Tasta el Bages - Retalls de Cuina\nHome restaurants Tasta el Bages\nAnna Pigarda / 22.5.16\nAquest dissabte s'ha celebrat la primera edició de "Tasta El Bages", una iniciativa emmarcada dintre dels actes d'ExpoBages, amb la finalitat de donar a conèixer els productes gastronòmics que s'elaboren a la comarca. L'activitat, organitzada per Proper, al que aprofitem des d'aquí per desitjar-li molta sort en el nou projecte que ara engega-, Fira de Manresa i l'Ajuntament de la ciutat, s'ha celebrat a la Plaça Major de Manresa, amb la voluntat de potenciar i revitalitzar el casc antic manresà i el seu mercat tradicional dels dissabtes.\nA "Tasta el Bages" es podien degustar i comprar productes directament del productor, o cuinats pels millor xefs de la comarca acompanyats dels vins de la DO Pla de Bages. Entre els participants podíem trobar Mengem de l'Hort, una cooperativa de treball i consum, amb els seus productes de la horta, Formatges Muntanyola, que des de fa un parell d'anys gestiona la Fundació Ampans, Olis Migjorn, que aposten pel cultiu biològic, Artelac, elaborador de productes ecològics derivats de la llet de cabra, l'Obaga de l'Agneta, productor ecològic de vi i oli, la carnisseria Mercè Aloy, el Forn de Pa Coma, quarta generació de forners, que ostenta el distintiu d'Artesans Alimentaris que atorga la Generalitat de Catalunya o Pastateca, obrador de pasta fresca artesana de Manresa. Entre els restauradors participants, hi eren Cal Magre, del que vam tastar una mini hamburguesa de vedella ecològica de Castelltallat amb xips de verduretes, l'Espai Rubiralta, el Restaurant Gaudí, que va elaborar dos platets deliciosos, un suquet de sípia amb xips de remolatxa i un de patata amb favetes i cansalada saltejades, la Taverna 1913, la Vermuteria Santa Rita i la Taverna dels Set Turons; per la seva banda, el Setè Cel va oferir una selecció de vins de la DO Bages.\nEntre els vins seleccionats de la DO Pla de Bages presents a "Tasta el Bages" no podia faltar un picapoll (Picapoll d'Artium), varietat autòctona de la comarca i que ha esdevingut símbol identitari del Bages. Altres varietats autòctones que s'estan recuperant són el Picapoll negre, el Sumoll i el Mandó.\n"Tasta el Bages" vol ser també el punt de partida d'un projecte que pretén incrementar el consum del producte de proximitat mitjançant la seva difusió amb activitats complementàries com demostracions de cuina en directe, xerrades i tasts i d'altres activitats de caire lúdic que també serveixin per dinamitzar el centre històric de la ciutat.\nVam tenir temps per visitar el mateix dia l'exposició de Camins de Bages situada a la Plana de l'Om, on es van situar estands que facilitaven informació turística de tota la comarca, i on vam trobar els amics de Bages Terra de Vins, dels que us vam parlar fa uns dies, quan vam visitar les tines de pedra de la Vall del Flequer, - us recomanem que visiteu la seva pàgina web per conèixer les seves propostes enoturístiques i culturals-; també hi havien altres estands amb informació sobre les activitats que es poden realitzar al Geoparc de la Catalunya Central, activitats per tots els gustos i és que, com diu l'eslògan de Camins del Bages, hi ha tot un territori per descobrir...i assaborir en aquesta comarca de la Catalunya Central!\nactivitats fires km0 mercats productes productors restaurants\nQuins caps de setmana els teus, oi?! M'apunto per viure'ls ! Aquestes iniciatives em semblen ideals per anar coneixent millor els productes i tradicions locals i crec que no hi haurà mai massa iniciatives com aquestes!\n23 de maig de 2016, a les 10:41\nSuposo que la crisi també ha ajudat a que sorgeixin aquest tipus d'iniciatives per potenciar l'economia de pobles d'arreu. Per sort no tot havia de ser dolent!\n27 de maig de 2016, a les 18:31


CINEMA EDISON GRANOLLERS\n24 D’OCTUBRE I 14 DE NOVEMBRE A LES 18H\nLa pel·lícula investiga el cas de Jakob L. (Yankale), un empleat, que un dia no arriba a treballar. Durant la pel·lícula coneixem més sobre la seva vida, sobre la seva infància i sobretot sobre la seva relació amb la seva mare opressiva.\nUna solució a la clàssica endevinalla: com es pot travessar un riu amb un llop, una ovella i una col?\n“Què m’impedeix suposar que aquesta taula desapareix o canvia de forma quan ningú l’està observant i després, quan algú la mira de nou, torna a canviar? Però un té ganes de dir: qui suposarà tal cosa? ”(Wittgenstein – On Certainty 1949-51). El cineasta accepta el desafiament del filòsof i canvia no sols una taula, sinó també cadires, sabates, gerres, teteras i gairebé tot el que hi ha a la seva casa.\nTALLER FAMILIAR PARAL·LEL A L’EXPOSICIÓ ONE MINUTE FOREVER\n17 D’OCTUBRE A LES 11.00H\nEn aquest taller explorarem la frontera entre l’escultura i l’espectador, a través d’atmosferes i espais futuristes relacionats amb la identitat cultural i la ficció. Construirem atmosferes domèstiques amb materials reciclats, abordant en aquest procés creatiu i participatiu la incorporació efímera del propi cos en relació amb aquests espais i objectes.\nTALLER FAMILIAR PARAL·LEL A L’EXPOSICIÓ\n21 DE NOVEMBRE A LES 11.00H\nEn aquest taller explorarem de manera especulativa atmosferes i espais futuristes relacionats amb la identitat cultural i la ficció. A través de la instal·lació construirem atmosferes cinematogràfiques amb materials reciclats, abordarem en aquest procés creatiu temes de gènere, igualtat de drets, tecnologia i canvi climàtic, reptes que enfronten les generacions del present i del futur.\nSORTIDA FAMILIAR AL PARC NATURAL DEL MONTNEGRE\nMés info i inscripcions a www.mcng.cat\nSortida a la natura per descobrir i conèixer els animals i els programes de seguiment en el marc del grup de recerca de Biodiversitat i Bioindicadors (BiBIO). Farem una aproximació familiar al món dels ratolins i d’altres petits mamífers del bosc com els talpons o les musaranyes.\nLA INCERTESA I L’ATZAR EN EL COLLEGE\n20 DE NOVEMBRE DE 17.30 A 19H\nLaboratori de lletres i imatge a càrrec de Teresa Rubio. (+5 anys)\nMés info i inscripcions a granollers.cat\nA partir d’exercicis fortuïts i diferents materials, experimentarem tot un mon de possibilitats que amaga la tècnica del collage. Jugarem amb l’atzar o les restriccions per explorar imatges i paraules que es combinaran de manera insospitada i aleatòria. Impossible saber que passarà! Veniu a descobrir-ho!\nPARAULES QUE SÓN IMATGES. FOTOGRAFIA I POESIA\n6 DE NOVEMBRE DE 17.30 A 19H\nLaboratori de llibre d’artista a càrrec de Clicme (+8 anys)\nA partir de textos poètics que giren al voltant del concepte d’incertesa, els participants exploraran Roca Umbert per fotografiar espais i situacions que puguin il·lustar-los. (Cal portar qualsevol tipus de càmera digital.)


