RESUM 2020: La pandèmia que ha canviat la nostra vida, de la A a la Z\n'Confinament', 'mascareta', 'teletreball', 'quarantena' o 'ERTO' s'han convertit en paraules quotidianes aquest any\nACN Barcelona 30-12-2020 10:08 Lectures 2671\nRESUM 2020: La pandèmia que ha canviat la nostra vida, de la A a la Z. ACN\nLa pandèmia de la covid-19 ha desenterrat paraules i expressions que quedaven llunyanes en el temps (estat d'alarma), tenen connotacions bèl·liques (toc de queda) o evoquen guions catastròfics que hem vist al cinema o la televisió (confinament, quarantena). Aquest 2020 ha estat estrany també en el vocabulari que s'ha convertit en quotidià. Algunes cares (la dels epidemiòlegs) han estat protagonistes de l'actualitat sense que al Cap d'Any anterior s'ho esperessin, alguns col·lectius (la gent gran) s'han sentit més vulnerables que mai, i algunes sigles han quedat gravades per sempre al nostre cap (PCR, ERTO). En un any atípic, l'ACN repassa com la pandèmia ens ha canviat la vida a través de l'alfabet.\nA d'Alarma: regulat a l'article 116.2 de la Constitució, Espanya sembla viure ja en un estat d'alarma permanent. S'ha decretat quatre vegades, la primera el 2010 amb la crisi dels controladors aeris, i les altres tres pel coronavirus: del març al juny, a principis d'octubre a la Comunitat de Madrid i a finals del mateix mes amb previsió de mantenir-lo fins a la primavera del 2021.\nB de Bars: símbol dels tancaments d'activitats que ha comportat la pandèmia. Juntament amb comerços, gimnasos, teatres, cinemes, sales de concerts o discoteques, el virus els ha abocat a una profunda crisi econòmica, o si no a la ruïna, i a una gran incertesa.\nC de Confinament: N'hi ha hagut diversos i de diversos tipus: domiciliari, perimetral, municipal i també nocturn, amb el toc de queda. D'una manera o d'una altra, ha afectat la nostra vida quotidiana des de mitjans de març fins al Cap d'Any.\nD de Desescalada: per fases i per territoris segons l'evolució de les dades, amb la desescalada van arribar els primers brots verds després de dures setmanes tancats a casa.\nE d'ERTO: desplegat, Expedient de Regulació Temporal d'Ocupació. Centenars de milers de treballadors s'hi han vist abocats en algun moment del 2020, amb dificultats per cobrar. També ha estat l'eina que han tingut les empreses per mantenir l'ocupació i alhora reduir costos en salaris i cotitzacions. Els autònoms i els petits empresaris han estat altres dels col·lectius laborals més castigats.\nF de Fernando Simon: cara tècnica visible del govern espanyol durant la pandèmia, aquest epidemiòleg encapçala la llista dels experts que s'han fet molt coneguts durant la pandèmia. Altres han estat Josep Maria Argimon, Antoni Trilla o Oriol Mitjà. Juntament amb Alba Vergés i Salvador Illa, les cares polítiques, són els que cada dia ens han explicat les claus de l’epidèmia.\nG de Gent gran: ha estat el col·lectiu més vulnerable de la pandèmia. Els nostres avis són els que més ens han fet patir i les residències on molts d'ells viuen s'han convertit en una trampa mortal. Els seus usuaris representen gairebé la meitat dels morts per covid-19 a Catalunya durant el 2020.\nH d'Hidroalcohòlic, gel: n'hi ha allà on siguis, a casa, a la feina, al supermercat, la botiga de barri, els bars o els restaurants. La neteja constant de les mans, clau per evitar contagis.\nI d'Immunitat: l'obté un malalt de covid-19 curat, tot i que ningú ha acabat de concretar per quant de temps. La immunitat de grup és el repte a aconseguir per superar la pandèmia.\nJ de Joves: Col·lectiu criticat, per com se socialitza, però també molt afectat per les restriccions. Amb escoles, instituts i universitats tancades durant mesos, s'han vist forçats a aprendre a distància i lluny dels seus companys.\nK de Recuperació en K: els economistes també recorren sovint a l'alfabet per descriure com serà el ressorgiment de l'economia en època de crisi. Ja en la del 2008 vam sentir a parlar de recuperacions en forma d'U, V, W o L. Ara, molts analistes adverteixen d'una recuperació en forma de K, és a dir, desigual segons els sectors i els països, amb guanyadors i perdedors.\nL de Lleida: capital del Segrià, comarca que va viure a l'estiu el primer gran rebrot després de la desescalada. La mala evolució de les dades van comportar confinaments, tancament d’activitats i debat sobre el model d'acollida dels temporers per a la campanya de la fruita.\nM de Mascareta: és ja un element tant habitual com sortir al carrer amb les sabates posades. Les autoritats van debatre durant setmanes si havia de ser obligatòria o no, fins que van començar a repetir com un mantra el lema 'Distància, mans, mascareta'.\nN de Nova normalitat: expressió amb què el govern espanyol va descriure com vam començar a viure a partir del juny, després de mesos de confinament total i d'una desescalada per fases. Una 'nova normalitat' que queda lluny de la vella, plena de restriccions, grups bombolla, tancaments, rebrots, cribratges o mascaretes.\nO d'Òdena, Conca d': aquesta zona de l'Anoia va ser la primera en patir un confinament a Catalunya, fins i tot abans de la declaració de l'estat d'alarma a tot l'Estat. Els seus habitants van viure en l'epicentre de la pandèmia a casa nostra durant setmanes en un moment on hi havia molt poques certeses.\nP de PCR: sigles del test de coronavirus més popular. Ha estat l'eina principal dels epidemiòlegs per conèixer l'evolució del virus. Durant l'any, també s'han posat en marxa altres tipus de test, com els serològics o els d'antígens.\nQ de Quarantena: període d'aïllament d’infectats o contactes de positius per covid-19, que segons el moment de l'any ha estat de 14 o de 10 dies.\nR d'Rt: sigles corresponents a la velocitat de propagació del coronavirus, ha esdevingut un indicador tècnic habitual en les converses a peu de carrer per saber quina era l'evolució de la pandèmia i preveure què podrem fer i què no en cada moment.\nS de Sanitaris: tots els professionals sanitaris van rebre l'escalf de la població amb aplaudiments diaris quan va esclatar la pandèmia. Metges, infermeres i altres professionals sanitaris han fet esforços i acumulat hores extra per fer front al col·lapse del sistema sanitari. Han treballat en condicions extremes, que els han portat també a jornades de vaga per reclamar millors condicions de treball.\nT de Teletreball: Tot i que ja existia (que li preguntin als autònoms), la pandèmia l'ha estès fins al punt que s'ha regulat per decret llei. Molts empresaris i treballadors han hagut d'adaptar la feina als confinaments i caldrà veure com canviarà el model laboral en l'escenari postpandèmia.\nU d'UCI: l'ocupació dels seus llits ha estat un dels factors clau per conèixer l'evolució de la pandèmia, i un dels llocs on s'han viscut els moments més dolorosos.\nV de Vacuna: és la gran esperança de cara al 2021 per frenar la pandèmia. Farmacèutiques com Pfizer, Moderna o AstraZeneca han fet una carrera per ser els primers en subministra-la, i els governs de tot el món han accelerat plans de vacunació amb l'esperança que sigui el final de la pandèmia.\nW de Wuhan: És la capital de la província xinesa de Hubei i en vam començar a sentir a parlar des de principis d'any perquè va ser el primer epicentre del coronavirus.\nX d'HidroXicloroquina: medicament utilitzat per a la prevenció i tractament de certs tipus de malària, es va mostrar com una opció per combatre la infecció de la covid-19, però s'ha conclòs que no és eficaç. Donald Trump la va popularitzar quan va assegurar que la prenia sense cap evidència científica que servís per combatre el coronavirus.\nY de StaY Homas: des de la terrassa de casa seva, aquest grup format per membres de Buhos i Doctor Prats que vivien junts quan es va confinar tota la població, va ser símbol de com es va reinventar el món de la cultura durant els mesos de tancament total. Múltiples iniciatives van animar comunitats de veïns des de terrats i balcons, i es van fer virals a través de les xarxes socials.\nZ de Zoom: Com moltes altres, aquesta aplicació per a fer videoconferències s'ha popularitzat tant per facilitar el teletreball com per contactar amb amics i familiars en temps de confinament.\nRESUM 2020: L'any de la pandèmia que ho ha capgirat tot: entre la salut i l'economia


Document del Centre Criptològic Nacional per evitar “campanyes de malware i desinformació que aprofiten la pandèmia”\nper Quico Sallés Redacció Manresa. 17 de març de 2020 17:59\nEl Centre Criptològic Nacional, el braç informàtic del Centre Nacional d’Intel·ligència, ha presentat un document eamb les recomanacions bàsiques davant “les campanyes de malware i de desinformació que aprofiten la pandèmia de l'coronavirus”.\nL’aportació del CCN-CNI són mesures de sentit comú en cas de phishing com de desinformació amb infografies. De fet, es limiten a demanar “especial atenció als correus electrònics; evitar obrir documents i arxius adjunts sobre el coronavirus o no descarregar aplicacions no oficials per conèixer l'abast internacional de l'COVID19”.\nDe la mateixa manera, a través de Twitter ha creat un fil sota el hastagh: #NoTeinfectesConElMail, que s'anirà actualitzant a mesura vagin apareixent noves campanyes.En aquest punt, el CCN exigeix no difondre informació no contrastada i no generar, paradoxalment, estats d’alarma.


Tret misteriós de Tità que desapareix\nCrèdits: Cassini Radar Mapper, Cornell, JPL, ESA, NASA\nQuè és aquest objecte canviant que hi ha en un mar fred d’hidrocarburs de Tità?\nEl radar de la sonda Cassini que orbita Saturn ha estat gravant durant anys la superfície coberta de núvols del satèl·lit Tità. En visualitzar la superfície plana —i, per tant, fosca pel radar— del llac de metà i età anomenat Ligeia Mare, el juliol de 2013 va aparèixer un objecte que no hi era el 2007. Les observacions posteriors d’agost de 2014 van posar de manifest que l’objecte seguia allí, però que havia canviat.\nEn una imatge publicada la setmana passada, el misteriós objecte sembla haver desaparegut el gener de 2015. La imatge en fals color mostra l’objecte de 20 km de llarg quan va aparèixer, quan va canviar i quan ja no hi és.\nLes explicacions especulatives inclouen ones, bombolles d’escuma i sòlids flotants, però ningú n’està segur. Les observacions futures, en particular, el vol final de la Cassini sobre Tità que es produirà l’abril de 2017, o bé resoldrà l’enigma o bé donarà lloc a més especulació.\nAPOD 07/03/2016 Publicat enSistema SolarEtiquetes: Cassini, Tità\nErupció d’una protuberància solar des del SDO\nEclipsi solar a l’aula


