, el també igualadí Armand Monleón, que s'estrena en el Dakar, va ser el 37è en l'arribada a meta, a més de divuit minuts de Toby Price. Avui el dia clou a San Salvador de Jujuy; l'especial té 314 km i l'enllaç, 349.


L'Ajuntament de Paiporta instal·la 15 nous aparcaments per a bicicletes i en col·locarà 25 més en breu - Nou Horta\nL'Ajuntament de Paiporta instal·la 15 nous aparcaments per a bicicletes i en col·locarà 25 més en breu\nDivendres, 14 Juliol 2017 15:22\tEscrit per Redacció Publicat en Paiporta-VAL Vist 210 vegades\nLa regidoria d'Urbanisme de l'Ajuntament de Paiporta ha instal·lat les últimes setmanes 15 nous aparcaments per a bicicletes. I en els pròxims dies en col·locarà 25 més, dins de la política d'afavorir un mitjà de transport no contaminant i sostenible com és la bici.\nLa instal·lació de nous aparcaments segueix la línia de recomanacions recollides en el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS), elaborat al llarg dels últims mesos amb la participació de la ciutadania i tècnics municipals, i que s'aprovarà per ple municipal en breu. Les 40 noves ubicacions per a aparcar bicicletes estan repartides per tot el nucli urbà.\nAquesta instal·lació anirà seguida de les obres d'unió del carril bici entre els carrers Literato Azorín i la Carretera de Benetússer, que ja estan adjudicades. La connexió transcorrerà pel Pont Nou i ajudarà a que les dues vores del barranc queden unides per una via d'ús exclusiu per a ciclistes. “La intenció del nostre equip de govern amb aquestes accions i altres que arribaran més endavant és apostar per mitjans de transport sostenibles, per pacificar el trànsit i per a avançar cap a una ciutat amb una mobilitat que pose al centre les persones i no els vehicles privats”, ha afirmat el regidor d'Urbanisme, Medi Ambient i Sostenibilitat, Pep Val.\nMés en esta categoria: « Paiporta, el municipi més transparent del País Valencià\tOberta la inscripció per a la Volta a Peu Infantil de Paiporta, que se celebrarà el 4 d'agost »


Inés Arrimadas proposa donar més protagonisme als militants de Cs si és presidenta del partit\nPublicat 19/01/2020 16:30CET\n"És el moment d'obrir una nova etapa, de rellanar una alternativa de centre liberal progressista a Espanya", reivindica\nLa portaveu de Ciutadans al Congrés dels Diputats, Inés Arrimadas, ha donat a conixer algunes propostes que incorporar en la seva candidatura per a la presidncia del partit, i que presentar en l'Assemblea General de Cs que se celebrar en dos mesos.\nEn un missatge publicat al seu compte de Facebook, Arrimadas aposta per ampliar la participació i protagonisme dels militants i simpatitzants del partit taronja que va presidir Albert Rivera fins la seva dimissió el passat 11 de novembre del 2019.\n"La vostra opinió, les vostres idees i les vostres inquietuds són per a mi molt rellevants i m'agradaria liderar un partit on estiguessin encara més presents", diu l'actual portaveu del partit a la cambra baixa, en referncia als militants i simpatitzants de Cs.\nAixí, de les tres propostes que ha anunciat, les tres tenen relació amb els militants. En primer lloc, planteja la creació d'una rea específica de participació i mobilització en el partit, que el seu objectiu sigui implantar nous mecanismes de participació dels militants i de reforar els que ja existeixen, així com dinamitzar les diferents activitats que puguin desenvolupar-se entre la militncia.\n"M'agradaria que tots els que vulgueu aportar el vostre granet de sorra a Ciutadans tingueu més facilitat per fer-ho, tant territorialment com sectorialment", destaca Arrimadas, que diu ser "conscient de l'enorme talent" i de les "grans capacitats" que tenen les bases del partit. Una altra comesa "important" d'aquesta rea ser, tal com ha explicat, reforar la relació amb persones i entitats de la societat civil i "obrir les portes del partit liberal a tothom qui vulgui igualment sumar el seu esfor, temps i talent".\nLa segona proposta passa per establir una nova dinmica que elevi el protagonisme dels afiliats. En aquest sentit, Arrimadas assegura que si una proposta compta amb un percentatge de suport significatiu entre la militncia, es comprometr al fet que sigui obligatori debatre-la en la direcció.\nLa tercera proposta és la creació d'una Oficina de l'Afiliat, destinada a reforar els canals de contacte amb les bases del projecte, que s'encarregar de "complementar els canals per escoltar, rebre dubtes i inquietuds" i també de traslladar la informació sobre les diferents rees o qualsevol altra informació que pugui ser útil per als afiliats.\n"Si m'elegiu com a presidenta en aquesta nova etapa, ser un honor immens encapalar aquest equip de persones compromeses i valentes que defensem el nostre espai, el centre polític, tan necessari en aquests moments a Espanya", ha reivindicat Arrimadas, que ha confessat que té "energies renovades per continuar lluitant sense descans" pel projecte de Cs, un projecte que segons ella és "el millor per defensar la causa de la llibertat, la unió i la igualtat entre espanyols".\nArrimadas fa aquestes propostes com una afiliada més del partit, ja que no forma part de la direcció de partit ni de la gestora, així com de les comissions que redacten les ponncies d'estatuts i estratgia. Per tant, les seves propostes es votaran en les agrupacions i després es valoraran a l'Assemblea General de Cs al mar.\n"És el moment d'obrir una nova etapa, de rellanar una alternativa de centre liberal progressista a Espanya i vull que ho fem entre tots --ha concls el seu missatge--. El nostre país necessita més que mai un projecte com el nostre. No tinc cap dubte que sortirem reforats d'aquest congrés. I que ho aconseguirem junts".