GESTOR: eina avançada per la gestió preventiva i eficient d’infraestructures de sanejament urbà | ABM\nPlataforma d’ajuda a la presa de decisions per la gestió d’infraestructures de sanejament urbà\nEs desenvolupa una eina avançada per ajudar a gestionar preventivament els sistemes de sanejament urbà, de forma adaptada als reptes del canvi climàtic. GESTOR genera indicadors en relació a descàrregues de sistemes unitaris (DSU) a medi, infiltració i ex-filtració d’aigua residual i degradació dels col·lectors per la corrosió per sulfhídric. Té una durada de 4 anys, avalua el cas real del clavegueram de Peñíscola i desenvolupa una plataforma aplicable a qualsevol xarxa de sanejament urbà.\nPrograma Retos-Colaboración 2013-2016\nCofinançat pel Ministeri d’Economia i Competitivitat i el FEDER\nSociedad Fomento agrícola Castellonense SA (FACSA)\nPressupost del projecte: 755.000,00 €\nPeríode d’execució: 2016-2019\nLa plataforma proporciona una diagnosi del funcionament d’una xarxa de sanejament i indica els punts crítics a gestionar i el cost tant de la infraestructura existent com de la substitució de trams de la xarxa. L’eina desenvolupa indicadors econòmics, de rendiment de la xarxa, probabilitat de ruptura o fallada en relació a la vida útil dels col·lectors i l’avaluació de riscos (desbordaments, descàrregues a medi, col·lapse estructural, olors, químic i tòxic, generació de metà i risc global). Més informació a www.plataformagestor.com


El Pont de Suert estrena un circuit per a 4x4\nEl terreny s’ubica a l’entrada sud del municipi.\nEl Pont de Suert ha habilitat un circuit per a exhibicions i concursos de vehicles 4x4 que s’estrenarà el cap de setmana que ve amb el primer festival d’aquesta modalitat. L’alcalde del Pont, Josep Anton Troguet, va explicar ahir que l’organització del festival els havia demanat un espai per fer l’exhibició de forma puntual, però “aquest terreny ubicat a l’entrada sud del Pont, que és de propietat municipal, actualment no té cap ús, així que vam pensar que podia ser una bona idea tancar-lo i mantenir-lo com un espai per a 4x4”.\nEs tracta de dos hectàrees municipals, una finca urbanitzable perquè el consistori no tenia un pla a curt termini i que ara tindrà una utilitat. L’estrena coincideix amb el cap de setmana de la Fira de la Girella del Pont de Suert, que tindrà lloc diumenge vinent, 23 d’octubre.\nHi haurà una mostra d’oficis antics, demostracions d’elaboració d’aquest embotit típic del Pirineu català i aragonès i activitats per a tots els públics.


17 de novembre de 2016 16:18 h\nEl darrer cas de Reus (Baix Camp) -amb la funesta conseqüència d’una persona morta- sobre la xacra de la pobresa energètica posa sobre la taula la vulnerabilitat social que pateixen massa ciutadans de Catalunya. El nou drama social de la pobresa energètica posa de manifest les mancances socials de la nostra societat actual. Sense una pensió o un salari dignes tots som candidats a la pobresa energètica. La vulnerabilitat social és brutal. Malgrat tot, hi ha solucions: lleis més clares efectives, un reforçament del personal interí, laboral i funcionari en els departaments clau, una justícia social europea de debò i que les empreses elèctriques, i d’altres subministraments, deixin d’exercir de senyors feudals en ple segle XXI.\n2673 lectures Un comentari\n30 d'octubre de 2016 22:01 h\n2796 lectures 3 comentaris\n12 de maig de 2016 20:58 h\nCatalunya ha de ser lliure i sobirana i , si és possible, rica i plena, per millorar les condicions de vida del 100 % dels catalans . Catalunya és una terra d'acollida, europeista com ningú, que valora molt el coneixement de la seva llengua,minoritària en l'àmbit global, però mitjana en l'àmbit Europeu. Catalunya és una terra sense riqueses naturals, però que del seu treball ha aconseguit uns nivells de productivitat importants, malgrat que encara cal aconseguir més riquesa i distribuir-la d'una forma adequada.\n3 de gener de 2016 17:00 h\n3945 lectures 11 comentaris\n18 de desembre de 2015 08:13 h\nEl proper diumenge 20 de desembre tots els catalans tenim una cita vital a les urnes. Aquest cop és molt important votar bé; és a dir, és imprescindible que exercim el nostre vot a favor de les llistes dels candidats, al Congrés dels Diputats i al Senat, a favor d’ERC. El 20-D no ens podem equivocar. El 20-D cal votar ERC (els republicans, els liberals progressistes, els nous socialdemòcrates, els lliurepensadors; és a dir, la gran majoria del centre i de l’esquerra treballadora i menestral de la nostra nació catalana).


Goteo #195: #Frenem LaCorva Amb Pandèmia Solidària\nPer: Joan B. Cabot 06/05/2020\n✊ A Fundació Goteo celebrem que per fi, entre totes, estem frenant la corba i organitzant les nostres accions de forma col·lectiva per pal·liar les conseqüències socials, sanitàries i econòmiques d'aquesta pandèmia.\n📬 En aquest butlletí confirmem la bona marxa de les diferents iniciatives que han sorgit i parlem de tres campanyes molt necessàries per mantenir no només l'ànim sinó l'esperança en la nostra força com a societat. Finalment, tanquem amb l'avanç d'un article sobre l'aportació de les campanyes #MadeInGoteo, la seva relació amb els 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible impulsats per les Nacions Unides i la importància de les nostres tres Empremtes Positives (#EmpremtaDemocrática, #EmpremtaEcològica i #EmpremtaSocial) per determinar l'impacte social d'un projecte.\nFonsCooperatiuESS i FestivalFrenaLaCurva\nTal com us vam avançar en l'anterior butlletí, en aquest podem confirmar-vos l'èxit de les dues iniciatives. Mitjançant el #FonsCooperatiuESS ja s'han recaptat més de 30.000€ per donar suport 26 iniciatives de l'economia social i solidària. Per la seva banda, desde FrenaLaCurva ja s'han presentat i seleccionat 10 iniciatives per repensar aquesta nova situació que quedarà després de la pandèmia i què podem fer per aportar a la societat com a col·lectiu.\nAl Festival Frena La Curva podrem escoltar i seguir els debats de ponents molt interessants, entre elles i ells trobarem a n'Olivier Schulbaum, cofundador, al costat de Susana Noguero, d'aquesta plataforma de finançament col·laborativa i ètica que és Goteo.org. Junt amb ell, qui compartirà la seva experiència en disseny i desenvolupament de metodologies àgils i eines Open Source per a la innovació social digital i la innovació democràtica, trobaràs moltes altres entitats i professionals per impulsar la teva idea i ajudar-te a cofinançar-la.\nViseres sanitàries 😷\n🏫 Artenea3D és una empresa petita de 7 membres que no només ofereix servei d'impressió 3D a Madrid sinó que a més fan classes extracurriculars amb alta càrrega de conscienciació mediambiental a col·legis, per tal d'apropar la impressió 3d als més petits de la casa.\n🏥 Quan va començar la situació pel Covid19, no van dubtar ni un segon en què havien d'aportar el seu granet de sorra. Des del primer minut van començar a imprimir viseres sanitàries a casa amb les seves pròpies impressores. Però van veure que farien falta molts més recursos, de manera que es van decidir a llançar aquesta campanya i així poder ajudar des de casa.\n👉 Fes-ho ara entrant a Viseres sanitàries\nDe nou, JUNTS 👴🏼\n👵🏻 Setmanes abans de decretar-se l'estat d'alerta vigent i gràcies a l'experiència que arribava d'altres països, a Fundació Matia Zaleak sabien que la gent gran eren un grup especialment vulnerable a aquesta infecció vírica. Per aquest motiu en les residències de Guipúscoa ja s'havien adoptat mesures restringint l'accés als centres, així com sortides i altres activitats.\n🖥 L'actual confinament, dificulta la vida en comú i la participació social de les persones que viuen als centres. Es conviu d'una forma diferent, més aïllada dels éssers estimats. Per això aquesta campanya vol iniciar un camí de reconnexió amb l'exterior a través de l'ús de les noves tecnologies.