Acord PSC i Ciutadans per aprovar els pressupostos municipals de Tarragona\nEl suport de Ciutadans als números de Ballesteros arribarà en forma d'abstenció | L'oposició assegura que «no coneixem encara el projecte de pressupostos»\ndimecres, 5 de desembre 2018 - 12:35h | Actualitzat a 05/12/2018 18:37h\nRubén Viñuales i Josep Fèlix Ballesteros, amb l'acord pressupostari municipal pel pròxim any | TarragonaDigital.com\nQuan encara falten dies pel plenari municipal en el qual es votarà el projecte de pressupostos municipals de l'Ajuntament de Tarragona per l'any vinent, els socialistes de Tarragona, amb l'alcalde Ballesteros al capdavant, ha fet públic un acord amb Ciutadans que possibilitarà l'aprovació dels darrers comptes municipals d'aquest mandat. El suport, segons informen des de Ciutadans, arribarà en forma «d'abstenció».\nDes del gabinet de premsa del consistori s'ha comunicat el següent: «Els comptes municipals inclouen, entre d’altres, una inversió de 8 milions d’euros en 4 anys per un Pla de Via Pública que es destinarà a millores als barris i al centre de la ciutat. Una inversió que ja va anunciar Ballesteros durant la conferència celebrada el passat 22 de novembre». Josep Fèlix Ballesteros ha convidat a la resta de grups municipals «a donar suport a aquests pressupostos, ja que aquesta inversió també ha estat reiteradament demanada per tots».\nEl PP «es felicita per que Ciutadans reconegui la seva feina»\nEl soci dels socialistes al govern municipal, el Partit Popular, ha explicat a aquest mitjà, mitjançant el seu portaveu, el també primer tinent d'alcalde José Luís Martín, que «ens felicitem que Ciutadans reconegui la nostra feina. Els dos milions d'euros que reclamen com a pla de xoc als barris són els dos milions que ja estaven presents als pressupostos d'enguany i que anem aplicant des de la regidoria d'Espais Públics». «Per molt que alguns es pengin medalles ara, la meva regidoria fa anys que treballa en la millora de la ciutat», ha recalcat Martín.\n«L'acord va amb la línia de la dretització de Ballesteros»\nLes reaccions de la resta de grups municipals presents al saló de plens tarragoní no s'han fet esperar. Pau Ricomà, portaveu d'Esquerra Republicana a Tarragona, ha manifestat el següent: «Es tracta d'un acord cantat que va en la línia de la dretització constant de Ballesteros. PP, ara Ciutadans, qui seran els pròxims: Vox? Que després no s'estranyi del revés electoral. Els socialistes de convicció s'han quedat orfes».\nPel que fa al PDeCAT, el seu cap de files, Didac Nadal, ha declarat que «ens sorprèn que ara pugui sorprendre aquest acord entre Ciutadans i el PSC. Ja vam veure amb els plenaris monogràfics d'Inipro i Jocs Mediterranis que sempre que es necessitin, es donaran suport els uns als altres».\nLa CUP i ICV demanen que «s'escolti més els tarragonins»\nDes de les files de la CUP, la seva portaveu Laia Estrada ha assegurat a TarragonaDigital que «no és la primera vegada que el PSC compta amb el suport de Ciutadans per aprovar els comptes,. Els pressupostos d'enguany tenen la importància de comptar amb una partida gran per a inversions i totes les forces polítiques hem de vetllar perquè aquests diners donin resposta a necessitats prioritàries a la ciutat, a diferència del que hem vist fins ara. L'única garantia que això sigui així és escoltant directament la ciutadania i això no s'està fent».\nEstrada també ha traslladat la seva sorpresa pel fet que «nosaltres no hem pogut veure el detall dels pressupostos. Com pot ser que Ciutadans avali uns comptes sense haver-los vist i si els ha vist, comés que ells els han vist i nosaltres no?».\nEn aquest punt, el desconeixement del projecte de pressupostos, la CUP ha coincidit amb ICV. Arga Sentís, la portaveu dels ecosocialistes, ha explicat a aquest mitjà que «és com a mínim xocant que sense esborrany de pressupostos ja hi hagi una majoria per aprovar-los. El primer interessat en tenir uns pressupostos amb partida pressupostària per inversions en any electoral és l'Alcalde i qui pot pactar amb l'Alcalde després de les eleccions».\nPrats: «Aquest acord és un dibuix del futur govern de Tarragona»\nI Josep Maria Prats, portaveu d'Units per Avançar, qui va ser el conseller amb qui van poder sumar majoria absoluta socialistes i populars, ha dit que «desconec els pressupostos. Entenc que si no m'han preguntat és que el meu vot no era necessari per a l'aprovació i m'imagino que aquest acord és una mica un dibuix d'un futur govern municipal».\n"Unes 700 persones celebren el 40è aniversari de la Constitució al Teatre Tarragona" "ATENCIÓ: Els importants canvis que es faran en algunes carreteres de Tarragona al gener"\nJosep Fèlix Ballesteros Rubén Viñuales Pau Ricomà Laia Estrada Ajuntament de Tarragona


25 setembre 2020 12:08\nEl Lobby per la Indepedència farà enguany la seva tradicional protesta contra la Feria de Abril a Inca, tal com passà fa dos anys. De moment, el batle Pere Rotger no ha fet pública la data d'inauguració de la Feria. Tampoc no se sap si durà els calçons a l'ample que el Lobby li regalà l'any 2000.\nLa presidenta del Consell, Maria Antònia Munar, vol desconnectar de totes totes aquestes festes i ha partit de vancances a Tanzània, en plena Àfrica negra, terra de safaris i de tribus exòtiques. Segur que allà no pensarà ni en eleccions, ni en problemes de partit, ni en moratòries. Tampoc no se sap si per allà baix hi ha ecotaxa i què li faran pagar.\nLa plataforma d'interins tenia intenció de dissoldre's després de les accions judicials empreses contra el Govern Antich. Però això no és possible de moment perquè han de fer front als pagaments i despeses dels judicis que han perdut en el seu intent de ser readmesos. És senzill unir-se, però no tant dissoldre's quan queden càrregues pendents.\nDurant la passada Fira Internacional de Turisme (Fitur) celebrada a Madrid, el president José María Aznar passà de llarg a l'estand de les Balears. Dedins hi havia el conseller Celestí Alomar, que esperà pacientment mentre el monclovita encaixava mans a altres bandes. Però en veure que Aznar enfilava la sortida sense aturar-se a l'estand d'Ibatur, Alomar partí directe cap a ell i el saludà en el passadís. I és que els senyors de Palma tenen plet i se saluden; sembla que els de Valladolid, no.


Esquerra Republicana interpel·la el govern de Sabadell per la «deixadesa» i la «manca de reacció» davant la degradació de les coves de Sant Oleguer - Esquerra Republicana Sabadell\nINICI > ACTUALITAT > Esquerra Republicana interpel·la el govern de Sabadell per la «deixadesa» i la «manca de reacció» davant la degradació de les coves de Sant Oleguer\nEsquerra Republicana interpel·la el govern de Sabadell per la «deixadesa» i la «manca de reacció» davant la degradació de les coves de Sant Oleguer\nGabriel Fernàndez: «Cal actuar ràpid per salvar aquest testimoni de la immigració a Sabadell durant els primers anys del franquisme»\nEsquerra Republicana ha interpel·lat formalment el govern de Sabadell sobre la degradació de les coves de Sant Oleguer, que l’associació de veïns del barri denuncia. El principal grup de l’oposició a l’Ajuntament de Sabadell ha formulat a l’alcaldessa, Marta Farrés, tres preguntes concretes: «en quin estat es troben» les coves, «quines actuacions s’hi han dut a terme després dels danys ocasionats per fenòmens meteorològics» dels últims mesos com ara el temporal Glòria, i, també, «quines actuacions hi ha previstes per a la conservació» del conjunt patrimonial.\nEl portaveu d’Esquerra Republicana a l’Ajuntament de Sabadell, Gabriel Fernàndez, ha dit: «La degradació per les pluges dels darrers mesos és difícil d’evitar. La deixadesa i la manca de reacció del govern municipal no té justificació. Cal actuar ràpid per salvar aquest testimoni de la immigració a Sabadell durant els primers anys del franquisme, rehabilitat gràcies al suport del Memorial Democràtic de la Generalitat i integrant de la seva Xarxa d’Espais de Memòria. La memòria col·lectiva de la ciutat i la memòria familiar de tants sabadellencs sobre les dures condicions de vida dels qui van emigrar a Sabadell en aquelles dècades mereixen tota l’atenció i tota la cura de l’Ajuntament».\nLa degradació per les pluges dels darrers mesos és difícil d'evitar. La deixadesa i la manca de reacció del govern municipal no té justificació. Cal actuar ràpid per salvar un testimoni de la immigració a #Sabadell durant el primer franquisme. #𝗚𝗼𝘃𝗲𝗿𝗻𝗥𝗲𝗽𝘂𝗯𝗹𝗶𝗰𝗮̀ https://t.co/E1gfngVmeI\n— Gabriel Fernàndez🎗 #GovernRepublicà (@GabrielFerDiaz) November 9, 2020\nEl conjunt d’habitatges en cova del barri de Sant Oleguer de Sabadell estan situats al talús del riu Ripoll. Són un paratge únic per entendre la immigració a Catalunya des d’altres territoris de l’estat espanyol durant el primer franquisme. La seva naturalesa física i l’abundant material de tota mena que se’n conserva permeten apropar-se la vida quotidiana dels molts ciutadans de Sabadell que hi van viure, un episodi poc conegut de la història local que es divulga amb la seva consolidació i museïtzació, culminada el 2010.


Poemes per descobrir el món, de Miquel Juan. Propostes didàctiques | El marcapàgines\nPoemes per descobrir el món, de Miquel Juan. Propostes didàctiques\n11 juliol 2013Publicat en Aprenentatge de la llengua, Foment de la lectura, Llibres recomanats, Poesia, Recursos didàctics\nLlegim a l’article “La poesia a l’escola: una eina imprescindible“:\nLa poesia es defineix com l’art del llenguatge que expressa, segons unes lleis mètriques, una idea, un sentiment, etc., als quals cada poeta vol donar alhora un valor propi i universal, per tal de commoure amb la força de les paraules. Si bé quan pensem en poesia pensem en un gènere elevat i, potser, difícil d’entendre, hem de prendre consciència que, en realitat, el gènere poètic ha acompanyat la nostra societat des de ben bé els seus inicis. De fet, fins fa ben poc, tots estàvem en contacte amb la poesia des del mateix bressol fins a l’hora de la mort, gràcies a una tradició oral poètica que, en forma de cançons, refranys, dites o endevinalles, omplia les nostres vivències i quefers diaris.\nPer tal d’apropar aquest gènere a l’escola i fer d’ell un element de gaudi i un recurs fonamental a l’aula, Andana Editorial té una col·lecció que porta per títol “Vagó de versos“, mitjançant el qual l’editorial ha fet una aposta forta per desmuntar prejudicis envers un gènere que es pressuposa complicat i amb temàtiques limitades.\nJa vam parlar en el seu moment del fantàstic recull de poemes Entre cel i terra, de Fina Girbés i ara volem apropar-nos al primer títol que es va publicar: Poemes per descobrir el món, de Miquel Juan.\nEl mateix autor ens parla ací sobre el procés de creació d’aquests poemes i sobre la importància de llegir aquest gènere, tant a l’escola com a casa:\nAmb unes il·lustracions ben suggerents de Cristina Durán, l’obra compta amb diferents poemes que ens serveixen de pretext per a tractar temes transversals, com ara els instruments musicals, les parts del cos o els noms dels vents i la metereologia.\nEl llibre ve acompanyat d’unes propostes didàctiques que podeu descarregar a la mateixa pàgina d’Andana Editorial i que ajuden en aquesta tasca d’apropar la poesia a l’aula, tot utilitzant diferents recursos que converteixen el gènere en una experiència interdisciplinar i ben completa.\nAra que estem a l’estiu i és moment de planificar el curs vinent, us deixe aquestes activitats perquè li pegueu voltes a la idea de tractar la poesia a l’aula; tota una experiència ben gratificant!\nEtiquetes: alfabetització, poesia, recursos, ús del català


Madrenas sobre el trasllat dels Premis FPdGi: «Si el rei no demana disculpes, no se'ls ha de cedir cap equipament» - Empordà\nMadrenas sobre el trasllat dels Premis FPdGi: «Si el rei no demana disculpes, no se'ls ha de cedir cap equipament»\nL'alcaldessa de Girona assegura que no homenatjarà mai «algú que ha fomentat la repressió amb un discurs condemnable»\nMarta Madrenas. ACN\nL'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, assegura que la decisió de la Fundació Princesa de Girona (FPdGi) de portar els premis anuals del 2019 a Barcelona, fins a cert punt, li provoca indiferència. "És una entitat privada i poden anar allà on els convingui", afirma. Ara bé, Madrenas sí que deixa clar que la ciutat no cedirà cap equipament perquè l'entitat hi faci la gala fins que Felip VI no demani disculpes pel discurs "lamentable, injust i condemnable" que va fer després del referèndum. Madrenas no dona cap importància a la decisió de la FPdGi de traslladar els guardons, però sí que deixa clar que el monarca no és benvingut. "Jo no faré mai homenatges a algú que ha fomentat que s'apliqui la repressió damunt la ciutadania", insisteix.\nA principis de setmana, la FPdGi anunciava que l'any vinent la gala d'entrega dels premis se celebrarà a Barcelona. I que no es farà a finals de juny (com era habitual) sinó de novembre. L'entitat explicava que la cerimònia d'entrega dels guardons es farà coincidir amb la celebració dels deu anys de la fundació, i que serà l'acte central d'un programa que durarà dos dies.\nDe totes maneres, la decisió de la FPdGi arriba després que, aquest any, i per primer cop, la gala s'hagi hagut de celebrar fora de Girona. L'Ajuntament va denegar la petició de fer l'entrega de premis a l'Auditori, amb el pretext que s'hi feien obres i la zona estava empantanegada. Els guardons es van entregar al Mas Marroch de Vilablareix (Gironès), propietat dels germans Roca.\nSobre la decisió d'endur-se els premis del 2019 a Barcelona, l'alcaldessa recorda que la FPdGi és una entitat privada, i que per tant, poden anar "on els convingui". "Ni estic satisfeta ni no ho estic", diu Madrenas, amb indiferència. "Ho estaria si veiés que Felip VI s'adonés que no està essent demòcrata", hi afegeix.\nL'alcaldessa recorda que, a Girona, el monarca espanyol no hi és benvingut. I que el consistori no cedirà cap equipament públic perquè s'hi celebri un acte on ell hi assisteixi fins que "no demani disculpes" pel discurs "lamentable, terrible, injust, desafortunat i condemnable" que va pronunciar el 3 d'octubre de l'any passat, dos dies després del referèndum.\n"Allò que va fer va ser molt greu, perquè va promoure la repressió i un 'A por ellos' arreu d'un territori que només vol exercir el seu dret a vot", ha afirmat l'alcaldessa. L'alcaldessa també recorda que aquesta visió és compartida per la majoria del ple municipal. I que el darrer exemple, precisament, va tenir lloc aquest dilluns, quan divuit dels 25 regidors van aprovar la moció de la CUP per revocar l'adhesió de la ciutat a la monarquia espanyola (aprovada el 1975).\n"El seu pare bé que va demanar perdó i va admetre que s'havia equivocat", ha dit Madrenas, recordant l'episodi del rei emèrit Joan Carles I amb la cacera d'elefants. Per això, més que valorar el trasllat dels Premis FPdGi, l'alcaldessa insisteix en què, allò que caldria, és que Felip VI demanés perdó "i decidís apostar per la democràcia".\n"Però no crec que ho faci mai, i per això la monarquia té la imatge que té; a Catalunya ja ha quedat clar que som clarament republicans, i ara a altres llocs d'Espanya crec que també". Per últim, Madrenas ja avança que no deixaran de trobar "fórmules enginyoses i imaginatives" –com la de les obres- per no cedir equipaments públics perquè s'hi celebrin actes on assisteixi el monarca. "Jo no faré mai homenatges a algú que ha fomentat que s'apliqui la repressió", conclou l'alcaldessa de Girona.