Pica d’Estats – TARTER DE LLIBRES\nTítol: Ja hem fet el cim : episodis històrics de l’alpinisme català\nAquest llibre, és una excursió, on coneixeràs els primers homes i dones que, al nostre país, es van enfrontar als reptes que la muntanya els proposava. Descobriràs com van sorgir i es van consolidar els primers clubs i les primeres associacions. Compartiràs les emocions dels qui decidiren viure intensament la muntanya, els seus èxits i els seus fracassos. Els acompanyaràs en les seves primeres sortides al turó de Montgat, al Garraf, a Montserrat, a Sant Llorenç del Munt o al Pedraforca, per endinsar-vos al Pirineu i assolir els cims cabdals de la pica d’Estats i l’Aneto. Viuràs, finalment, les primeres expedicions catalanes a altres continents, als Andes o a l’Himàlaia, amb la conquesta emblemàtica de l’Everest.El text va acompanyat amb 140 imatges que fan un recorregut des del Vallès a Montserrat, des de Barcelona al Pirineu i a altres continents, sempre a la recerca dels episodis històrics de l’alpinisme català.\nAccés al sumari\nJuny 17, 2019 Juny 17, 2019 tarterdellibres2019, Alpinisme, Els Encantats, Pallars Sobirà, Pica d'EstatsDeixa un comentari


El mes de maig es tancarà com el més fred des de 1985, amb una temperatura mitjana d'1,3ºC per sota del normal\nEl mes de maig de 2013 ha estat el més fred des de 1985, ja que, ha tingut una anomalia tèrmica negativa d'1,3 graus per sota del normal, la qual cosa indica que ha tingut un caràcter "fresc", mancant tancar les dades definitives d'aquesta trentena.\nSegons ha explicat a Europa Press el portaveu de l'Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), Alejandro Llomes, est és un valor significatiu perquè es tracta d'un valor mitjà. Concretament ha dit que la temperatura mitjana normal al maig és de 15,9 graus centígrads mentre que aquest any s'ha quedat en 14,6 graus centígrads.\n"Aquest ha estat el mes de maig més fred des de 1985, ja que l'anomalia negativa aconsegueix els dos i tres graus centígrads a la zona nord", ha destacat.\nPer zones, ha assenyalat que han tingut valors normals a Andalusia, Extremadura, Murcia, Canàries, mentre que a la zona centro han estat 1 grau centígrad per sota de la mitjana normal mentre que el terç nord ha tingut temperatures d'entre 2 i 3 graus centígrads per sota del normal.\nA més, Balears ha tingut un caràcter fred o molt fred mentre que en el sud s'han registrat anomalies negatives iguals o menors a un grau centígrad i a Canàries, maig ha estat lleugerament més càlid del normal.\nFinalment, Llomes ha afegit que mancant tancar les dades definitives, durant el mes de maig ha plogut un 25 per cent menys del normal. "Aquest mes no ha plogut molt en general, menys a Navarra, La Rioja, nord d'Aragó i part de Catalunya, on les precipitacions han estat superiors als valors mitjans", ha conclòs.