\n👉 Per descobrir com pensen fer-ho, entra De nou, JUNTS\nDesconfinant el cooperativisme 😌\n🚨La crisi del Covid19 està representant un gran repte per al conjunt de la societat, que es veu sotmesa a una emergència a tots els nivells, d'una durada i unes conseqüències imprevisibles. En l'àmbit econòmic i productiu, la situació afecta intensament a les petites empreses, i entre elles, a les cooperatives i altres organitzacions que formen part de l'Economia Social i Solidària.\n✊🏼 Mitjançant aquesta campanya, les entitats que formen part volen reivindicar un model de consum que prioritza les persones per sobre del capital, que dóna resposta a la necessitat del territori i dignifica la vida i l'entorn. Ara, més que mai, necessiten el teu suport per poder pal·liar els efectes econòmics i seguir treballant per ser una alternativa real i de futur, oferint productes de qualitat, proximitat i amb valor social.\n👉 Pots entrar i col·laborar a Desconfinem el cooperativisme de Ponent.\nCrowdfunding Cívic i Objectius de Desenvolupament Sostenible: l'impacte ciutadà de l'activisme digital\nCom ja saps, Goteo és una plataforma de codi obert, nascuda el 2011 per al desenvolupament d'iniciatives d'economia social i solidària i coneixement lliure. Som una pàgina de micromecenatge diferent, on no només aconseguir diners per al teu projecte, també comunicar les teves necessitats de col·laboració perquè altres persones s'uneixin a el projecte i aportin els seus coneixements i habilitats.\nEns agrada pensar en Goteo com si d'un laboratori d'experimentació en participació ciutadana i tecnologies cíviques es tractés. Per això estem en contacte molt proper amb altres projectes similars, com són Ushahidi o Decidim.\nPer això, fent equip amb Dimmons de la Universitat Oberta de Catalunya, hem recopilat en un sol lloc les dades de 487 campanyes en Goteo.org que complien amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides.\nUtilitzem els 17 indicadors ODS d'acord amb l'impacte de les "empremtes" que Goteo ja presenta en les seves campanyes. Aquestes dades seran útils perquè d'altres organitzacions millorin la seva aproximació i, entre totes, aconseguim impulsar noves accions que ens apropin als objectius.\nT'animem a llegir l'article al nostre bloc per a descobrir com les dades obertes i la investigació són una gran eina per a l'activisme.\n¡Ens veiem en 15 dies! 😜


Barcelona para les rehabilitacions sense llicència de dos edificis\nDos promotors havien camuflat les obres integrals i expulsat els veïns dels blocs\n4 min. Barcelona 05/02/2018 13:48\n651x366 “Els meus fills estudien en aquest barri, i no penso anar-me’n” / DANI RÍOS “Els meus fills estudien en aquest barri, i no penso anar-me’n” / DANI RÍOS\nComprar un edifici sencer, fer-ne fora els veïns, rehabilitar-lo –si cal, fent les obres quan encara queda algun inquilí– i posar els pisos al mercat immobiliari a un preu molt més elevat. La pràctica es repeteix a Barcelona i és una de les causes dels processos de gentrificació que viuen alguns barris de la ciutat. Davant d'aquest fenomen, l'Ajuntament busca aprofitar els marges legals al seu abast per protegir els llogaters. Si bé divendres anunciava canvis de normativa per impedir rehabilitacions integrals a qui no garantís un reallotjament per als llogaters mentre duren les obres i el seu posterior retorn, avui ha informat que ha aturat les obres que estaven duent a terme un fons d'inversió i una societat immobiliària perquè no comptaven amb els permisos necessaris per fer-ho. Es feien grans rehabilitacions d'edificis disposant només de coneixements i permisos d'obres menors. "Protegirem els drets dels llogaters i perseguirem les males pràctiques", ha remarcat el regidor d'Habitatge, Josep Maria Montaner, després de detallar els casos dels dos edificis. Un, al Poble-sec i l'altre, al Clot.\nUn dels dos edificis que han patit l'aturada d'obres és el del Feliciano, al número 12 del carrer Murillo del Poble-sec. Aquest veí, a finals de mes, va evitar el desnonament –ha patit quatre intents d'expulsió– gràcies a l'organització veïnal. El consistori ha notificat a Vertice Nedax –vinculada a la constructora Norvet– que no pot continuar fent la transformació dels pisos en habitatges de luxe només amb comunicats d'obres puntuals –n'havia tramitat una vintena– perquè es tracta d'una rehabilitació integral. Els pisos de luxe ja estan anunciats, tot i que el Feliciano i un altre veí no van acceptar la quantitat econòmica que oferia Norvet –entre 5.000 i 18.000 euros per veí– per marxar-ne.\nEl Feliciano viu amb els seus dos fills menors d'edat en aquest bloc des del 2008 i no volia marxar del barri. El seu contracte es va acabar al juliol i la seva voluntat era renovar-lo. La companyia va incomplir, segons ha denunciat l'Ajuntament, la seva obligació d'oferir-li un allotjament mentre duren les obres i mentre encara tenia el contracte vigent i tampoc no ha estat receptiva al procés de mediació que se li ha ofert per buscar una solució per al Feliciano i la seva família. L'Ajuntament ha demanat per carta a Norvet i Vertice Nedax que retirin la petició de desnonament. En el cas de l'altre veí que no va acceptar marxar i que pagava un lloguer de renda antiga se li ha ofert un reallotjament en un local. Però aquest espai no disposa de cèdula d'habitabilitat.\nPrecisament aquest fons immobiliari ja té un altre expedient sancionador obert perquè va efectuar un enderrocament sense demanar permís al carrer Poeta Cabanyes, 33. En paral·lel, el jutjat número 31 de Barcelona està investigant Norvet SL per contractar una empresa perquè realitzés un desnonament extrajudicial.\nL'altra societat que ha patit l'aturada d'obres per fer passar una gran rehabilitació per petites reformes és la xinesa Sort Bwok SL, propietària de l'edifici del carrer Consell de Cent, 609, a tocar de la plaça de les Glòries. L'Ajuntament ha detectat que la companyia estava fent una rehabilitació integral de l'edifici tot i haver tramitat només dos comunicats i quatre coneixements. La reforma fins i tot havia afegit una planta nova a la construcció existent i hi havia instal·lat un ascensor.\nEl consistori creu que s'hi volien fer apartaments turístics i, en el moment de detectar la irregularitat, el bloc ja estava buit. Ara, la part afegida s'haurà d'enderrocar i caldrà regularitzar els permisos a més de fer front a una sanció econòmica. El regidor d'Habitatge apunta, però, que en aquests casos el mes complicat per a les societats no és la multa sinó el cost econòmic de tenir les obres aturades. L'edifici s'ha precintat fins que la societat legalitzi les obres.\nL'Ajuntament ja va fer servir aquest procediment a finals de novembre per aturar les obres que s'estaven fent a la finca del carrer Aragó, 477, on també es feien obres integrals amb veïns a dins i a través d'una vintena de coneixements. El consistori assegura que hi ha almenys 38 d'edificis en mans de fons que en volen expulsar els veïns.\n" La rehabilitació és positiva per a la ciutat però davant aquestes irregularitats cal actuar amb màxima duresa", ha assenyalat el regidor d'Habitatge, que ha assegurat que la ciutat ni acceptarà "el joc brut de saltar-se les normes".\n“Els meus fills estudien en aquest barri, i no penso anar-me’n”


Xerrades i tallers archivos - Pàgina 3 de 4 - Aspanias\nSessió Informativa PUAs 2016\nL'equip de treball social d'Aspanias farà una sessió informativa per resoldre tots els dubtes sobre les Ajudes d'Atenció Social a Persones amb Discapacitat (PUA) a aquelles famílies interessades. LLOC: ASPANIAS…\nComentaris tancats a Sessió Informativa PUAs 2016\nUn èxit de convocatòria. El titular no pot ser un altre. La Xerrada a càrrec de la Sra. Mercè Trullen Thomas titulada “La USEE (Unitat Suport Educació Especial) com a eix…\nComentaris tancats a Xerrada sobre la USEE a la Casa Elizalde.