HACER HISTORIA(S) CONTINUA AQUEST NOVEMBRE::.. Nou programa per aquest mes que entra\nQuè? Pensaves que com ha arribat la tardor no tindries plans per aquest mes?\nDoncs t'equivoques!! Continua el cicle de retro_performance i amb més activitats i força que mai! No tens excusa, nosaltres continuem al peu de canó encara que es faci de nit abans i al sortir de casa ja agafem una jaqueta!\nVa! Dona un cop d'ull al nou programa d'aquest mes.\nAgafa l'agenda i comença a apuntar!\n..::Cicle comissariat per ARTAS Artistes Associats a La Poderosa\nOrganitza La Poderosa, amb col·laboració de l’Antic Teatre i Sala Hiroshima\nAmb el suport de ICUB, OSIC, Las Fernández i Moritz::..\n<< EXPLICA LES NOSTRES HISTÒRIE(S) >>\nDies: 7 i 8 de novembre\nHora: Dissabte a les 21h i Diumenge a les 20h\nFa temps que persegueixo la idea de continuar treballant amb i través del cos però fora de la condició escènica. Després de moltes proves i diferents apropaments he arribat al que denomino com auto—visuals o studio movies o film performing, on utilitzo el registre de l’acció com a mitjà de conversió de l'assaig en construcció o creació. Utilitzo les imatges que produeixo a l’estudi per generar pel·lícules, normalment abstractes, on el contingut es tant corporal com plàstic.\nGo.go home exposa la re-edició/transformació d’una sèrie de treballs en vídeo que vaig realitzar entre el 2003 i el 2006. Aquesta nova edició conté o reflecteix els additius, conceptuals i estètics, del treball audiovisual que realitzo actualment.\nBody nawman atén a la part particular del treball presencial raonable des de la idea o perspectiva que no tenim o no podem parlar d’un present contemporani i si d’una creativitat passada. Plantejo que potser, perquè l’art evolucioni, hauríem de modernitzar la seva domesticació a aules i universos artístics.\nCarmelo Salazar és coreògraf, ballarí, performer, comissari, investigador i creador escènic, escriptor de llibres de poesia. Director creatiu de La Porta, fundador de Tea-tron. Actualment treballa en el marc de la creació digital.\nHit : Peces que ens van marcar\nfilm + conversa amb el públic\nDies: 14 i 15 de novembre\nHora: Dissabte 14 a les 21h / Diumenge 15 a les 20h\nL’obra històrica de Roland Petit i Jean Cocteau, "El Jove i La Mort", que es va estrenar al Teatre dels Camps Elisis el 25 de juny de 1946, serveix a Olga de Soto com a pretext per a l’elaboració d’un documental escènic, a partir de l’encàrrec del Culturgest de Lisboa. La coreògrafa entrevista uns quants espectadors que van assistir a la representació del 46. Amb cada testimoni es va reconstruint l’espectacle original. Les seves paraules, vacil·lacions, silencis, els records i les anàlisis transcendeixen el muntatge inicial, transportant-nos a la història del darrer segle, la història de la guerra que tot just havia acabat quan es va estrenar el ballet, la història d’aquests homes i dones que han sobreviscut fins als nostres dies.\nConcepte, realització, càmera i so: Olga de Soto\nMuntatge: Montxo de Soto\nBarreges so: Pierre Gufflet\nCoproducció amb: Kunstenfestivaldesarts - Brussel·les, CentreNational de la Danse – Pantin. Amb el suport de COM4 HD – Madrid i del Ministère de la Communautéfrançaise de Belgique – Secteurdanse.\nActivitat teòrica: Conferència\nOlga de Soto ens parlarà del seu treball de recerca i creació en els darrers anys, en el qual estudia els temes de la memòria i l'empremta o l'impacte que certes obres d'art escènic poden arribar a tenir en la vida de la gent.\nAcompanyada de documents de diferent naturalesa, la coreògrafa ens explicarà els dos eixos principals en el seu treball: la memòria física i la memòria perceptiva, lligades a la recepció o a la interpretació d'una obra. Analitzarà també les diferents problemàtiques amb les quals s'ha enfrontat durant els processos de creació per arribar des de les idees inicials fins a les formes escèniques, plàstiques, documentals i/o audiovisuals finals. Ens parlarà de la manera en què la memòria material i immaterial, gràcies al treball de recerca i recopilació de documents pre-existents com de transmissió oral, s'han transformat en matèria per a la (re)creació, la reapropiació i la recuperació o reactivació d'una memòria pròpia o aliena.\nOlga de Soto és coreògrafa, intèrpret i investigadora en dansa, nascuda a Espanya i establerta a Brussel·les. Llicenciada en estudis coreogràfics per l'escola CNDC d'Angers. Ha treballat amb MichèleAnneDe Mey, Pierre Droulers, *BorisCharmatz, JérômeBel… Olga inicia la seva trajectòria com a coreògrafa en 1992 i durant l'última dècada ha estat dedicada a projectes de creació íntimament lligats a llargs processos de recerca, en els quals la coreògrafa desenvolupa un important treball de documentació, alhora que juga amb la porositat existent entre diferents disciplines, barrejant els llenguatges de les arts escèniques i de les arts visuals. Al llarg de la seva trajectòria Olga ha creat més d'una vintena d'obres que han estat presentades en nombrosos països. L'any 2013, Olga de Soto va rebre el Premi Nacional de la SACD —Soc ietat d'Autors i de Compositors Dramàtics - Bèlgica, en la categoria d'Arts Escèniques, tant pel conjunt de la seva trajectòria com pel seu treball de recerca sobre la Història de la Dansa.\nAIMAR PÉREZ GALÍ | ELS MEUS MITES, ELS MEUS REFERENTS, ELS MEUS FETITXES\nAuto videografia Playlists singulars\nAl meu últim any de carrera a Amsterdam em vaig dedicar a passar a DVD molts VHS que tenien a la biblioteca de peces històriques o materials difícils de trobar. Sabia que l'any següent podia tenir accés a tot aquest material, així que em vaig proposar fer una petita videoteca amb els meus treballs preferits. Ara hi ha molts que ja estan a Youtube o Vimeo, però l'any 2006 eren difícils de trobar.\nEn aquesta auto videografia farem un repàs dels meus treballs favorits, peces històriques o materials difícils de trobar, compartiré alguns vídeos que han estat i són referents de projectes anteriors o per a recerques actuals.\nAimar Pérez Galí desenvolupa la seva pràctica com intèrpret, coreògraf, investigador, pedagog i escriptor, sempre prenen el cos com a lloc de referència. Format com a ballarí a l'Escola Superior d'Art a Amsterdam, es va graduar del Programa d'Estudis Independents del Museu d'Art Contemporani de Barcelona. És director artístic d'Espai Pràctic i docent al Conservatori Superior de Dansa de l' Institut del Teatre de Barcelona.\nRAFAEL PONCE, MÓNICA MUNTANER I KIKE SALGADO | MENTA IN IURMAIN\nHit peces que ens van marcar\nDies: 26, 27, 28 i 29 de Novembre\nHora: 12€ anticipada / 15€ taquilla\n“Menta in iurmain” és una radiografia fresca, un llarg passeig pels incomparables paratges de les llacunes cerebrals dels seus protagonistes. Una història complexa de dues persones que, sembla mentida, conserven l’esperança. Dos cossos que cauen del cel i ràpidament s’incorporen al ritme frenètic de fer alguna cosa, el que sigui, però fes.\nAutor i director: Rafael Ponce\nIntèrprets: Mònica Muntaner i Kike Salgado\nDisseny d'il·luminació: Ana Rovira\nEspai escènic: Rafael Ponce\nMònica Muntaner, 1966. Es forma com a ballarina de dansa contemporània a Barcelona. Ha treballat com a ballarina/intèrpret amb diferents creadors i companyies. Codirectora artística de la Poderosa, espai de creació a Barcelona fundat l´any 2000 i cofundadora del col·lectiu Les Santes (agrupació artística multidisciplinària). Les seves creacions dins del col·lectiu han estat: Bizarre, Menta in Iurmain amb textos de Rafael Ponce, Tres trobades, SpaceInvaders , Poemes d'amor i cos, Típiques (documental) i mâe (identitat, cos, herència).En el 2013 crea el projecte Abans i després de ballar al costat de Bea Fernandez i inicia la seva col·laboració amb Daniel Miracle en el projecte BCN XXI (Laboratori televisió experimental). Actualment forma part del nou col·lectiu d´artistes associats a la Poderosa (ARTAS) i en darrers anys ha participat en diferents projectes socials donant classes de cos a dones immigrants, dones amb el risc d'exclusió social i gent gran.\nKike Salgado Portugalete, 1970. Estudia interpretació a la Getxoko Antzerki Eskola (Bizkaia), Ferran Mádico (BCN). Treballa com a intèrpret en diferents companyies; La Fura dels Baus, Comediants, Senza Tempo, Simona Levi, Grapa Tetare i Antigua i Barbuda. Crea amb Mª Antonia Oliver l´espectacle ”Ese pequeño señor” i amb lluqui Herrero “El circo desastre” i “Terco y Bombón”.En el 2004 crea “El bala perdida”(Los Demendez)estrenat al Fòrum de Barcelona amb Sol Picó i Jordà Ferrer en la construcció del canó.En el 2005 estrena “Menta in iurmain” amb Mònica Muntaner. En els darrers anys ha treballat d´intèrpret amb la companyia “La viuda” i com actor de doblatge.