Finalitza la primera edició dels tallers de cuina de l’Espai Ebre-Km0 | Amposta.info\nFinalitza la primera edició dels tallers de cuina de l'Espai Ebre-Km0\nDe gener a juny s’han realitzat diversos tallers on cal destacar la participació, completant l’aforament i generant en cada convocatòria, llista d’espera\nTots els tallers han completat l’aforament, generant en cada convocatòria, llista d’espera\nLa Regidoria de Turisme ha finalitzat aquest passat mes de juny la primera edició de tallers de cuina, que s’han desenvolupat durant el primer semestre de l'any. Els tallers que s’han realitzat han estat de xocolata, a càrrec de Xocolates Creo, al mes de març sobre la cuina de l’ànec per la Granja Luisiana, en aquest taller hi va haver una demostració culinària pel xef Albert Guzmán, i els assistents van degustar diferents maneres de cuina l’ànec. Durant el mes d’abril degut a l’èxit que va tenir l’edició de l’any passat i coincidint que és la temporada de la tonyina vermella, es va repetir el taller d’elaboració de Sushi, amb productes del territori a càrrec de Sushi MC.\nDurant el maig, amb motiu de la Festa del Mercat a la Plaça, la cuina tradicional va ser la protagonista, i va ser el forn Vicent, que ens va fer una demostració d’un postre tradicional com el pastisset. I per tancar la primera edició vam tenir al Musclarium, on ens van introduir al món dels musclos i les ostres.\nA més a més, l’Espai Riu va tenir la iniciativa d’oferir un taller per formar nois i noies joves relacionats amb les branques de turisme, d’hoteleria i de restauració per ajudar-los amb la seva formació dins del món laboral. Jeroni Castell, xef i propietari del prestigiós restaurant les Moles, ubicat a Ulldecona, amb una Estrella Michellin, va elaborar tot un menú, des dels entrants fins a les postres.\nLes demostracions han estat diverses, en alguns casos han estat més explicatives i en d’altres s'ha participat elaborant els plats. L’aforament dels tallers ha estat tot un èxit, generant cada vegada llista d’espera, ho demostra el fet que en les enquestes feliciten l’organització, recomanen l’experiència i sens dubte hi tornarien a participar.\nDes de la creació del nou Centre d’Interpretació de Productes EbreKM0, l’objectiu ha estat donar la possibilitat als productors i cuiners del territori per poder mostrar qui són, que ofereixen, com ho fan o on estan, d’aquí que des de la voluntat des de la regidoria de turisme és organitzar els tallers segons el producte de temporada.


Jordi Terrades: Sí a l´Estatut. Ha guanyat Catalunya\nSí a l´Estatut. Ha guanyat Catalunya\nArticle publicat a El 9 Nou (3 d'octubre de 2005)\nTrenta de setembre de 2005. Un dia que passarà a la història. El Parlament de Catalunya aprova el nou Estatut amb els vots de totes les diputades i de tots els diputats, excepte els del Partit Popular. Han estat uns mesos intensos, però tots els esforços, totes les hores invertides, han valgut la pena. Catalunya ja té nou Estatut, el tercer i més ambiciós de la seva història.\nCrec, sincerament, i no podia ser d'altra manera, que hem cobert les espectatives que havien dipositat els ciutadans i ciutadanes de Catalunya, que esperaven unitat, voluntat, entesa, ambició i responsabilitat, dels seus respresentants polítics, perquè, tot i reconèixer que durant tot aquest procés, en què he parlat amb moltes persones, he percebut un cert allunyament d´una part de la ciutadania envers aquest debat, que han viscut des de la distància, i des d'una certa confusió, tothom ha entès que ens hi jugàvem molt, el nostre futur com a país, que condicionarà el nostre futur com a persones, la nostra qualitat de vida, les coses que veritablement ens importen en el nostre dia a dia.\nEstic convençut que una gran majoria de catalans i catalanes no dubta de l´important esforç que hem fet el Partit dels Socialistes de Catalunya i el nostre president Pasqual Maragall, juntament amb el nostre portaveu al Parlament, Miquel Iceta, perquè això hagi estat possible. I junt amb nosaltres la resta de partits polítics, perqué aquest nou Estatut, no és l´Estatut d´un partit, és l´Estatut de tots.\nEls socialistes hem tingut clar des del principi que no podíem desaprofitar l´oportunitat d´aprovar un Estatut ambiciós i a la vegada realista. Per això la nostra fermesa envers aquelles posicions polítiques que s´entestaven en intentar incloure un sistema de finançament clarament inconstitucional i l´apel•lació a drets històrics per blindar i ampliar competències, i que podien fer perillar aquest procés de forma inconcebible.\nFinalment, l´acord ha estat possible i el model de finançament aprovat és al nostre entrendre plenament constitucional. Aquest model estableix l´aportació a l´Estat en base a la participació automàtica en els tributs, i no pas en el cupo del concert que pretenia CiU; estableix la col•laboració entre les dues administracions tributàries, respecta les competències de l´Estat en la fixació dels tipus impositius i altres elements dels tributs cedits, i estableix clarament els criteris de solidaritat per tal que les diferents comunitats autònomes assoleixin un nivell de serveis similar però sempre que tinguin un esforç fiscal també similar.\nPer tant, no es tracta del sistema de concert, sinó d´un model de concepció federal que pot ser generalitzable al conjunt de totes les comunitats autònomes. CiU ha hagut d´acceptar les posicions del Govern de la Generalitat. Perquè els socialistes hem tingut clar des del principi que volíem un Estatut ambiciós però realista, que es poguès aprovar al Congrés dels Diputats. Perquè els ciutadans i ciutadanes haurien vist com una irresponsabilitat el presentar un Estatut impossible.\nEstic convençut que ningú dubta de la bona predisposició demostrada pel president del Govern espanyol i alhora secretari general del PSOE, José Luis Rodríguez Zapatero, en tot el procés i segur també, en el que començarà ara al Congrés de Diputats.\nMai Espanya ha tingut un president del Govern tan obert, dialogant, sensible a les nostres reivindicacions, que defensi amb serenitat i convicció l´Espanya plural, que vegi com una riquessa i no una amenaça aquesta pluralitat. No podíem desaprofitar aquest potencial polític i humà. No podíem desaprofitar aquest valuós moment històric. Ara ho hem aconseguit. Units com un sol bloc, la majoria de forces polítiques de Catalunya presentem aquest Estatut, amb orgull, amb serenitat, amb rigor. I ens hem de felicitar tot plegats per haver-ho aconseguit.\nHem fet història. L´Estatut del segle XXI ens ha de portar més benestar, més igualtat, més llibertat i més justícia social.\nPublicat per Jordi Terrades a 6:55 p. m.\nUn nou impuls al servei de Catalunya