Plan accesibilidad universal apro... by Jordi Planas Manzano 848 views\nJoan Torrent Coneixement, Xarxes ... by Jordi Planas Manzano 1601 views\nLa véritable nature du régime de be... by Jordi Planas Manzano 2863 views\nY line by Montserrat Adell Winkler by Jordi Planas Manzano 710 views\nContinguts per la redacció de plans d'accessibilitat\n1. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT (novembre del 2011) CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 1 de 36\n2. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT Atenent a que la redacció de Plans d’accessibilitat municipals no està descrita a cap document normatiu ni és un document habitual per part dels diferents equips tècnics redactors de projectes, s’esdevé d’interès presentar els continguts mínims que es considera que ha de tenir un Pla d'accessibilitat i l'estructura que ha d’oferir el document resultant. Quant a la redacció, les explicacions han de ser completes però concises, sense explicar més del que sigui necessari per la comprensió del Pla. Com a orientació, s'indica el número aproximat de pàgines que ha de tenir cada apartat (plànols inclosos). Al llarg del document cal deixar clar quan es parla de normativa d’obligat compliment i quan es tracta de recomanacions per millorar l’accessibilitat. El document no ha d’analitzar només les mancances d’accessibilitat del municipi, si no que ha de recollir i posar èmfasis en els aspectes ben executats. Cal valorar l’esforç municipal per millorar l’accessibilitat previ a la redacció del Pla. L’escala dels plànols ha de ser la mínima suficient per poder interpretar la informació que s’hi representa. Es procurarà que els plànols no excedeixin al format A3, per tant seran en format A4 vertical, o bé A3 horitzontal. Els continguts d’aquests document poden ser modificats previ consens amb la Secció d’Accessibilitat. PLA D'ACCESSIBILITAT Portada del Pla seguint el model definit per la Secció d’accessibilitat (és la que es col·loca dins la funda de l’arxivador amb què es lliura el Pla). Portada interior Portada del Pla indicant Municipi, autor, data,... seguint el model definit per la Secció d’Accessibilitat. Índex General del Pla S’indiquen els volums en què es divideix el Pla. (1 pàgina) I. MEMÒRIA Portada del volum de Memòria seguint el model definit per la Secció d’Accessibilitat. (1 pàgina) 0. Índex (1 pàgina) 1. Introducció (1 pàgina) Per què fer un Pla d'accessibilitat. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 3 de 36\n3. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 4 de 36 2. Objectius (1 pàgina) 3. Beneficiaris (1 pàgina) 4. Estructura i continguts (1 pàgina) 5. Normativa d'accessibilitat (1 pàgina) Llistat de les lleis vigents al territori en qüestions d'accessibilitat, tan en l'àmbit Municipal, Provincial, Autonòmic, Estatal o Europeu. 6. Relació amb altres plans o estudis (1 pàgina) S’enumeraran altres documents de planejament estratègic que s’estiguin portant a terme en el municipi (pla d’actuació municipal, plans directors, plans d’equipaments, pla de mobilitat, camí escolar, de carrils bicicleta, agenda 21) o altres figures de planejament urbanístic - determinades en la Llei 2/2002, de 14 de març - tant de planejament urbanístic general (PDU, POUM i PAUM), com de planejament urbanístic derivat (PE, PMU, PPU i PPD). També s’enumeraran aquells aspectes que aquests plans poden comportar al Pla d’accessibilitat, així com les implicacions que el pla d’accessibilitat comportarà a aquests. 7. Actuacions realitzades o previstes (1 pàgina) S’enumeraran tant les actuacions que s’han realitzat durant els anys recents com els projectes i actuacions en obres que està previst realitzar en els propers anys, identificant aquells aspectes de rellevància pel Pla d’accessibilitat, així com les implicacions que el pla d’accessibilitat comportarà a aquests projectes. 8. Desenvolupament del Pla d’accessibilitat: (1 pàgina) Es comentarà la necessitat d’aprovació i diversos mecanismes de seguiment del pla. També es comentaran aspectes de manteniment de les infraestructures urbanes i actuacions per resoldre que es derivin de peticions puntuals per part dels usuaris, i com aquestes actuacions afectaran les etapes del pla. 9. Recull d’accions complementàries (1 pàgina)\n4. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Respecte als àmbits no contemplats en el pla (habitatge, establiments comercials i altres locals de pública concurrència no municipals, polígons industrials, determinades urbanitzacions residencials extenses, etc. ... ) s’apuntaran diverses propostes d’acció complementàries des dels estaments municipals. 10. Altres apartats que es considerin convenients Per exemple: Equip redactor, bibliografia, fonts d’informació, agraïments, .. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 5 de 36\n5. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local II. PLA D'ACCESSIBILITAT EN LA VIA PÚBLICA Portada del volum de Via Pública seguint el model definit per la Secció d’Accessibilitat. (1 pàgina) 0. Índex (1 pàgina) 1. Introducció (2 pàgines) Per què és necessari un pla d'accessibilitat en la via pública? Què s'estudiarà en el capítol? En un subapartat cal explicar la normativa específica que s’ha tingut en compte al redactar el document, justificar els criteris aplicats i d’altres recomanacions. 2. Descripció urbanística del municipi (4 i 6 pàgines) 2.1. Descripció del Municipi Aspectes del Municipi relacionats amb la via pública: tipus de terreny, tipologies de nuclis urbans, zones, barris, urbanitzacions,... Plànol VP1: Zones. Identificar per colors les zones en què es divideix el municipi: casc urbà, urbanitzacions, polígons industrials, barris, parcs i jardins, platges,... 2.2. Àmbit d'actuació del Pla Explicació de quines carrers, zones, barris, parcs, platges,... definits en l’apartat 2.1 queden incloses en l'àmbit d'actuació i quines no. En el cas que s’hagi acordat amb l’Ajuntament delimitar una zona d’actuació prioritària del municipi, explicar la diferència de l’anàlisi realitzat entre la zona prioritària i la no prioritària: - Zona prioritària: s’analitzaran amb un elevat grau de detall tots els aspectes d’accessibilitat normatius i algunes recomanacions. Inclourà proposta d’intervenció. - Zona no prioritària: s’analitzaran els principals aspectes d’accessibilitat (pendent longitudinal, amplada lliure itineraris, guals de vianants,....) i es farà una descripció escrita per aspectes més concrets (obstacles, pendent transversal de l’itinerari,...). No es realitzarà proposta d’intervenció. Plànol VP2: Àmbit d'actuació de la via pública. Delimitar quines zones del Municipi s'estudiaran en funció del tipus d’estudi que s’hi realitzarà. 3. Anàlisi general de l’accessibilitat en el municipi (Entre 6 i 8 pàgines) Donar una visió general de l’estat d’accessibilitat en tot l’àmbit d’actuació del municipi. Descriure les principals característiques, mancances, intervencions a portar a terme,... És un resum de tot el que s’analitza més detalladament en els apartats següents. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 6 de 36\n6. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Els plànols han de representar gràficament tot l’àmbit d’actuació del municipi, a poder ser en un DINA3. Plànol VP3: Trams de diferents colors segons la seva secció: Amb voreres i secció de carrer d’amplada ≥ 7 m (En, com a mínim una part del tram, el carrer disposa de voreres a ambdós costats, tot i que potser no estan pavimentades, i la secció del carrer té una amplada igual o superior als 7 m) Amb voreres i secció de carrer d’amplada < 7 m (En, com a mínim una part del tram, el carrer disposa de voreres a ambdós costats, tot i que potser no estan pavimentades, i la secció del carrer té una amplada, en com a mínim una part del tram, inferior als 7 m) Plataforma única (En tot el tram, la calçada i les voreres se situen al mateix nivell) No urbanitzat (En, com a mínim una part del tram, el carrer no està urbanitzat) Escales/rampa esglaonada (En, com a mínim una part del tram, la secció del carrer són escales o una rampa esglaonada) Plànol VP4: Trams de diferents colors segons pendent longitudinal Baix: 0 % < p < 6 % (El pendent longitudinal és inferior al 6% i, per tant, compleix CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 7 de 36 l’Orden VIV/561) Alt: 6 % ≤ p < 10 % (El pendent és superior al 6%, però inferior al 10%. No compleix l’Orden VIV/561) Molt alt: 10 % ≤ p (El pendent és superior al 10% i/o hi ha escales o rampes esglaonades ocupant tota la secció del carrer.) Plànol VP5. Amplada lliures de pas dels itineraris No urbanitzat (en alguna part del tram, el carrer no està urbanitzat) Amplada < 0,9 m (L’amplada lliure de pas mínima és inferior a 0,9 m degut a que la vorera és estreta i/o la presència d’un element que redueix l’amplada lliure de pas i/o la vorera és inexistent. Per tant, no compleix el Codi d’accessibilitat.) 