El Consell Comarcal s’adhereix a la “Declaració per un acord social i polític per la Millora de la Qualitat de l’Aire” en la primera Cimera d’Alcaldies per un Aire Net de Catalunya - Consell Comarcal del Vallès Occidental\nPortada > Actualitat > Notícies > El Consell Comarcal s’adhereix a la “Declaració per un acord social i polític per la Millora de la Qualitat de l’Aire” en la primera Cimera d’Alcaldies per un Aire Net de Catalunya\nEl Consell Comarcal s’adhereix a la “Declaració per un acord social i polític per la Millora de la Qualitat de l’Aire” en la primera Cimera d’Alcaldies per un Aire Net de Catalunya\nAquesta setmana s’ha celebrat a Sabadell el segon Congrés de Qualitat de l’Aire. En aquest marc s’ha reunit la primera Cimera d’Alcaldies per un Aire Net de Catalunya que ha aprovat la “Declaració per un acord social i polític per la Millora de la Qualitat de l’Aire”. Es tracta d’una declaració per avançar en les accions i estratègies de resposta des del món local que ha estat assumida per una quarantena d’ens locals.\nAmb l’adopció d’aquesta declaració els ens adherits es comprometen a treballar conjuntament amb la Generalitat de Catalunya un gran acord polític i social per la millora de la qualitat de l’aire, amb participació rellevant del món local. Així mateix es comprometen a adoptar mesures fermes per millorar la qualitat de l’aire i reduir les emissions de gasos d’efecte hivernacle als pobles i ciutats, més enllà de les competències atribuïdes i impulsar accions concretes i urgents. Podeu consultar la declaració aquí.\nDe fet, el Vallès Occidental va aprovar el gener d’enguany el Pla d’Acció Supramunicipal per a la millora de la qualitat de l’aire, gestat en el primer Congrés de Qualitat de l’Aire celebrat l’octubre de 2019. Va ser així la primera comarca en disposar d’un pla d’aquestes característiques, amb implicació de tots els seus municipis. No només dels municipis que generen contaminació, sinó també els que la reben i la pateixen.\nEl president del Consell Comarcal i alcalde de Castellar, Ignasi Giménez, ha intervingut a la Cimera i ha destacat “el repte de treballar conjuntament cap a una mateixa direcció ja que el que fem a un poble, té conseqüències al poble de costat i de més enllà”. El president comarcal també ha reivindicat “el paper dels ens locals en la consecució dels objectius i en l’execució de les mesures per la millora de la qualitat de l’aire”. “Totes les mesures dels plans impliquen i exigeixen als ajuntaments. I nosaltres les assumim. Però ho fem amb una petició. No ho podem fer sols. Ens hem de dotar d’un marc de governança que permeti una coordinació real. On els ajuntaments tinguem veu i vot. I on puguem consensuar les mesures que, malauradament, hem d’aplicar per reduir la contaminació”, ha assegurat.\nEl conseller comarcal de Territori, Carles Rodríguez, ha explicat que “des del Consell Comarcal estem treballant amb la Diputació de Barcelona per dirigir-nos a la ciutadania amb aquest missatge i per buscar el compromís individual de cada vallesà i vallesana en aquest gran repte col•lectiu. La comarca està fent els deures. El Vallès Occidental ja està aplicant mesures del Pla i esperem poder reforçar-les amb els fons de recuperació europeus amb projectes de pacificació de la mobilitat urbana, millora del transport públic, promoció de la mobilitat activa i Zones de baixes emissions”.\nRodríguez també ha assegurat que “des de l’Agència d’energia del Vallès Occidental també ens trobareu al vostre costat per promoure la transició energètica a la comarca i per impulsar projectes que ajudin a la descarbonització del sector del sector empresarial i d’altres que impulsin la reducció d’emissions i consums energètics a les llars”.


Inlingua, garantia d'èxit per aprendre anglès\nInlingua a Mataró.\nContingut Patrocinat 5 de maig de 2021 (12:44 CET)\nInlingua, professionalitat i garantia d’èxit per aprendre anglès i altres idiomes\nL’acadèmia compta amb una estructura digne d’una escola, més de 50 anys d’experiència en el món dels idiomes i una tasca personalitzada\nL’acadèmia d’idiomes Inlingua és un dels centres amb major trajectòria i garantia d’èxit a l’hora d’aprendre anglès i assolir els objectius marcats. El centre, que compta amb més de 50 anys d’experiència, té presència a més de 50 països arreu del món i té 700 alumnes a la ciutat, s’organitza amb una estructura professionalitzada i digne d’una escola, amb capacitat per respondre a totes les necessitats que poden sorgir al llarg del curs, per molt inesperades que siguin.\nAixí les coses, al director gerent del centre mataroní se li suma un cap d’estudis, cinc coordinadors d’àrea, més de 45 professors i tot un equip administratiu al darrera. Això es tradueix en la capacitat per oferir anglès per a júniors, teens, adults i empreses, altres idiomes i preparació per als exàmens de Cambridge, on en són especialistes.\nInlingua en una classe.\nEl que destaca d’Inlingua és el seu mètode, on es treballa amb seguint els cursos i estructures marcades de tal manera que si hi ha una baixa d’un professor, el substitut té capacitat per seguir allà on es trobava el curs i fer-lo avançar fins on toca. Aquesta organització interna, totalment professionalitzada i cohesionada, permet que es pugui oferir tot tipus de classes i formació personalitzada segons cada necessitat, ja que es treballa en classes reduïdes de màxim nou persones.\nCursos intensius per a l’estiu: l’hora d’atacar els exàmens de Cambridge\nUna de les apostes més fortes d’Inlingua de cara als propers mesos és precisament els cursos intensius que es duen a terme les quatre setmanes que van del 28 de juny al 23 de juliol, amb horaris de tres hores al matí o tarda de dilluns a divendres. Una època i un format ideal per afrontar la preparació dels exàmens de Cambridge: First, Advanced i Proficiency, però sense oblidar altres preparacions i altres idiomes.\nClasses reduïdes i personalitzades\nInlingua és una acadèmia amb una metodologia de treball que la fa molt forta en els Cambridge Exams, tant en joves com en adults, i compta amb un sistema de mock exam que permet simular les proves oficials. El seu percentatge d’èxit en aquestes proves és del 98%, una garantia que demostra la professionalitat i la preparació de l’equip pedagògic. Coneixen perfectament el camí a seguir i saben com aconseguir complir els objectius.\nEl fet de treballar amb diverses escoles des de P3 fins adults, amb centres com l’Escola Pia, el Marta Mata, el Cor de Maria o el Turó demostren la confiança del sector educatiu en la manera de fer d’Inlingua, que compta amb dos centres a Mataró, a la Via Europa i a la Riera. Sempre diuen que “s’aprèn a parlar parlant”, i aquesta interacció constant en les classes reduïdes és una de les claus de l’èxit de la seva fórmula.\nThis is all very well,,,but, where can people learn Spanish or polish up their self taught Spanish. Don't say learn the Catalan mixture, this as, as much use as a bucket of water in forest fire.


Espai Menut | Com afrontar les pors infantils\nPostejat 01 de gener de 2021 per Espai Menut\n“No apagues la llum”, “queda’t amb mi una estona més”, “acompanya’m a l’habitació que el passadís és molt llarg”… són algunes de les frases que en algunes ocasions hem sentit als nostres xicotets i que a poc a poc hem anat resolent fomentant-los seguretat en ells mateixos. Són les pors infantils que no ens han de preocupar massa si amb la nostra ajuda i confiança, veiem que van superant-los.Aquesta setmana, parlem amb la psicòloga Antonia Roig Ballester per a aprofundir una mica més sobre aquest tipus de situacions que com a pares i mares ens preocupen.\nEn els xiquets, igual que en els adults, la por és una pertorbació de l’ànim en la qual la persona no se sent capaç d’afrontar una situació concreta perquè la percep com a nociva o perillosa para si mateix, independentment que la situació siga realment perillosa o no ho siga.\nLa por és alguna cosa comuna a tots els individus, i tots hem sentit por alguna vegada. Per tant podem considerar la por com una emoció normal, fins a cert punt. La por normal és proporcionat a la situació que ho provoca i desapareix quan desapareix el perill.\nCom més altera o bloqueja la conducta normal de l’individu, més s’acosta a la patologia. Com més irracional i desproporcionat és, més s’acosta a la patologia.\nQuan es pateix por, no solament s’alteren funcions psicològiques. Apareixen també una sèrie de símptomes físics, com poden ser l’acceleració del pols, la sudoració, fins i tot diarrees, freqüents ganes d’orinar…\nLa por és un fenomen après i per tant els xiquets són els que estan més exposats a aquest “aprenentatge” que quasi sempre sol venir d’un adult. També es pot aprendre la por a través d’una forta experiència que ha resultat traumatitzant per al xiquet.\nLa por infantil sol aparèixer a l’inici de l’edat escolar, sobre els 3 o 4 anys, i en la majoria dels casos desapareix espontàniament conforme va fent-se més major.\nEn el món infantil, un de les pors mes estesos i generalitzats són els terrors nocturns. Són molt freqüents i aquestes pors estan lligades al fet d’anar-se a dormir, apagar les llums i quedar-se sols en l’habitació a les fosques. També es relacionen amb aquestes pors nocturnes els despertessis bruscs per efecte de somnis estranys o fins i tot de malsons. Bastarà deixar una petita llum encesa, no tancar les portes de la seua habitació o entrar en la seua cambra acompanyant-ho una estona quan es desperta de nit i crida, perquè a poc a poc vaja tenint un somni mes relaxat i tranquil.\nLa por infantil és relativament fàcil de reduir. És important des de la família no fomentar les situacions de temor en el xiquet; no hem de fer referència a certs elements culturals com l’home del sac, el coco. Importantíssim controlar al detall certs programes de TV o pel·lícules que pogueren afavorir les pors.\nHem de crear en el xiquet un entorn de seguretat i confiança, raonant amb ell tot el necessari, fins a repetir-nos, perquè a poc a poc vaja superant-ho aqueixa por que sol ser irracional. No hem d’exposar al xiquet d’una manera brusca a la situació que li produeix temor, perquè “així se li vaja de colp tanta ximpleria”. El xiquet que pateix pors realment pateix i ho passa malament encara que als adults ens sembla alguna cosa absurd.\nSi observem que la situació de por li impedeix al nostre fill portar la seua vida habitual, incapacitant-ho en molts aspectes de la seua normalitat, haurà arribat el moment d’acudir a un especialista, el qual li aplicarà un tractament personalitzat i adaptat al seu cas que podrà incloure tècniques de relaxació, psicoteràpia, fins i tot tractament farmacològic si fóra necessari.\nAquesta entrada va ser postejada en Esports i salut, News i etiquetada com Antonia Roig, miedos infantiles, psicología per Espai Menut. Bookmark the permalink.\nCom decorar la taula en Nadal de forma divertida i original\n- Categoria -Animació infantilCafeteries amb xiquetsCinemaCircConta contesDansaEsports i salutEscapadesEspais educatiusFesteslJocs i tallersJogueteriesMúsicaParcs i placesRestaurants amb xiquetsTeatre i animacióTeatre - Ciutat - Alcalá de Chivert, Castellón12560, Benicassim AínAlcossebreAlfondeguillaAlmassoraalmazoraAlmedíjarAlmenaraAlquerías del Niño PerdidoAlturaAresArtanaAtzenetaAtzeneta del MaestratBenicàssimBenicàssim, Castellón, EspañaBenicassim, EspañaBenllochBetxíBetxí, EspañaBorriana, Castellón, EspañaBorriolBurrianaCabanes CastellóCastellónCastellón de La PlanaCastellón de la Plana, Castellón, España Castellón, españaCaudielCullaEslidaEspadillaForcallFuentes de AyódarGrao de CastellónGrao de Castellón, Castellón, EspañaL'AlcoraLa Pobla de BenifassàLa Pobla TornesaLa SalzadellaLa Vall d'UixóLlucena del CidLudienteMascarellMoncofaMoncofa PlatjaMorellaNules OndaOnda, CastellónOnda, EspañaOropesaOropesa del MarPeñiscola, EspañaSant Mateu Sant Mateu, CastellónSerra d'en GalceranSueraSuerasTorreblancaValenciaVall d'AlbaVila-realVilafamésVilafrancaVilafranca del CidVilanova d'AlcoleaVillahermosa del RíoVillamalurVinaròs VistabellaXilxesXodos - Edat -0-3 anys10-12 anys4-7 anys8-10 anysTots els públics - Data -17 gener 2021 -- 23 gener 202124 gener 2021 -- 30 gener 202131 gener 2021 -- 06 febrer 202107 febrer 2021 -- 13 febrer 202114 febrer 2021 -- 20 febrer 202121 febrer 2021 -- 27 febrer 202128 febrer 2021 -- 06 març 202107 març 2021 -- 13 març 202114 març 2021 -- 20 març 202121 març 2021 -- 27 març 202128 març 2021 -- 03 abril 202104 abril 2021 -- 10 abril 2021\nJan Teatre Gorakada: 'El Viaje de Ulises'