Elter, el portal d'Osona - La mega-marató de la Grossa de Cap d’Any\nLa mega-marató de la Grossa de Cap d’Any\nLa providència va fer que les butlletes del primer premi de la Grossa de Cap d’Any no s’haguessin venut. D’aquesta manera, els diners, 8,2 milions d’euros, es destinaran íntegrament al departament de Benestar i Família de la Generalitat.\nI encara que alguns perversos columnistes dels mitjans de comunicació afirmen que la circumstància que el primer premi quedés desert provocarà un immens desencís entre els catalans, el cert és que s’equivoquen.\nAixí ho hauria d’entendre el govern català, a qui l’atzar acabarà obrint els ulls a l’evidència que els catalans som més solidaris que ludòpates. Per això, no descarto que el sorteig de la Grossa de Cap d’Any acabi reconvertint-se en una mega-marató com les que cada any organitza TV3 en benefici de la investigació contra les malalties més greus que afecten la ciutadania.\nLes 23 maratons organitzades per TV3 des del 1992 han recaptat molts diners per combatre la leucèmia, la síndrome de Down, el càncer, les malalties cardiovasculars, les del cervell, les genètiques hereditàries, la diabetis, la sida, les malalties inflamatòries, les respiratòries cròniques, les mentals, el dolor crònic, les malalties minoritàries, les lesions medul·lars i cerebrals adquirides, o les malalties neurodegeneratives, entre d’altres. L‘última marató contra les malalties del cor va aconseguir recaptar prop de 9 milions d’euros, una xifra gens menyspreable.\nPerò no hi ha una malaltia més sagnant i preocupant que la pobresa. I com que la crisi ha obligat les administracions a fer espectaculars retallades en sanitat, ensenyament i serveis socials, es podria aprofitar l’empenta de la Grossa de Cap d’any per recaptar diners directament, sense donar cap premi a canvi, i destinar-los a obrir de nou els quiròfans tancats, pagar els deutes a les farmàcies, contractar més mestres, tapar goteres a les escoles, ajudar els indigents i desnonats, apujar les pensions als jubilats de renda baixa, facilitar l’accés a les llars d’infants públiques, obrir menjadors escolars, concedir més beques…\nSi des dels mesos d’estiu, la segona edició de la Grossa de Cap d’Any va arribar vendre butlletes per valor de 26 milions d’euros, estic convençut que els catalans i les catalanes no tindrem cap inconvenient a l’hora de comprar butlletes de la proper Grossa, sense esperar cap contrapartida quantificable en premis. L‘únic afany serà el de contribuir a la eradicació de la pobresa i de totes les seves tràgiques conseqüències. Una manera elegant i creativa de fer front a la crisi i a l’espoli que l’estat espanyol fa a les arques catalanes. I una lliçó de solidaritat per fer callar els que diuen que els catalans som avars.