VÍDEO Els CDR de Tarragona exigeixen al Govern que «faci els deures» per aconseguir la República | NacióDigital\nVÍDEO Els CDR de Tarragona exigeixen al Govern que «faci els deures» per aconseguir la República\nCatorze persones entreguen un manifest\nper Jonathan Oca , 1 d'octubre de 2019 a les 11:20 |\nMembres del CDR Camp de Tarragona davant la delegació del Govern. | Jonathan Oca\nMembres del CDR del Camp de Tarragona han entrat a registre un manifest a la Delegació del Govern a Tarragona per exigir a la Generalitat que treballi per fer efectiva la República catalana.Carme Batalla, portaveu del CDR, ha expressat que el col·lectiu exigeix al Govern que "faci els deures" i recorda que fa dos "l'1-O vàrem votar, vàrem guanyar i la gent va patir agressions". La independentista també etziba a l'executiu liderat pel president Quim Torra que "no només l'estat espanyol no fa el que hauria de fer".\nPer altra banda, des del CDR fan una crida al conseller d'Interior, Miquel Buch, perquè els Mossos d'Esquadra "no facin les actuacions que estan fent, ja que actuen com si fossin unes forces de repressió".\nCatorze persones entreguen un manifest a la delegació del Govern perquè la Generalitat "faci els deures" per implementar la República; informa @JonathanOca https://t.co/btCbU8j8ix pic.twitter.com/tIV0QYKkTR\nEn el text que volien fer arribar al delegat del Govern, Òscar Peris -que no hi era perquè s'havia desplaçat a Barcelona-, apunten que el resultat del referèndum va demostrar "l'anhel majoritari del poble de Catalunya d'esdevenir una República catalana independent" i etziben que "el govern de la Generalitat no va complir amb allò que havia estat aprovat setmanes enrere al Parlament de Catalunya". En aquest sentit també recorda que "amb la conformació del nou govern autonòmic, l'estratègia d'avenç cap a la República no sols ha minvat enfront de la repressió de l'estat espanyol, sinó que ha brillat per la seva absència".\nDes del CDR consideren que "ja no existeix una coordinació entre els diferents partits polítics i entitats civils que representen a la majoria del poble de Catalunya" i el pla de Govern de la per complir amb allò "promès a la ciutadania durant aquesta legislatura, i com a mínim les dues anteriors, ni és públic ni es té coneixement que existeixi".\nPer tot plegat, des del col·lectiu independentista "instem al Govern i a tots els càrrecs electes del país a assumir el programa polític pel qual es van presentar en les diferents conteses electorals que s'han celebrat des d'aquell 1 d'octubre fins al present".\nAquesta era la primera acció d'un dia reivindicatiu i especial per al poble català. A les 19 h, arrencarà el que suposa el que serà la gran mobilització a Tarragona. La manifestació arrencarà a la plaça de la Font i acabarà a la plaça Imperial Tàrraco.\nFOTOS Membres del @CDRCampTGN entreguen un manifest a la @camptarragona; informa @JonathanOca https://t.co/btCbU8j8ix pic.twitter.com/2VNIN1LxNh\nSegon aniversari 1-O, Política, segon aniversari de l'1-O, 1-O, Tarragona, CDR Camp de Tarragona


PAe - CTT - General - Servicis Comuns de Tramitació Electrònica\nServicis Comuns de Tramitació Electrònica >\nServicis Comuns de Tramitació Electrònica\nAmb l'elaboració de les dos fases del Pla Estratègic per a la Simplificació de la Gestió Administrativa, PESGA I 2001-03 i PESGA II 2005-07, i el Pla d'AE 2009-11, se senten les bases per a la implementació de l'AE en la Comunitat de Madrid, permetent a ciutadans relacionar-se amb l'AAPP de forma multicanal. Durant 2005-07 s'inicia la construcció de servicis de suport per a possibilitar la tramitació electrònica. A més, l'entrada en vigor de la Llei 11/2007 va donar l'última espenta necessària perquè la Comunitat de Madrid definira el Pla d'AE en el qual s'adequa i optimitza la relació de Servicis Comuns de Tramitació Electrònica.\nOferir un conjunt d'elements bàsics transversals que conformen una plataforma de servicis horitzontals de suport a la tramitació electrònica de procediments i servicis per mitjans electrònics.\nLes solucions de firma electrònica són problemàtiques d'implantar en el client final, i han constituït un verdader repte per a la iniciativa d'implantació dels Servicis Comuns de Tramitació Electrònica.\nDins dels aspectes clau per a la implantació destaquen disposar de solucions de firma electrònica i verificació de firma, i de plataformes i passarel·les de pagaments.\nDe la mateixa manera, per a la implantació dels SCTEs s'han analitzat algunes solucions desenvolupades en altres comunitats autònomes per a conéixer la seua operativa i funcionalitats, com en el cas del Portasignatures.


La família Jané cedeix a Calafell el terreny on hi ha les defenses de costa de la guerra civil | NacióBaixPenedès\nLa família Jané cedeix a Calafell el terreny on hi ha les defenses de costa de la guerra civil\nLes trinxeres de la muntanya del Comú es museïtzaran en un futur\nper Redacció, Calafell, 15 d'abril de 2019 a les 14:30 |\nLes defenses | AC\nLa família Jané de Calafell ha iniciat els tràmits per cedir a l’Ajuntament un terreny de la seva propietat, a la muntanya del Comú, on hi ha les restes de les defenses de costa de la guerra civil. La cessió és gratuïta i l’Ajuntament, quan en sigui el propietari, museïtzarà les trinxeres, com es coneix popularment l’indret.\nLes restes de les trinxeres estan a uns 800 metres de la platja i a uns 40 metres d’altura. Eren una talaia perfecta per vigilar la costa. Es van construir el 1937, davant de la temença de la República de desembarcaments franquistes provinents de Mallorca. Era una fortificació important, dotada d’artilleria, polvorí i refugis per a la tropa. Tanmateix, no va entrar pràcticament mai en acció, ja que els canons tenien un abast molt limitat i els projectils amb prous feines arribaven al mar.\nEs conserva parcialment, ja que amb l’arribada del turisme la zona es va urbanitzar. Alguns dels elements militars, principalment les plataformes de l’artilleria, van quedar soterrats sota el carrer o alguna casa. Va haver-hi trinxeres que fins i tot van acabar servint de bodega o de piscina d’algun dels nous habitatges. A la vista queden algunes estructures molt danyades però susceptibles de restauració. També sobreviu una escala que permetia pujar a la zona de combat des de la de servei, que estava a una cota inferior.\nDesprès de la guerra, les trinxeres eren un lloc on anaven d’excursió els infants de Calafell. Quan s’arribava dalt de la muntanya, s’esmorzava o es berenava i les restes de les fortificacions servien per a tota mena de jocs.\nEls imperdibles, Societat, Calafell, Guerra Civil, trinxeres


Mor Umberto Eco, l’humanista total | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nMor Umberto Eco, l’humanista total\nMor als 84 anys l'escriptor, filòsof i semiòleg italià, autor d'‘El nom de la rosa’. La seva figura i la seva obra van exercir una enorme influència des de la curiositat crítica\nRoma 20 FEB 2016 - 10:12\tCET\nUmberto Eco, en la Universitat de Burgos, en 2013. Cristóbal Manuel\nAls 84 anys, i sense perdre en cap moment la curiositat crítica, va morir la nit d'aquest divendres a Milà l'escriptor, filòsof i semiòleg italià Umberto Eco. La notícia va ser comunicada al diari italià La Repubblica per la família. Va morir a les 22.30 a casa seva. L'autor d'obres imprescindibles com El nom de la rosa (1980), o El pèndol de Foucault (1988), havia nascut a Alessandria, al Piemont, el 5 de gener del 1932. L'última de les obres de la seva fecunda carrera com a autor de novel·les d'èxit i assajos de semiòtica, estètica medieval o filosofia, va ser Número zero, una mirada crítica del gran expert de la comunicació sobre una crisi del periodisme que, advertia, va començar “en els cinquanta i seixanta, just quan va arribar la televisió”.\n“Fins llavors”, explicava en una entrevista de Juan Cruz publicada a EL PAÍS el març del 2015, “el diari t'explicava el que havia passat la tarda anterior, per això molts es deien diaris de la tarda: Corriere della Sera, Le Soir, La Tarde, Evening Standard… Des de la invenció de la televisió, el diari et diu al matí el que tu ja sabies. I ara pansa igual. Què ha de fer un diari?”. Aquest era el dubte –la curiositat vestida de pessimisme– que el va portar a publicar el seu últim llibre i a mantenir la seva mirada desperta cap a tot el que passava al seu al voltant.\nLa trama de Número zero està ambientada al 1992, un any clau de la història italiana pel cas Tangentòpoli, i es desenvolupa dins de la redacció d'un diari en inicis on conflueixen la lògia masònica P2, les Brigate Rosse, la fi d'una era i l'aparició d'una altra –amb Silvio Berlusconi a punt d'irrompre a l'escenari– que va esvair moltes esperances fins a convertir-se en la Itàlia desorientada d'avui. Tot això ho va mirar, ho va analitzar i ho va escriure Eco.\nDesprés de difondre la notícia de la seva defunció –poques vegades l'expressió 'Itàlia està de dol' ha tingut tant sentit–, el diari La Repubblica va escriure al seu web un titular que resumeix molt bé la personalitat d'Eco i el respecte, gairebé unànime, que despertava a Itàlia: “Mor Umberto Eco, l'home que ho sabia tot”. Com destacava Il Corriere della Sera, Eco ha estat una presència constant i imprescindible de la vida cultural italiana de l'últim mig segle, però la seva fama, a nivell mundial, es deu a l'extraordinari èxit d'El nom de la rosa, del que es van vendre milions de còpies a tot el món. “Recórrer la vida i la carrera d'Umberto Eco”, explica el diari de Milà, “significa també reconstruir un tros important de la nostra història cultural”.\nLa vida acadèmica d'Eco es va iniciar el 1954 a Torí. Aquell any es va doctorar en Filosofia, però també va participar en un concurs de la RAI –la televisió pública italiana–, el va vèncer i es va convertir en company del periodista Furio Colombo i del filòsof Gianni Vattimo en una aventura de complicitats sempre lligada al món de la cultura. En els seixanta va treballar com a professor agregat d'Estètica a les universitats de Torí i Milà i va participar en el Grup 63 publicant assajos sobre art contemporani, cultura de masses i mitjans de comunicació. Entre aquests assajos els més coneguts són Apocalíptics i integrats i Opera aperta. El semiòleg milanès també va ser catedràtic de Filosofia a la Universitat de Bolonya, on va engegar l'Escola Superior d'Estudis Humanístics, coneguda com la Superescola, perquè el seu objectiu és difondre la cultura internacional entre llicenciats amb un alt nivell de coneixements. També va fundar la Associació Nacional de Semiòtica.\nEntre els seus innombrables premis trobem el Príncip d'Astúries de Comunicació i Humanitats del 2000. Inquiet fins a la fi, acabava de llançar una nova editorial, La Nave di Teseo.\nEn un discurs en la Universitat de Torí, Eco va aplicar la seva mirada crítica –no tot és positiu ni negatiu íntegrament– a les xarxes socials: “El fenomen de Twitter és d'una banda positiu, pensem a Xina o a Erdogan. Hi ha qui arriba a sostenir que Auschwitz no hauria estat possible amb Internet, perquè la notícia s'hauria difós viralment. Però d'altra banda dóna dret de paraula a legions d'imbècils”.


mentrestant...: de febrer 2010\nretrobar-se amb si mateix!!!\nAvui no tinc massa temps però començo aquesta pàgina perquè crec que ara és el millor moment de retrobar-me amb mi...\nTot i que em caldrien dies de més de 24 hores intentaré guardar algunes estonetes per abocar aquí tot allò que vaig sentint, per comentar què em semblen els pensaments d'altres, per descobrir i descobrir-me.\nFa uns dies que vaig recuperar els meus escrits de fa més de 30 anys. Caram!!!, quina sensació més agradable, llegir-los al cap de tant de temps, i com de sorpresa em quedava al comprovar que les lletres deixen al descobert el sentiment de les persones.\nAniré editant-los, a poc a poc, en aquest bloc, perquè la Mercè de llavors s'ho mereix!!!\nPublicat per Mercè Mulet a les 18:14 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge


Ets a: Inici > Serveis i tràmits > OAC - Oficina d'Atenció Ciutadana > Llicència de divisió horitzontal i Llicència de parcel·lació (segregacions i agregacions) (TR140)\nLlicència de divisió horitzontal i Llicència de parcel·lació (segregacions i agregacions) (TR140)\nAquest tràmit permet obtenir la corresponent llicència urbanística per realitzar:\nLa divisió o modificació d’un règim de propietat horitzontal simple o complexa, s’efectua quan comporta un increment del número d’habitatges o establiments, i també en les operacions que tinguin per objecte constituir més elements susceptibles d’aprofitament independentment dels que s’hagin fet constar en una declaració d’obra nova precedent. A aquests efectes, s'entén per establiments els locals comercials i els industrials. Les places d'aparcament i els trasters no es consideren establiments, llevat del supòsit que el planejament urbanístic reguli llur nombre o dimensió.\nLa parcel·lació urbanística, que consisteix en una autorització per parcel·lar, segregar o agregar finques (dividir un terreny en dues o més porcions, modificar els límits entre dues parcel·les o realitzar permutes de superfície).\nEn el supòsit de divisió o modificació d’un règim de propietat horitzontal:\nProjecte tècnic que ha de contenir:\nMemòria justificativa. En cas d’habitatges justificar el compliment de la normativa d’habitabilitat.\nPlànols a escala.\nNota simple del Registre de la propietat o certificació, on costi la descripció de la finca o edificació.\nProforma de l’escriptura pública de divisió horitzontal simple o complexa.\nEn el supòsit de parcel·lació:\nMemòria justificativa de l'adequació de la parcel·lació proposada a les determinacions del planejament aplicable.\nPlànol parcel·lari, a escala adequada, amb indicació de les parcel·les indivisibles, la qualificació urbanística dels lots i els terrenys destinats o reservats per a sistemes generals o locals. Quan el planejament en vigor incorpori el plànol parcel·lari, la còpia certificada d'aquest, més les dades i les indicacions necessàries, pot substituir el document.\nPlànol d’abans i després de la parcel·lació.\nNota simple o Certificat.\nDocumentació que obra en poder de l'Ens:\nPlànol parcel·lari del planejament en vigor.\nEl seu preu el pot consultar a l'ordenança fiscal núm. 7 a la web de l'Ajuntament de Berga: Ordenances fiscals\nAquestes taxes s’hauran de liquidar a l’atorgament de l’autorització, i dins del termini de trenta (30) dies posteriors a la notificació de la seva aprovació.


ATTSU - ASPM Caldera industrial d'aigua calenta de biomassa\nLa caldera ASPM és una caldera d'aigua calenta horitzontal, pirotubular de tres passos de fums i llar dissenyada per a cremar biomassa.\nAmb produccions des de 100 kW fins a 15.000 kW.\nCaldera d'aigua calenta i sobreescalfada pirotubular de llar de combustió de paret humida. És de tres passos de fums amb un recorregut a la llar i dos recorreguts pels tubs.\nTé una àmplia porta d’accés a la llar per la inspecció i neteja. Aquesta porta permet l’accés del personal de manteniment d'una forma fàcil i còmoda a la llar de combustió i facilita d'una forma exponencial les tasques de manteniment i neteja. Les mesures de la porta són 800x600 mm.\nLa cambra de combustió està fabricada mitjançant parets de cambra refrigerades per l'aigua de la caldera i està formada fonamentalment per un sòl que conforma la llar on es produeix la combustió sobre una graella mòbil de fosa i aportació de material.\nDegut a tractar-se d'una cambra totalment refrigerada per aigua ens permet poder controlar la temperatura de combustió de la llar, permetent treballar amb temperatures altes sense tenir problemes de desgast del refractari per temperatura, ni fosa de les impureses que porta el combustible que podrien provocar aturades innecessàries per manteniment.\nAquesta graella és impulsada mitjançant pistons hidràulics i posseeix una recollida de cendres per a la seva evacuació. Els materials utilitzats per la fosa d'inoxidable són d'alta qualitat: Fosa al crom al 27% DIN-14823 GX 40 CR NI SI 27.\nEls tubs de sustentació de la graella estan refrigerats per aigua, evitant qualsevol problema d'escalfament que pot prendre lloc en llars “seques” o de formigó.\nAquesta cambra va acoblada a sota de la caldera descrita unint ambdues cambres de combustió i està comunicada amb la caldera mitjançant tubs amb recirculació d'aigua ascendents i descendents per circulació natural.\nPer la part posterior de la llar els gasos a alta temperatura entren al 1er feix tubular fins la porta frontal on tronen a girar 180 º i s’introdueixen al 2º feix tubular, fins la caixa de fums posterior sortint desprès pel conducte de gasos cap el multicicló/cicló.\nEl disseny de la llar, la distribució i secció dels tubs de fums, a més de l'experiència de més de 70 anys, fan que la caldera ASPM aconsegueixi una combustió amb molt poc embrutiment, allargant el període entre aturades per a la seva neteja.


ACN Barcelona.-En ple procés d’endreça de l’espai postconvergent, el conseller d’Interior, Miquel Buch, ha manifestat que cal treballar per la “unitat” dins de JxCat amb la confluència de “tots els […]\nACN Barcelona.-En ple procés d’endreça de l’espai postconvergent, el conseller d’Interior, Miquel Buch, ha manifestat que cal treballar per la “unitat” dins de JxCat amb la confluència de “tots els agents”, com el PDeCAT i la Crida. En una entrevista a SER Catalunya, ha dit que s’ha de “predicar amb l’exemple”, estar units a JxCat i així tenir arguments per fer un clam a la unitat en el moviment independentista. “Tota la confluència ha d’anar unida; no pot ser que diguem que ha d’haver unió i que a casa nostra no n’hi hagi”, ha expressat en una entrevista a SER Catalunya. En la mateixa línia, ha insistit que no poden parlar d’unitat i donar la sensació d’anar desunits.\nBuch ha admès que estan en el moment de veure com teixeixen l’evolució del que va ser CDC, també amb l’entrada de persones independents ja vinculades en aquesta esfera. Buch també ha assenyalat que és millor que ERC, CUP, Front Republicà o entitats com ANC i Òmnium vagin “junts”, si troben la manera de fer-ho, en “l’embat” contra l’Estat. El conseller d’Interior creu també que “tots els que creguin que els catalans decideixin si volen ser o no independents han d’estar treballant plegats”.


L’Escola Pilota d’Almenara visita la tertúlia «Val i Trenta» | La Finestra\nInici Esports L’Escola Pilota d’Almenara visita la tertúlia «Val i Trenta»\nL’Escola de Pilota d’Almenara ha visitat la tertúlia «Val i Trenta», amb el seu entrenador Pablo i alumnes, per a explicar-nos la situació actual de l’escola, després dels últims tres anys on Pablo es va fer càrrec de la gestió i, també, si ha pogut influir el pas de la pandèmia del coronavirus.\nEn l’actualitat, més de vint alumnes formen part de l’escola, participant en diferents competicions i modalitats. Està previst que enguany, les dones inicien a jugar en competicions oficials.\nA continuació poden escoltar els comentaris de Pablo, Isaac, Francisco i Marc.\nArticle anteriorL’AJUNTAMENT DE FAURA DONA L’ÚLTIM ADÉU A LLUIS OCAÑA\nArticle següent«La Voz Joven» de l’IES Vall de Segó parla de la importància de parar el canvi climàtic


Revisió del 20:07, 1 feb 2011\nUn altre dels primers grans sincrotrons, ara ja retirat, és el [[Bevatró]], acabat el [] al [[Laboratori Lawrence Berkeley]] ([[EUA]]). El nom d'aquest accelerador de protons procedeix de la seva energia, en el rang dels 6,3 GeV, abans anomenats BeV per bilió d'[[electrovolt]]s (els americans anomenen [[bilió]] al que els europeus anomenem 1.000 milions). El nom precedeix l'adopció del prefix [[Giga]] pel [[Sistema Internacional d'Unitats|SI]]. Un cert nombre d'elements pesats, inexistents a la naturalesa, van ser creats per primera vegada amb aquesta màquina. Aquest lloc va ser també un dels primers a tenir una [[cambra de bombolles]], un tipus de detector de partícules utilitzat per examinar els resultats de les col·lisions subatòmiques.\nActualmentUn eldels sincrotrósincrotrons de més alta energia del món és el [[Tevatró]], al Laboratori Nacional d'Acceleradors Fermi ([[Fermilab]]) també als Estats Units. Accelera [[protons]] i [[antiprotons]] a gairebé 1 [[TeV]] d'energia cinètica i els fa col·lidir entre ells.\nElActualment, el sincrotró de més alta energia del món és el Gran Col·lisonador d'Hadrons ([[LHC]]) que estàva sentser construïtinaugurat el [] al Laboratori Europeu de Física d'Altes Energies ([[CERN]]). tindràTé una energia de 7 TeV i estàes previstva que comenci a funcionar el []. Està sent construïtconstruir en el túnel de 27 km que antigament contenia el Gran col·lisionador d'Electrons i Positrons ([[LEP]]), oamb siguila quequal cosa mantindràmanté l'estatus de l'aparell científic més gran mai construït.\nL'aparell més gran d'aquest tipus que es va proposar construir va ser el Super Col·lisionador Superconductor ([[SSC]]) que havia de ser construït al desert de [[Texas]] ([[EUA]]). En el seu disseny utilitzava [[imant]]s [[superconductor]]s que permeten camps magnètics més intensos sense les limitacions de saturació del nucli. Quan la seva construcció ja havia començat, el projecte va ser cancel·lat pel Congrés dels Estats Units el [] citant expressament excessives pujades del pressupost. Això va ser degut a estimacions ingènues del cost i a una mala gestió econòmica més que a grans errors tècnics. Es pot argumentar també que el final de la [[Guerra Freda]] va provocar un canvi en les prioritats dels fons destinats a investigació científica que va contribuir a la cancel·lació.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/6863477»


15/07/2015 – Entrevista del pare Livio a la vident Marija a Radia Maria\nPare Livio.- Hola Marija!\nMarija.- Hola Pare Livio. Saludo a tots els oients de Radio María amb molta alegria perquè avui és 25 de juny, el 34 aniversari de les aparicions. Avui la Mare de Déu ha donat el missatge següent:\nPare Livio.- Marija, com has viscut aquesta jornada a Medjugorje?\nMarija.- A Medjugorje la Mare de Déu canta, canta d’alegria i canta de pregària perquè cada any estem agraïts a Déu i a la Verge per la seva presència. Ja sabeu que darrerament els periodistes parlen i s’inventen tantes coses! però el més bonic de tot és que quan ets a Medjugorje no penses en el demà, penses en l’ara, perquè la Mare de Déu està amb nosaltres. I en aquests dies d’una manera especial, els dies de la novena, al matí, abans que surti el sol cantem, durant el dia preguem i durant la nit es veuen els llums que pugen i baixen de la muntanya de les aparicions. Ahir hi va haver adoració tota la nit; aquesta nit hi haurà adoració tota la nit per donar gràcies a la Mare de Déu per la seva presència i els seus missatges. Ens convida a pregar per totes les vocacions, per totes les persones que són aquí, per totes les persones que s’han convertit a Medjugorje i per tots els dons de la sanació, els dons de les conversions i els dons de les confessions.\nL’albada és tan bonica aquí a Medjugorje que l’únic que sentim en el cor és la tendresa de Déu. I m’agradaria compartir-ho amb vosaltres i dir-vos que Déu és bo i misericordiós amb nosaltres; ens dóna la seva Mare, ens dóna la pau, ens dóna la Reina de la Pau i això és una alegria immensa. Avui lloem Déu i li donem gràcies per cada do que ens ha donat. La Mare de Déu ens convida a la conversió i ens diu sobretot que “l’Altíssim em concedeix la gràcia de poder-vos estimar”. La Mare de Déu, amb un amor immens ens estima igual que els primers dies de les aparicions.\nPare Livio.- Escolta Marija, explica’ns… què va ser per a tu aquell 25 de juny de 1981? El dia abans, quan encara no havies vist la Mare de Déu?\nMarija.- El 24 de juny vaig entrar a casa. Els meus pares havien portat la meva germana a un camp lluny de casa, pensant en el comunisme de l’opressió, de la presó i tantes vegades també de la mort. Els meus pares estaven espantats i van pensar “que Déu ens ajudi”…era com abraçar la creu. En canvi el Senyor va pensar que la nostra família s’havia de quedar allà. A casa hi érem el petit Jakov i jo. Fa pocs dies ha aparegut un vídeo casolà amb imatges dels primers mesos d’en Jacov, i estava mirant una càmera de fotos i era tan simpàtic i tan petit. En tornar a veure aquest vídeo he tingut una gran alegria perquè era un nen molt bonic, ros, i era molt curiós; i mirant aquesta pel·lícula me n’he adonat que érem molt innocents, que érem com molt de Déu i de la Mare de Déu. A casa nostra es pregava, hi havia Déu i també la Mare de Déu, i quan li vam preguntar perquè havia vingut, ens va dir: “perquè he trobat la fe viva i gràcies a Déu aquesta fe encara segueix viva”.\nPare Livio.- Així que tu eres a casa amb en Jakov…\nMarija.- Sí, era a casa amb el Jakov perquè havia de preparar el sopar…després a la Vicka li van venir ganes de “sortir”, va cridar la meva germana i li vam dir: “Però on vas?” i la Vicka va dir: “noto la necessitat d’anar allà”…veniu”. Vam anar fins a la falda de la muntanya i vam veure una gran llum…nosaltres érem allà i la Mare de Déu era a la muntanya… Primer va arribar la llum, després Ella.\nElla amb la mà ens feia que hi anéssim, que ens hi acostéssim, però no ens atrevíem. Era lluny, a més de 300 metres de nosaltres, però el seu amor ja ens va captivar des d’aquell instant. Estàvem espantats, no sabíem què fer ni com reaccionar. La Mare de Déu era com un imant que ens atreia, el seu amor era atraient! Des d’aquell moment ja vam començar a dir: “La Mare de Déu ens crida, hi hem d’anar!” Vam començar a córrer i la gent que estava prop nostre deia que “volàvem” i ningú no ens podia atrapar…\nPare Livio.- Entre espines i roques…\nMarija.- Roques i espines! El mateix Jakov va acabar en una mata on hi havia un vesper! Les vespes l’envoltaven per tot arreu, però no va sentir res perquè va ser més gran l’amor de la Mare de Déu. Quan tot va haver acabat, no l’havia pessigat ni una sola vespa!\nPare Livio.- I… com vàreu arribar allà baix doncs?\nMarija.- Ens vam acostar a la Mare de Déu i encara avui no tinc paraules per descriure el que vaig sentir! Sentia goig dins meu perquè la presència de la Mare de Déu era la presència de Déu que omple el nostre cor, i quan tens Déu al teu cor, tota la resta no importa… L’important és Ella, la seva presència que ens porta a Déu, permet que ens enamorem d’Ella, i a través d’Ella ens ha portat de la muntanya de les aparicions fins l’església i diu “¡poseu Déu en el primer lloc en la vostra vida!”.\nVa començar a parlar-nos de Déu, a pregar amb nosaltres i vam començar a seguir-la. La Mare de Déu diu que Ella i la seva presència han de ser una invitació per acostar-nos a Déu”.\nDes dels primers dies, tot i que Ella no va parlar, la seva presència era pregària. Després, a poc a poc, el tercer dia, el quart, etc. la Mare de Déu va començar a pregar i a parlar.\nQuan li vam preguntar “per què ens has escollit a nosaltres? Nosaltres no som els millors”, Ella va respondre: “Déu m’ha permès escollir i us he escollit a vosaltres”, Així vam sentir el deure de respondre a la Seva crida!\nPare Livio.- Escolta Marija, des del dia 26 de juny (i després quan la Mare de Déu va escollir la parròquia) et vas convertir en instrument dels seus missatges més importants, per a la parròquia i per a tot el món. Ets conscient d’aquesta elecció particular? Una vegada em vas dir que la Verge t’havia escollit pel fet de tenir poca memòria… (somriu)\nMarija.- Exactament, perquè sóc la més… la Mirjana és més intel·ligent, jo en canvi de tant en tant passo alguna crisi i penso que no som res, que no som res sense Déu. En canvi Déu és la força, l’alegria de viure, de transmetre allò que la Mare de Déu té en el Seu cor.\nNosaltres ens hem enamorat de la Mare de Déu. La vam començar a seguir perquè Ella ha estat la nostra força, la nostra valentia, tot i que teníem por de la mort perquè…qui no té por de la mort? Però va prevaldre el desig del Paradís, ha prevalgut el goig de la presència de la Mare de Déu que ens ha ensenyat que la vida no acaba aquí, la vida avança cap a l’eternitat.\nPare Livio.- Escolta, et vull fer una pregunta molt simple i molt clara: ja saps que d’aquí poc, potser fins i tot abans que acabi l’any, l’Església es pronunciarà per segona vegada –la primera va ser a Zadar el 1991- i ara a un nivell més alt, és a dir, a nivell de l’Església universal, serà el Papa que donarà les indicacions, dirà les paraules, la paraula de l’Església per orientar-nos a tots davant d’aquest esdeveniment grandiós que ens toca tan de prop des de fa més de 30 anys en la vida de la Església. Tu i tots els vidents, com espereu aquest pronunciament?\nMarija.- Amb molta alegria, molta, perquè sabem que l’Església és mare de tots, i una mare no pot colpejar, només pot estimar els seus propis fills. A nosaltres la Mare de Déu ens ha acostumat a viure en l’Església. Ella ens va portar de les roques de la muntanya de les aparicions a l’església. Ella ens va dir: “aneu a l’Església, allà estareu protegits!”.\nNosaltres, amb tot l’amor, som aquí per donar testimoni de que l’Església té alguna cosa a dir; estem aquí, preparats per si ens volen corregir, no tenim cap por perquè el goig de formar part de l’Església, la riquesa de ser cristià, l’hem après de la Mare de Déu i això ens dona molta alegria, tot i no conèixer els plans de Déu.\nAra tenim el Sant Pare i la Comissió ha parlat amb nosaltres. He de dir que la trobada amb la Comissió fou una experiència preciosa; i no espero amb por, no tinc por perquè si tot això és obra de Déu, ningú no la podrà destruir. Si no és de Déu, serà destruïda immediatament!\nPer això dono gràcies al bon Déu per aquest gran regal. Reconec que és un regal de Déu perquè no és obra ni meva ni dels altres vidents, ni tampoc dels frares, ni dels peregrins, sinó que és una invitació de la Mare de Déu –com diu Ella: Déu li ha permès d’estar entre nosaltres, Ella ens guia cap a la santedat; Ella ens guia cap a la conversió. Ella ens crida per ensenyar-nos a posar Déu en el primer lloc de la nostra vida. Ella ha vingut amb el nom de Reina de la Pau, ens demana, ens suplica a tots que siguem instruments de pau “en aquest món sense Déu i sense pau”, diu la Mare de Déu.\nPare Livio.- I avui està contenta la Mare de Déu?\nMarija.- La Verge ha vingut amb un vestit daurat…, estava contenta, tranquil·la, alegre i ens porta el Paradís, i aquest Paradís ens el transmet. Això és una gràcia de cada dia. La presència de la Mare de Déu és per a nosaltres una cosa que no podem descriure. Crec que només pregant podem dir: gràcies Senyor per aquest do!, perquè Tu vols transformar el meu home vell, “enganxat” al món, a la terra, i m’estàs elevant cap a la vida eterna, cap a la santedat, cap al Paradís! Tots nosaltres tenim aquest desig de Paradís en el cor i volem compartir-lo amb tots els peregrins que venen aquí.\nPare Livio.- Gràcies Marija, m’has commogut …\nMarija.- Pare Livio… agraïm al bon Déu perquè Medjugorje és una riquesa per a tots, també una riquesa per aquells que són pagans. Fa poc he tingut una experiència preciosa amb persones que van arribar aquí allunyades de Déu, amb un paganisme terrible… aquesta ideologia… Dues noies que van arribar, que viuen juntes amb aquesta “política” –com es diu- …com diu la publicitat “dues dones, dos homes”. Han vingut com a paganes, per curiositat…, de lluny…, i han decidit viure la castedat, deixar-se portar, i jo després he plorat i pensava: “ningú no els hi ha dit res”, han escoltat els manaments de Déu i han sentit la necessitat de no viure més en pecat. Tantes situacions de persones que estaven allunyades, paganes, amb problemes d’alcohol i drogues, que han passat per Medjugorje… i han fet un canvi radical a les seves vides. Han abraçat Déu i els seus manaments, han abraçat l’amor de Déu, a través de la Mare de Déu.\nPare Livio.- Gràcies Marija. Ara fem una pregària. (Reciten el Magníficat) Marija, t’encomano la gran família de Radio María, especialment els malalts, els sacerdots i tots els voluntaris que ens ajuden.\nMarija.- Aquests dies estem a la muntanya amb tot el cor…hi haurà adoració tota la nit, així estarem units amb vosaltres, perquè Medjugorje no dorm sinó que prega, i realment serà així perquè molts peregrins passaran tota la nit a l’església. Les monges em deien: “durant l’adoració a l’exterior, aprofitem per netejar bé l’interior de l’església perquè quedi molt neta i fresca per a l’adoració de tota la nit”.\nAixí que pregaré i estarem units amb Déu i la Mare de Déu davant el Santíssim amb tota la gran família de Radio María, amb tots aquells que d’alguna manera estan units a Radio Maria. Pregaré i us encomanaré a la Mare de Déu perquè la Seva radio sigui realment Seva en tot moment! Que la protegeixi i la guiï com Déu vol!\nPare Livio.- ¡Gràcies de tot cor, Marija!\nMarija.- Que Déu us beneeixi, Pare Livio. Gràcies i bona nit.\nPare Livio.- Bona nit.\nFont: Radio Maria Italia


El català Quim Fontané obté el subcampionat mundial de caiac freestyle a Sort en unes finals seguides per 3.000 persones\n6 de juliol de 2019 By Gerard Figueras Deixa un comentari\nEl palista nord-americà Dane Jackson ha recuperat aquesta nit el títol de campió del món de caiac freestyle en la final nocturna disputada al nou estadi d’estil lliure de Sort, en l’última jornada d’un Mundial de piragüisme que ha convertit aquesta setmana la capital del Pallars Sobirà en l’epicentre internacional d’aquest esport. El català Quim Fontané no ha pogut defensar la corona i ha acabat en segona posició. Ha seguit l’emocionant final que he comprovat l’èxit organitzatiu i esportiu de l’esdeveniment.\nJackson suma així el seu tercer títol, després dels de 2013 i 2015, i ha superat Fontané, palista del Club Piragüisme Salt-Ter, que havia guanyat el Mundial fa dos anys a l’Argentina. Al voltant de 1.000 persones a les grades i més de 2.000 disseminades en diverses zones del riu Noguera Pallaresa han seguit les evolucions dels millors palistes de freestyle del món.\nEl plat fort ha estat el duel entre Dane Jackson i Quim Fontané al llarg del campionat en la categoria reina, la K1. En quarts de final i en les semifinals, Fontané sempre va estar davant de Jackson. En semifinals, per exemple, el català va fer l’exercici més complet d’aquest mundial, a l’aconseguir 1.571,67 punts. Aquesta puntuació a la final li hagués donat l’or, però en l’ultima jornada Fontané no ha pogut superar el seu gran rival. A la primera mànega -45 segons- ha començat fluix i fins i tot ha perdut l’onada, la qual cosa s’ha traduït en només 805 punts.\nEl seu adversari, en canvi, ha estat brillant. El triple campió del món ha fet un primer exercici molt complet i ha posat la nota molt alta, en marcar 1.406.67, després d’una sèrie on no han faltat els millors moviments de l’especialitat, com el ‘phoenix monkey’ o el ‘tricky woo’. Es dóna la circumstància que el seu pare, Erik Jackson, pioner d’aquesta modalitat del piragüisme, va guanyar el títol mundial de K1 en el Campionat del Món celebrat l’any 2001 a Sort.\nQuim Fontané, animat pel públic local, ha recuperat bones sensacions en la segona mànega i ha aconseguit marcar 1.260 punts, que li donarien la medalla plata. En la tercera mànega, el palista gironí ho ha tornat a intentar, però s’ha quedat en 826,67 punts. El francès Sebastien Devred ha completat el podi, gràcies a una primera mànega molt encertada (1.211,67 punts) i ha repetit la medalla de bronze de l’anterior mundial.\nEn categoria femenina, clar triomf de la veterana japonesa Hitomi Takaku, amb 646,67 punts. Takaku, que era l’actual subcampiona, ha sumat el seu primer títol de K1, per davant de la francesa Marlene Devillez i la polonesa Zofia Tula.\nEn el transcurs de la final, el president de la Federació Internacional de Piragüisme (ICF), José Perurena, ha avançat que la modalitat K1 de caiac freestyle podria ser esport d’exhibició en els Jocs Olímpics de Tòquio 2020. Perurena ha estat una de les personalitats que han seguit la jornada, juntament amb mi; l’alcalde de Sort, Raimon Monterde; el vicepresident de la Diputació de Lleida, Gerard Sabarich; el president del comitè de freestyle de la Federació Internacional de Piragüisme, Lluís Rabaneda; el president de la Federació Espanyola de Piragüisme, Juan José Román Mangas; el president de la Federació Catalana de Piragüisme, Joan Ignasi Rosell, i el representant territorial de l’Esport a Lleida, Joan Segura, entre d’altres.


Comença el muntatge del Pessebre Vivent de l'Espluga de Francolí d'aquest 2019\nPreparació de la nova escena del celler.\nS'ha iniciat el muntatge de les noves escenes de la representació biennal, que enguany es durà a terme entre el 26 i el 29 de desembre\nActualitzada 24/08/2019 a les 18:46\nL'equip del Pessebre Vivent de l'Espluga de Francolí ha iniciat aquest cap de setmana el muntatge de les noves escenes de la representació biennal, que enguany es durà a terme entre el 26 i el 29 de desembre. L'Associació del Pessebre Vivent ha tancat nous acords per a la cessió d'espais interiors i exteriors que permetran millorar part del recorregut pel nucli històric de l'Espluga.\nDes d'ara i fins al desembre, l'equip de muntatge treballarà setmanalment en l'habilitació dels diversos trams del recorregut, per on el visitant es perdrà enmig de la quarantena d'escenes diferents que formen part del relat del Pessebre per on cada any de representació passen 3.000 visitants.\nDes de l'última representació el 2017, l'equip del Pessebre Vivent ha treballat per consolidar el projecte, que enguany compleix 10 anys des de la seva recuperació a la població amb les noves representacions al centre històric medieval -a diferència de la Cova de la Font Major, on s'havia representat inicialment.\nEn l'últim any, diverses famílies espluguines i foranies han cedit a l'organització estris antics i tot tipus d'elements que serviran per a la recreació de les escenes històriques, situades a l'interior de cases i corrals i en carrers propis de les primeres Espluga Jussana i Espluga Sobirana, els dos nuclis de població medieval dels segles XII i XIII.\nPrecisament ara fa un any que l'Associació del Pessebre Vivent va obrir la seva primera seu social al nucli del Capuig, prop d'on es representa el Pessebre Vivent, en un edifici de titularitat municipal situat al carrer del Mig.\nL'entitat i l'Ajuntament de l'Espluga de Francolí, corresponsables de l'esdeveniment, van iniciar al juliol les reunions i trobades organitzatives per acordar els aspectes que impliquen ús d'espais públics, logística i mobilitat, a més d'actuacions urbanes com l'enderroc previst al carrer Abadia i que afectava a una de les escenes importants del Pessebre. L'obra finalment s'ha pogut aturar temporalment fins després de la representació d'aquest any.\nL'Associació del Pessebre Vivent també treballarà aquest any directament amb les regidores de Cultura i de Turisme per tot el que implica l'impacte socioeconòmic i cultural al municipi, i l'acollida de visitants.\nReus reforça la campanya comercial de Nadal perquè sigui «més lluïda que mai»\nEl 75% de la població mundial estarà vacunada l...\nLa URV redactarà un Pla de recuperació e...\nL'imam de Ripoll deia que parlava amb els...\nComenta el contingut : Comença el muntatge del Pessebre Vivent de l'Espluga de Francolí d'aquest 2019


La millor manera de tancar la primera volta (57-52) | Entre rivals – Esports\nLa millor manera de tancar la primera volta (57-52)\n23 gener 2017 01:12\nEl Beep Bàsquet Berga ha aconseguit retrobar-se amb la victòria aquest cap de setmana, després de més de 3 mesos sense fer-ho, remuntant un marcador advers contra el Sagrada Família, un rival de la part alta. Els de negre aconsegueixen així posar un gust dolç a una primera volta amb pocs bons resultats.\nL’inici del partit ha estat dominat pels berguedans, marcat per les bones defenses i essent molt travat, com duran bona part de l’enfrontament. La defensa berguedana ha aconseguit bons resultats i ha ajudat a aconseguir un avantatge de 5 punts, estroncat per una cistella a les acaballes, que ha posat el 13 a 10 al final del parcial. En el segon, l’equip es troba amb poques idees en atac, però la defensa fa que el rival tampoc trobi l’encert. Quan el Berga començava a anotar i fer circular bé la pilota, el rival també es troba en un bon moment i l’encert i algun triple fa que el Sagrada Família es posi per davant al final de la primera meitat, per 26 a 28.\nL’inici del segon temps és dolent per l’equip, amb un rival que aprofita els contracops i es troba amb masses facilitats per anotar, també a través d’algun triple, que arriben a posar un màxim avantatge de 10 punts. El Berga sense idees i desencertat pot aconseguir alguns punts a través d’individualitats, i però la defensa segueix permetent que el rival agafi rebots i anoti. En el darrer quart, un triple de Ribera esperona a l’equip, que es posa 6, però no aconsegueixen retallar més i segueixen amb problemes en el rebot. El partit s’intensifica clarament en el darrer tram, i el Beep aprofita per defensar a tota la pista. Els berguedans evidencien millores en el tram final, posant la lluita i les ganes necessàries per guanyar, recuperant pilotes i agafant rebots ofensius, per acostar-se en el marcador. Un temps mort a visitant a falta de 3 minuts no evita la remuntada, i el Berga es posa per davant, per acabar matant el partit a través del joc de tirs lliures i una bona feina.\nUns dels jugadors més destacats del partit van ser Jordi Riu, que va anar de menys a més i va ser clau en la remuntada, anotant bons punts en possessions calentes, i Bernat Martí, que va aconseguir fer una feina molt bona, rebotejant i recuperant en moments importants. També cal destacar la contribució en la victòria dels habituals Oriol Tintó i Marc Ribera.\nFinalitzada la primera meitat de la temporada, els berguedans segueixen com a cuers de la categoria, 15ns, ara empatats amb el Vilatorrada, amb 18 punts. Per tant, l’equip tan sols ha sumat 3 victòries en els 15 partits. L’average dels de negre també és negatiu, amb 886 punts a favor i 1.104 en contra. El conjunt iniciarà la segona volta amb la visita al Club Natació Terrassa, un rival directe, ja que és el 14è classificat, amb 20 punts.\n“Estem molt contents, la valoració és molt bona. Portàvem aquest partit molt preparat, perquè és el darrer de la primera volta i volíem donar un cop d’efecte, contra un rival difícil i de la part alta. Ha funcionat el que hem preparat: poca anotació seva i anotació nostra on sabíem que podíem fer mal. La clau ha sigut la defensa, sobretot sobre els seus jugadors importants. No podem fer una bona valoració de la primera volta, perquè només hem guanyat 3 partits, però estem contents per l’evolució: l’equip del setembre i el d’ara no tenen res a veure”.\nBernat Martí Jugador del Beep Berga\n“S’ha jugat com feia temps que no es jugava. S’ha atacat amb solvència tot i el desencert. L’esperit de lluita ens ha conduït a la victòria. Ja tocava guanyar, és molt important: feia temps que la buscàvem i no podíem donar una victòria al públic. Excepte els tirs, la resta del partit m’ha anat bé. He agafat bons rebots, he recuperat pilotes i he fet les faltes quan tocaven. En el moment que s’ha de fer la feina bruta, l’he pogut fer i prou bé”.\nEl Puig-reig aplaça el seu partit\nD’altra banda, el partit entre el CB Puig-reig i el BC Marotrell B es va acabar suspenent. El rival havia canviat l’horari del partit una setmana abans, fora del termini reglamentari, per la qual cosa el Puig-reig va decidir que el partit no es jugués aquest cap de setmana, aprofitant que tenia 3 jugadors lesionats.\nAmb aquest partit menys, els berguedans són els 11ns classificats, amb 20 punts, mentre que el Martorell és 4t, amb 25. El Puig-reig visitarà el Sant Sadurní en la propera jornada, qui és el 2n classificat amb 26 punts.\nae basquet berga Bàsquet Bàsquet Berga basquet puig reig beep berga Berga bernat martí cb puig-reig Hug Tuyet manel de haro oriol tinto\nAny nou, mateixa història (65-45) 16/01/2017


Assegurances d'empreses informàtiques, tot el que has de saber\nHome » Assegurances d’empreses informàtiques\nPer entendre les particularitats de les assegurances d’empreses informàtiques o assegurances de responsabilitat civil, cal precisar què s’entén per empreses informàtiques. concretament\nServeis de programació informàtica\nManteniment i reparació de maquinari\nDisseny desenvolupament i venda de programari\nDesenvolupament i manteniment de portals web\nAllotjament al núvol o hosting\nUn cop tenim clars a quines empreses aplica l’assegurança per a empreses informàtiques o assegurança de responsabilitat civil per a empreses informàtiques, podem indagar una mica més sobre les cobertures que el mateix ofereix\nAssegurances d'empreses informàtiques\nCobertures d’assegurances d’empreses informàtiques\nReclamacions per errors, omissions o negligències de bona fe de professionals comeses en el desenvolupament de la seva activitat, el que es coneix generalment amb una assegurança de responsabilitat civil professional.\nReclamacions de tercers per danys i perjudicis causats, ja sigui durant l’elaboració dels seus productes com programaris, o després del lliurament dels mateixos. En aquest cas estaríem parlant de responsabilitat civil d’explotació i responsabilitat civil de productes post treballs.\nCobertures per danys a empleats soferts en accident de treball i dels que l’assegurat sigui responsable, el que es coneix com a responsabilitat civil per accidents de treball, i també la prestació de defensa i representació tant en causes civils i penals.\nL’objectiu de l’assegurança busca protegir el patrimoni de les que es dediquen a la prestació de serveis informàtics en el cas de rebre una reclamació per part de tercers per danys i prejudicis. Per entendre amb més profunditat el concepte posarem diversos exemples:\nExemples de cobertures de les assegurances d’empreses informàtiques\nCiberatacs a clients a causa d’una bretxa de seguretat a causa de la realització de serveis de manteniment en els servidors d’una empresa en concret. Atacs lògics, encriptació de documents, robatori de documents, etc … Com a conseqüència d’aquest atac informàtic al client final deixa d’operar durant un període de temps determinat. La pòlissa en aquest cas cobriria la reclamació econòmica que el client final interposaria a l’empresa informàtica.\nCobertures per la demora en el lliurament d’un servei o producte. Imaginem que tenim un enginyer informàtic que té una data límit per al lliurament de o producte, en aquest cas un programari, però, a causa d’un fet accidental com un accident domèstic o una malaltia, i conseqüència no es compleix amb la data de lliurament . En aquest cas l’assegurança també cobriria la reclamació econòmica.


Ens apropa a la Vall del Bac, podrem descobrir llocs de gran interès natural i paisatgístic combinat amb un important valor patrimonial de les masies i les esglésies de Sant Miquel de la Torre i Sant Andreu de Porreres. Comarca\nL'itinerari s'inicia a l’Hostal de la Vall del Bac, encreuament G2, on tenim un ampli espai on aparcar i també una font on podrem agafar aigua abans de començar la nostra ruta. Seguirem la direcció que indica cap a Sant Miquel de la Torre.Comencem la ruta a l’antic Hostal de la Vall del Bac, que ara és tancat, però antigament havia estat punt de pas i trobada. Agafem la pista de terra que passa just per darrera l’hostal i girem a l’esquerra, en direcció a les masies de Cal Ferrer i les antigues escoles de la Vall del Bac, a la dreta podem observar les masies de la Coromina i Can Biel.Al cap de pocs metres, senyal VB4, continuem el camí cap a l’esquerra direcció Sant Miquel de la Torre, per travessar la riera de la Vall del Bac. En època de pluges es aconsellable creuar la riera pel pont de Cal Ferrer i girar a l’esquerra per trobar de nou el camí, ara ja si, a l’altre costat de riera.La pista de terra s’enfila, fins arribar a la Torre de la Vall del Bac, la història de la Torre ha estat relacionada amb els Bac o Desbac, família de cavallers que residí i tingué propietats a la zona. Al costat de la masia hi trobem l’església de Sant Miquel de la Torre.Seguim la nostra ruta, passant per davant del cementiri i creuem el camps, fins que trobem un caminet al final que s’endinsa en el bosc, i després de travessar un riera comencem el tram més dur de la ruta i que ens porta fins a Sant Andreu de Porreres, protegit pels pics de Puig d’Ou i el Talló. Sant Andreu de Porreres havia estat el principal temple de la parròquia de la Vall del Bac i la primera referència documental és de l'any 946.Continuem la ruta baixant per la pista de terra, veiem la masia de la Coma i un xic més avall, abans de trobar-nos amb la pista asfaltada, senyal VB5, podem observar les restes de l’antic Molí de la Coma. Girem a l’esquerra i enstrobem la masia del Pagès. En aquest punt si agafeu un camí a la dreta travessant els camps podeu arribar-vos al Pont dels esquellerincs, rehabilitat en els últims anys. Torneu pel mateix camí.En aquest punt seguirem per la pista asfaltada fins arribar al punt de partida, a l’Hostal de la Vall del Bac. Continguts, il·lustracions i fotografies Ajuntament de la Vall de Bianya


El conseller Baltasar visita les zones forestals afectades per les ventades a l'Anoia\nEs reunirà amb els alcaldes dels municipis més afectats\nEl conseller de Medi Ambient i Habitatge, Francesc Baltasar, acompanyat de la directora general de Medi Natural, Núria Buenaventura, visitarà demà, divendres 30 de gener, algunes de les zones més afectades per les ventades a les comarques de l’Anoia. A les 11:45h, serà a La Pobla de Claramunt, on es reunirà amb els alcaldes de la comarca per tractar sobre el restabliment dels desperfectes forestals ocasionats per les fortes ventades del cap de setmana. Els mitjans gràfics podran prendre imatges de la reunió.\nUn cop finalitzada la reunió amb els alcaldes, el conseller, cap a les 12:45h, atendrà els mitjans de comunicació.\nA continuació, el conseller es desplaçarà al municipi de Carme per visitar els treballs que estan realitzant una de les brigades que el Departament de Medi Ambient i Habitatge té desplaçades a la zona.\n12:45|.Ajuntament de la Pobla de Claramunt (av. Catalunya, 16)|Pobla de Claramunt (Anoia-Penedès)\nEl conseller de Medi Ambient i Habitatge, Francesc Baltasar, acompanyat de la directora general de Medi Natural, Núria Buenaventura, visitarà algunes de les zones més afectades per les ventades a les comarques de l’Anoia. El conseller es reunirà previament (11.45 hores) amb\nalcaldes de la comarca, i un cop finalitzada la reunió, a les 12.45 hores, atendrà els mitjans de comunicació. A continuació, el conseller es desplaçarà al municipi de Carme per visitar els treballs que estan realitzant una de les brigades que el Departament de Medi Ambient i Habitatge té desplaçades a la zona.