0,9 m ≤ Amplada < 1,5 m (L’amplada lliure de pas mínima és entre 0,9 i 1,5 m i,, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat però no l’Orden VIV/561) 1,5 m ≤ Amplada < 1,8 m (L’amplada lliure de pas mínima és entre 1,5 i 1,8 m i,, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat i, si l’estrenyiment és puntual, l’Orden VIV/561) 1,8 m ≤ Amplada (L’amplada lliure de pas mínima és superior a 1,8 m i, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat i l’Orden VIV/561) Plànol VP6: Proposta d’intervenció en guals de vianants No cal gual de vianants (plataforma única, calçada elevada, no cal pas de vianants) Gual de vianants de disseny acceptable Gual de vianants de disseny millorable (manca senyalització per a invidents o cal reemplaçar l’existent, gual no enrasat,...) Gual de vianants a refer (cal enderrocar el gual existent i fer-lo de nou ja que no compleix els paràmetres bàsics d’accessibilitat: no deixa espai suficient per efectuar el gir, pendents inadmissibles,...) Gual de vianants a construir (actualment no hi ha gual i cal construir-lo) Fer plataforma única (el tram de carrer passarà a ser plataforma única) Plànol VP7: Resum de l’estat de l’accessibilitat, trams segons grau d'accessibilitat:\n7. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Accessible segons Orden VIV/561: Carrer que acompleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en la Orden VIV/561, excepte algun aspecte de detall. Adaptat segons el Codi d’accessibilitat: Carrer que acompleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en el Codi d’accessibilitat (Decret 135/95), excepte algun aspecte de detall. Accessible, si no fos pel pendent excessiu: Acompleix els paràmetres bàsics d’accessibilitat establerts en la Orden VIV/561, tot i que el pendent longitudinal és superior al 6%. Convertible: Carrer inaccessible que pot passar a ser accessible o adaptat si s'hi CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 8 de 36 realitzen certes intervencions. Inaccessible: Carrer inaccessible que per les seves característiques físiques no seran mai accessibles ni adaptats (amb escales, massa estret,...) on es poden proposar intervencions per millorar-ne l'accessibilitat. Elements de tractament especial i elements singulars segons siguin: Accessible segons Orden VIV/561: Compleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en la Orden VIV/561, excepte algun aspecte de detall. Adaptat segons el Codi d’accessibilitat: Compleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en el Codi d’accessibilitat (Decret 135/95), excepte algun aspecte de detall. Parcialment accessible: Compleix els paràmetres bàsics d’accessibilitat en, com a mínim, una zona de l’element de tractament especial. Convertible: Inaccessible que pot passar a ser accessible o adaptat si s'hi realitzen certes intervencions. Inaccessible: Inaccessible que per les seves característiques físiques no seran mai accessibles ni adaptats (amb escales, fort pendent,...) on es poden proposar intervencions per millorar-ne l'accessibilitat. 4. Zona prioritària. Anàlisi de l'estat actual i propostes d'intervenció (Entre 30 i 55 pàgines) 4.1. Àmbit d’actuació de la zona prioritària Explicar criteris usats per a definir la zona prioritària. Explicar què són els trams de carrer i els elements de tractament especial: - Trams de carrer: La unitat de gestió a la Via pública són els TRAMS (tros de carrer que va des d’una cruïlla fins a una altra, independentment de si aquestes cruïlles travessen totalment o no el carrer ) i no els carrers. Cada tram s'identifica per un número i té associat el seu nom de carrer, els carrers entre els que se situa, la seva longitud i altres informacions associades. Si un tram de carrer és molt curt i no té sentit analitzar-lo independentment de la resta, es podrà unir amb un d’adjacent. - Elements de tractament especial: són tots aquells elements als espais públics que, per la seva morfologia o per el grau de detall en anàlisi i representació que precisen, no es poden considerar trams de carrer. Per exemple les places, els parcs, zones infantils, zones enjardinades, etc. Incloure una llista de tots els trams de carrer, ordenats per nom de carrer, i tots els elements de tractament especial a analitzar. En el cas que siguin molts trams, es pot incloure com a un annex. El llistat pot estar inclòs en el plànol següent.\n8. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Plànol VP_ZP1: Trams i elements de tractament especial. Identificació dels trams de carrer i dels elements de tractament especial inclosos en l’àmbit d’actuació. Els identificadors han de seguir un ordre lògic i coherent per facilitar la localització dels trams i dels elements. Els trams que estan tots ells en obres cal senyalitzar-los de forma diferenciada ja que no s’analitzaran. Cal que es mostrin els noms dels carrers. 4.2. Fitxes Explicació del treball de camp realitzat per tots els carrers i elements de tractament especial de la zona prioritària de l'àmbit d'actuació. Explicació de l’estructura de les fitxes que s'han realitzat: en quins apartats es divideix i què s'explica en cadascun d’ells. Cal explicar que en general s’hi recull el cas pitjor del que hi ha al llarg del tram (punt més estret, punt de màxim pendent,...). Així mateix, cal deixar constància que el pressupost d’adaptació que s’hi realitza és una estimació; no pretén tenir el mateix grau de detall que el pressupost d’un projecte constructiu. Indicar que les fitxes se situen a l'Annex del present capítol. Indicar que les bases de preus usades es troben en l’Annex 3 del Volum. 4.3. Diagnòstic i propostes d’intervenció de la zona prioritària Explicació de cadascun dels aspectes tractats en les fitxes. Valorar la situació actual en el municipi: quins aspectes generalment es realitzen correctament i quins de forma incorrecte. Il·lustrar-ho amb plànols, fotografies de la zona prioritària i gràfics circulars per cada tema analitzat. Explicar quines intervencions es realitzarien per solucionar les problemàtiques més comunes detectades. Argumentar les categories que s’han utilitzat en la representació dels plànols. Els temes a tractar i els plànols a incloure són: 4.3.1. Tipologies de carrers Plànol VP_ZP_2: Trams de diferents colors segons la seva secció (incloure ID dels trams i el nom dels carrers): Amb voreres i secció de carrer d’amplada ≥ 7 m (En, com a mínim una part del tram, el carrer disposa de voreres a ambdós costats, tot i que potser no estan pavimentades i la secció del carrer té una amplada igual o superior als 7 m) Amb voreres i secció de carrer d’amplada < 7 m (En, com a mínim una part del tram, el carrer disposa de voreres a ambdós costats, tot i que potser no estan pavimentades i la secció del carrer té una amplada, en com a mínim una part del tram, inferior als 7 m) Plataforma única (En tot el tram, la calçada i les voreres se situen al mateix nivell) No urbanitzat (En, com a mínim una part del tram, el carrer no està urbanitzat) Escales/rampa esglaonada (En, com a mínim una part del tram, la secció del carrer són escales o una rampa esglaonada) CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 9 de 36 4.3.2. Pendents\n9. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Plànol VP_ZP_3: Trams de diferents colors segons el pendent longitudinal (incloure ID dels trams i el nom dels carrers): Baix: 0 % < p < 6 % (El pendent longitudinal és inferior al 6% i, per tant, compleix CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 10 de 36 l’Orden VIV/561) Alt: 6 % ≤ p < 10 % (El pendent és superior al 6%, però inferior al 10%. No compleix l’Orden VIV/561) Molt alt: 10 % ≤ p (El pendent és superior al 10% i/o hi ha escales o rampes esglaonades ocupant tota la secció del carrer.) 4.3.3. Amplada de vorera En l’explicació de les categories d’amplada de vorera, cal detallar i justificar quins elements admet cada cas (quina tipologia de guals de vianants, elements i mobiliari urbans, guals de vehicles,...). Plànol VP_ZP_4: Trams de diferents color segons l’amplada de les voreres (incloure ID dels trams i el nom dels carrers) No urbanitzat (en alguna part del tram, el carrer no està urbanitzat) Inexistent (en alguna part del tram, la vorera és inexistent) Amplada < 0,9 m (en el punt més estret, l’amplada de la vorera és inferior a 0,9 m i, per tant, s’haurà d’ampliar la vorera o convertir el carrer en plataforma única per tal de complir el Codi d’accessibilitat i la Orden VIV/561) 0,9 m ≤ Amplada < 1,5 m (en el punt més estret, l’amplada de la vorera és entre 0,9 i 1,5 m i,, per tant, caldria ampliar la vorera o convertir el carrer en plataforma única per tal de complir l’Orden VIV/561) 1,5 m ≤ Amplada < 1,8 m (en el punt més estret, l’amplada de la vorera és entre 1,5 i 1,8 m i,, per tant, caldria ampliar la vorera o convertir el carrer en plataforma única per tal de complir l’Orden VIV/561) 1,8 m ≤ Amplada < 2,0 m (en el punt més estret, l’amplada de la vorera és entre 1,8 i 2,0 m i,, per tant, segons l’Orden VIV/561, no hi poden haver elements urbans) 2,0 m ≤ Amplada < 3,0 m (en el punt més estret, l’amplada de la vorera és entre 2,0 i 3,0 m i,, per tant, segons l’Orden VIV/561, hi poden haver elements urbans (sempre i quan deixin més de 1,5 m d’amplada lliure d’obstacles), però no guals d’1 o 3 pendents (només guals deprimits o passos elevats)) 3,0 m ≤ Amplada (en el punt més estret, l’amplada de la vorera és superior a 3,0 m i, per tant, segons l’Orden VIV/561, hi poden haver elements urbans (sempre i quan deixin més de 1,5 m d’amplada lliure d’obstacle) i guals d’1 o 3 pendents). Plataforma única (En tot el tram, la calçada i les voreres se situen al mateix nivell) Escales/rampa esglaonada (En, com a mínim una part del tram, la secció del carrer són escales o una rampa esglaonada) Plànol VP_ZP_5: Trams de diferents color segons l’amplada lliure (incloure ID dels trams i el nom dels carrers) No urbanitzat (en alguna part del tram, el carrer no està urbanitzat) Amplada < 0,9 m (L’amplada lliure de pas mínima és inferior a 0,9 m degut a que la vorera és estreta i/o la presència d’un element que redueix l’amplada lliure de pas i/o la vorera és inexistent. Per tant, no compleix el Codi d’accessibilitat.) 0,9 m ≤ Amplada < 1,5 m (L’amplada lliure de pas mínima és entre 0,9 i 1,5 m i,, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat però no l’Orden VIV/561)\n10. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local 1,5 m ≤ Amplada < 1,8 m (L’amplada lliure de pas mínima és entre 1,5 i 1,8 m i,, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat i, si l’estrenyiment és puntual, l’Orden VIV/561) 1,8 m ≤ Amplada (L’amplada lliure de pas mínima és superior a 1,8 m i, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat i l’Orden VIV/561) Elements urbans que redueixen l’amplada lliure de pas a menys de 1,8 m, per exemple: CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 11 de 36 Senyals de trànsit o rètols Bàculs o pals d'instal·lacions Fonts Fitons Jardineres Bancs Escocells a protegir Altres Pel plànol VP_ZP_6 cal explicar i deixar clar que l’opció grafiada és la més restrictiva i prioritària. Si per exemple, un carrer té voreres a ampliar i elements urbans a desplaçar, s’escollirà l’opció d’ampliar voreres. Plànol VP_ZP_6: Trams de diferents color segons proposta d’intervenció (incloure ID dels trams i el nom dels carrers) Adaptat (Les voreres tenen una amplada acceptable) Urbanitzar/convertir en plataforma única (Cal urbanitzar el carrer en plataforma única) Ampliar vorera (Cal ampliar com a mínim part d’una vorera del tram) Urbanitzar vorera (Cal urbanitzar com a mínim part d’una vorera del tram) Retirar obstacle (Cal desplaçar, reubicar o eliminar un element urbà que redueix l’amplada lliure de pas de la vorera ) Inaccessible, sense possibilitats (Les voreres tenen una amplada inacceptable però no s’hi pot intervenir per millorar-les o el carrer és amb escales o rampa esglaonada). 4.3.4. Passos i guals de vianants Cal considerar que en principi els trams de carrer disposen de dos punts per creuar el carrer (un a cada extrem). En cada punt hi hauria d’haver un gual de vianants. Això fa un total de 4 guals per tram. Si el carrer és de plataforma única es considera que hi ha 4 punts de pas que són adaptats (per això, es representa en el plànol com a Plataforma única). En el cas que no estigui senyalitzat el pas de vianants, caldrà senyalitzar-lo. Plànol VP_ZP_7: Tipus de passos i guals de vianants (incloure els noms dels carrers) Plataforma única (El tram és de plataforma única, per tant no és necessari ni guals ni pas de vianants) Pas Elevat (En el pas de vianants, la calçada s'eleva fins a anivellar-se amb la vorera) Gual Un pla (Gual amb només un pla inclinat (com és el cas del gual 120), amb desnivell lateral) Gual Deprimit (Gual deprimit (tota la vorera es rebaixa a l'alçada de la calçada) o illeta rebaixada a l'alçada de la calçada) Gual Barca (Gual tres plans (com els guals d'un pla però amb els laterals esbiaixats) o gual en forma de superfície còncava (amb pendents irregulars))\n11. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Gual Vehicles (és un gual de vehicles que s’aprofita com a gual de vianants) No urbanitzat (zona del gual sense urbanitzar) No hi ha gual de vianants, tot i que sí que hi ha un pas de vianants senyalitzat No hi ha pas de vianants senyalitzat No cal pas de vianants (No hi ha cap pas de vianants senyalitzat però no és necessari ja que n’hi ha un de molt proper a aquest o no té sentit creuar la calçada en aquest punt) Plànol VP_ZP_8: Proposta d’intervenció en guals de vianants (incloure els noms dels carrers) No cal gual de vianants (plataforma única, calçada elevada, no cal pas de vianants) Gual de vianants de disseny acceptable Gual de vianants de disseny millorable (manca senyalització per a invidents o cal reemplaçar l’existent, gual no enrasat,...) Gual de vianants a refer (cal enderrocar el gual existent i fer-lo de nou ja que no compleix els paràmetres bàsics d’accessibilitat: no deixa espai suficient per efectuar el gir, pendents inadmissibles,...) Gual de vianants a construir (actualment no hi ha gual i cal construir-lo) Fer plataforma única (el tram de carrer passarà a ser plataforma única) 4.3.5. Paviments Plànol VP_ZP_9: Irregularitats en el paviment de la vorera (incloure els noms dels carrers) CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 12 de 36 Paviment malmès o irregular Paviment lliscant Guals de vehicles a refer Reixes i registres mal dissenyats Escocells mal dissenyats Pendent transversal inacceptable Graons aïllats Escala Rampa 4.3.6. Disseny del mobiliari i elements urbans Plànol VP_ZP_10: Mobiliari i elements de mobiliari mal dissenyats (incloure els noms dels carrers), per exemple: Senyal de trànsit Paperera Contenidor Font Jardinera Barana Cabina de telèfon Bústia de correus 4.3.7. Elements de tractament especial Explicació general de l’estat de l’accessibilitat dels elements de tractament especial amb els criteris que cal que compleixin.\n12. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 13 de 36 4.3.8. Estat de l’accessibilitat actual Plànol VP_ZP_11: Resum de l’estat de l’accessibilitat a la zona prioritària, trams i elements de tractament especial de color segons grau d'accessibilitat (incloure ID dels trams i de les ETEs i el nom dels carrers): Trams segons siguin: Accessible segons Orden VIV/561: Carrer que acompleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en la Orden VIV/561, excepte algun aspecte de detall. Adaptat segons el Codi d’accessibilitat: Carrer que acompleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en el Codi d’accessibilitat (Decret 135/95), excepte algun aspecte de detall. Accessible, si no fos pel pendent excessiu: Acompleix els paràmetres bàsics d’accessibilitat establerts en la Orden VIV/561, tot i que el pendent longitudinal és superior al 6%. Convertible: Carrer inaccessible que pot passar a ser accessible o adaptat si s'hi realitzen certes intervencions. Inaccessible: Carrer inaccessible que per les seves característiques físiques no seran mai accessibles ni adaptats (amb escales, massa estret,...) on es poden proposar intervencions per millorar-ne l'accessibilitat. Elements de tractament especial segons siguin: Accessible segons Orden VIV/561: Compleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en la Orden VIV/561, excepte algun aspecte de detall. Adaptat segons el Codi d’accessibilitat: Compleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat establerts en el Codi d’accessibilitat (Decret 135/95), excepte algun aspecte de detall. Parcialment accessible: Compleix els paràmetres bàsics d’accessibilitat en, com a mínim, una zona de l’element de tractament especial. Convertible: Inaccessible que pot passar a ser accessible o adaptat si s'hi realitzen certes intervencions. Inaccessible: Inaccessible que per les seves característiques físiques no seran mai accessibles ni adaptats (amb escales, fort pendent,...) on es poden proposar intervencions per millorar-ne l'accessibilitat. 4.3.9. Nivell d’accessibilitat resultant de l’execució de les propostes del Pla Plànol VP_ZP_12: Resum del nivell d’accessibilitat resultant a la zona prioritària un cop s’hagin executat totes les propostes d’intervenció del Pla (incloure ID dels trams i de les ETEs i el nom dels carrers). Trams segons seran: Accessible segons Orden VIV/561 Adaptat segons el Codi d’accessibilitat Accessible, si no fos pel pendent excessiu Inaccessible Elements de tractament especial segons seran: Accessible Adaptat\n13. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 14 de 36 Parcialment accessible Inaccessible 5. Zona no prioritària. Anàlisi de l'estat actual. (Entre 10 i 15 pàgines per zona) Inclourà tots els carrers de nuclis urbans del municipi que no pertanyin a la zona prioritària i l’anàlisi es realitzarà per zones o barris de característiques semblants. Explicar que per a cada zona només s’ha efectuat un anàlisi de l’estat actual dels paràmetres bàsics d’accessibilitat però amb menor grau de detall i precisió i sense realitzar propostes d’intervenció. 5.X. Diagnòstic general de la zona X. Explicació de cadascun dels paràmetres d’accessibilitat de forma general per a tots els carrers de la zona X. Quins aspectes generalment es realitzen correctament i quins de forma incorrecte. Il·lustrar-ho amb plànols i fotografies de la zona. Els plànols (que poden estar agrupats en un mateix A3) són: Plànol VP_ZX_1: Trams de diferents colors segons la seva secció (incloure noms dels carrers): Amb voreres i secció de carrer d’amplada ≥ 7 m (En, com a mínim una part del tram, el carrer disposa de voreres a ambdós costats, tot i que potser no estan pavimentades i la secció del carrer té una amplada igual o superior als 7 m) Amb voreres i secció de carrer d’amplada < 7 m (En, com a mínim una part del tram, el carrer disposa de voreres a ambdós costats, tot i que potser no estan pavimentades i la secció del carrer té una amplada, en com a mínim una part del tram, inferior als 7 m) Plataforma única (En tot el tram, la calçada i les voreres se situen al mateix nivell) No urbanitzat (En, com a mínim una part del tram, el carrer no està urbanitzat) Escales/rampa esglaonada (En, com a mínim una part del tram, la secció del carrer són escales o una rampa esglaonada) Plànol VP_ZX_2: Trams de diferents colors segons pendent longitudinal (incloure noms dels carrers): Baix: 0 % < p < 6 % (El pendent longitudinal és inferior al 6% i, per tant, compleix l’Orden VIV/561) Alt: 6 % ≤ p < 10 % (El pendent és superior al 6%, però inferior al 10%. No compleix l’Orden VIV/561) Molt alt: 10 % ≤ p (El pendent és superior al 10% i/o hi ha escales o rampes esglaonades ocupant tota la secció del carrer.) Plànol VP_ZX_3. Amplada lliures de pas dels itineraris (incloure noms dels carrers): No urbanitzat (en alguna part del tram, el carrer no està urbanitzat) Amplada < 0,9 m (L’amplada lliure de pas mínima és inferior a 0,9 m degut a que la vorera és estreta i/o la presència d’un element que redueix l’amplada lliure de pas i/o la vorera és inexistent. Per tant, no compleix el Codi d’accessibilitat.)\n14. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local 0,9 m ≤ Amplada < 1,5 m (L’amplada lliure de pas mínima és entre 0,9 i 1,5 m i,, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat però no l’Orden VIV/561) 1,5 m ≤ Amplada < 1,8 m (L’amplada lliure de pas mínima és entre 1,5 i 1,8 m i,, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat i, si l’estrenyiment és puntual, l’Orden VIV/561) 1,8 m ≤ Amplada (L’amplada lliure de pas mínima és superior a 1,8 m i, per tant, compleix el Codi d’accessibilitat i l’Orden VIV/561) Plànol VP_ZX_4: Tipus de passos i guals de vianants (incloure noms dels carrers): No cal gual de vianants (plataforma única, calçada elevada, no cal pas de vianants) Gual de vianants de disseny acceptable Gual de vianants de disseny millorable (manca senyalització per a invidents o cal reemplaçar l’existent, gual no enrasat,...) Gual de vianants a refer (cal enderrocar el gual existent i fer-lo de nou ja que no compleix els paràmetres bàsics d’accessibilitat: no deixa espai suficient per efectuar el gir, pendents inadmissibles,...) Gual de vianants a construir (actualment no hi ha gual i cal construir-lo) Fer plataforma única (el tram de carrer passarà a ser plataforma única) Plànol VP_ZX_5: Resum de l’estat de l’accessibilitat a la zona, trams segons grau d'accessibilitat (incloure noms dels carrers): Accessible segons Orden VIV/561 Adaptat segons el Codi d’accessibilitat Accessible, si no fos pel pendent excessiu Convertible Inaccessible 6. Elements singulars (Entre 1 i 5 pàgines per element) Incloure l’anàlisi i propostes per d’altres elements singulars (com platges, parcs,...) inclosos en l’àmbit d’actuació. Incloure plànols que es considerin convenients i acompanyar les explicacions amb fotografies. Si és possible resumir la informació en una fitxa, explicar els camps de la mateixa i indicar que la fitxa es troba en l’Annex corresponent. 7. Pressupost d’actuació a la zona prioritària (Entre 2 i 6 pàgines) Pressupost de realitzar les propostes d'intervenció per cadascun dels trams de carrers i elements de tractament especial de la zona prioritària. El pressupost s'indicarà com a Preu d'Execució Material. Exemple de taula: ID CARRERS I ELEMENTS DE TRACTAMENT ESPECIAL COST (€) Carrer 1 entre __ i entre __ Cost 1 Carrer 2 entre __ i entre __ Cost 2 Element de tractament especial X Cost X ... ... TOTAL (PEM) Cost total PEM CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 15 de 36\n15. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local S'afegirà una nota indicant que a aquest cost caldrà afegir els percentatges corresponents a les despeses generals, el benefici industrial, cost de projectes executius i direccions d’obra, l'IVA... Plànol VP_ZP_13: Trams de la zona prioritària de diferents colors segons el nivell d’intervenció pressupostària (incloure ID dels trams i noms dels carrers): CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 16 de 36 Sense intervenció Menys de 10.000€ Entre 10.000 i 20.000€ Entre 20.000 i 50.000€ Entre 50.000 i 100.000€ Més de 100.000€ No pressupostat 8. Fases d'execució (Entre 3 i 5 pàgines) Explicació de per què cal definir etapes d'execució de les intervencions. 8.1. Criteris Explicació dels criteris seguits a l’hora de donar prioritat a les intervencions a realitzar. Explicació de com s’han classificat els carrers segons l’interès de prioritat. Plànol VP_ZP_14: Trams de carrer de la zona prioritària segons criteris de priorització (incloure ID dels trams i noms dels carrers): Alta Mitja Baixa 8.2. Fases d'execució Explicació de les fases d’execució finalment escollides. Adjuntar el pla d’etapes. Exemple de taula:\n16. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local 9. Indicadors (4 pàgines) Incloure una taula resum per a cada tram de la zona prioritària amb les següents columnes: - ID del tram - Carrer i entre quins carrers es localitza - Nivell d’accessibilitat actual - Nivell d’accessibilitat resultant - Nivell d’intervenció pressupostària Utilitzar els següents indicadors com a resum de tot el Pla i per cadascun d’ells representar gràfics circulars de les diferents columnes de percentatges. ZP = Zona prioritària ZNP = Zona no prioritària Nº DE TRAMS LONGITUD ÀMBITS D’ACTUACIÓ TRAMS (km) ZP ZNP TOTAL % ZP ZNP TOTAL % CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 17 de 36 Casc Urbà Barri X (una fila per a cada barri o zona estudiada) TOTAL\n17. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Nº DE TRAMS LONGITUD TIPOLOGIA DE CARRERS TRAMS (km) ZP ZNP TOTAL % ZP ZNP TOTAL % CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 18 de 36 Amb voreres i secció de carrer d’amplada ≥ 7 m Amb voreres i secció de carrer d’amplada < 7 m Plataforma única No urbanitzat Escales/rampa esglaonada TOTAL PENDENT Nº DE TRAMS LONGITUD TRAMS (km) LONGITUDINAL ZP ZNP TOTAL % ZP ZNP TOTAL % Baix (0% < p < 6%) Mig (6% ≤ p < 10%) Alt (P > 10%) TOTAL AMPLADA DE LES VORERES Nº DE TRAMS ZP LONGITUD TRAMS ZP (KM) No urbanitzat Inexistent Amplada < 0,9 m 0,9 m ≤ Amplada < 1,5 m 1,5 m ≤ Amplada < 1,8 m 1,8 m ≤ Amplada < 2,0 m 2,0 m ≤ Amplada < 3,0 m 3,0 m ≤ Amplada Plataforma única Escales/rampa esglaonada TOTAL AMPLADA LLIURE DE Nº DE TRAMS LONGITUD TRAMS (km) PAS ZP ZNP TOTAL % ZP ZNP TOTAL % No urbanitzat Amplada < 0,9 m 0,9 m ≤ Amplada < 1,5 m 1,5 m ≤ Amplada < 1,8 m 1,8 m ≤ Amplada TOTAL INTERVENCIÓ NECESSÀRIA A LES VORERES Nº DE TRAMS ZP LONGITUD TRAMS ZP (KM) Adaptat Urbanitzar/ Convertir en plataforma única Ampliar vorera Urbanitzar vorera Retirar obstacle Inaccessible, sense possibilitats TOTAL\n18. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local TIPOLOGIA DE GUALS DE VIANANTS Nº DE GUALS ZP Plataforma única Elevat Gual Un pla Gual Deprimit Gual Barca Gual Vehicles No urbanitzat No hi ha gual, tot í que sí que hi ha un pas de vianants senyalitzat No hi ha pas de vianants senyalitzat No cal pas de vianants CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 19 de 36 TOTAL Nº DE GUALS INTERVENCIÓ ALS GUALS DE VIANANTS ZP ZNP TOTAL No cal gual Gual acceptable Gual millorable Gual a refer Gual a construir Fer plataforma TOTAL Nº DE TRAMS LONGITUD DIAGNÒSTIC TRAMS (km) ZP ZNP TOTAL % ZP ZNP TOTAL % Accessible segons Orden VIV/561 Adaptat segons el Codi d’accessibilitat Accessible, si no fos pel pendent excessiu Convertible Inaccessible TOTAL ACCESSIBILITAT Nº DE TRAMS LONGITUD TRAMS (km) RESULTANT ZP ZNP TOTAL % ZP ZNP TOTAL % Accessible Adaptat Accessible, si no fos pel pendent excessiu Inaccessible TOTAL\n19. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local ACCESSIBILITAT DELS ELEMENTS DE TRACTAMENT ESPECIAL Nº D'ELEMENTS ZP % Accessible segons Orden VIV/561 Adaptat segons el Codi d’accessibilitat Parcialment accessible Convertible Inaccessible CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 20 de 36 TOTAL ACCESSIBILITAT RESULTANT DELS ELEMENTS DE TRACTAMENT ESPECIAL Nº D'ELEMENTS ZP % Accessible segons Orden VIV/561 Adaptat segons el Codi d’accessibilitat Parcialment accessible Inaccessible TOTAL ACCESSIBILITAT DELS ELEMENTS SINGULARS Nº D'ELEMENTS % Accessible segons Orden VIV/561 Adaptat segons el Codi d’accessibilitat Parcialment accessible Inaccessible TOTAL Annex 1: Trams de Carrer Una fitxa per a cada tram de carrer indicant: i) Informació general: nom del carrer, carrers entre els quals se situa, longitud, identificador de tram, plànol d’ubicació del tram en el municipi, fotografies representatives del carrer,... ii) Situació actual: Tipologia de carrer, amplada de carrer, pendent longitudinal, pendent transversal, amplada de les voreres, amplada lliure de pas, presència de guals (tipologia i característiques), elements urbans que malmeten l’accessibilitat,... Per cadascun d’ells, cal identificar de forma visual si compleix o no la normativa o la recomanació. En alguns camps diferenciar l’anàlisi per cadascuna de les voreres (parell o senar). Incloure un plànol del tram on es representin tots els elements que malmeten l’accessibilitat així com els guals de vianants. iii) Pressupost aproximat d'adaptació, destacant les actuacions prioritàries. La base de dades estarà preparada per si, cas de que l’ajuntament desitgi canviar un dels preus unitaris, automàticament quedin modificats tots els pressupostos. iv) Diagnosi: Qualificació general de cada tram del carrer, de color diferent segons si és: accessible segons Orden VIV/561, adaptat segons Codi d’accessibilitat, convertible o inaccessible.\n20. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local v) Accessibilitat assolible: Grau d’accessibilitat que assolirà el carrer si s’executen les actuacions previstes, de color diferent segons si és: accessible segons Orden VIV/561, adaptat segons Codi d’accessibilitat o inaccessible. Annex 2: Elements de tractament especial Fitxes per cada element de tractament especial indicant: i) Informació general: nom del ETE, carrers entre els quals se situa, superfície, identificador, plànol d’ubicació en el municipi, fotografies representatives de l'element,... ii) Situació actual: descripció de cadascun dels accessos, dels itineraris interiors principals, senyalització, mobiliari urbà, jocs infantils,... Per cadascun d’ells, cal identificar de forma visual si compleix o no la normativa o la recomanació. iii) Proposta d'intervenció: Explicació de les actuacions a realitzar iv) Pressupost aproximat d'adaptació: La base de dades estarà preparada per si, cas de que l’ajuntament desitgi canviar un dels preus unitaris, automàticament quedin modificats tos els pressupostos. v) Diagnosi: Qualificació general de cada element, de color diferent segons si és: accessible segons Orden VIV/561, adaptat segons Codi d’accessibilitat, parcialment accessible o inaccessible. vi) Accessibilitat assolible: Grau d’accessibilitat que assolirà l’element si s’executen les actuacions previstes, de diferent color segons si és: Accessible, Adaptat, Parcialment accessible, Inaccessible. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 21 de 36 Annex 3: Base de preus Base de preus utilitzada per a realitzar els pressupostos.\n21. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local III. PLA D’ACCESSIBILITAT EN ELS EDIFICIS Portada del volum d’Edificis seguint el model definit per la Secció d’Accessibilitat. (1 pàgina) 0. Índex (1 pàgina) 1. Introducció (Entre 2 i 3 pàgines) Per què és necessari un pla d'accessibilitat en l'edificació? Què s'estudiarà en aquest capítol? En un subapartat cal explicar la normativa específica que s’ha tingut en compte al redactar el document, justificar els criteris aplicats i d’altres recomanacions. 2. Àmbit d'actuació (Entre 2 i 3 pàgines) Llistat o taula d’edificis que s’estudiaran al Pla ordenats per nivell d'importància i numerant-los. Indicar el seu ús, titularitat, disponibilitat de plànols (digitals o paper) i altres informacions que puguin ser d'interès. Plànol ED1: Ubicació dels edificis. Ubicació i localització de cadascun dels edificis (indicant ID i nom) 3. Anàlisis de l'estat actual i propostes d'intervenció (Entre 20 i 55 pàgines) 3.1. Fitxes Explicació de les fitxes que s'han realitzat on es determina què s'explica en cada apartat. Explicar que el grau de detall de les propostes d'intervenció depèn de la tipologia dels plànols disponibles. A: Es disposa de plànols digitals. Informe amb informació escrita i gràfica completa. Inclou proposta grafiada complerta més previsió pressupostària (PEM). B: Es disposa de plànols en paper. Informe amb informació escrita i algun plànol escanejat. Inclou proposta grafiada complerta més previsió pressupostària (PEM). C: No es disposa de plànols. Informe escrit amb la identificació de mancances i un breu apunt de la intervenció que es preveu. Previsió pressupostària segons grau d’intervenció (sense intervenció, inferior a 10.000€, entre 10.000€ i 100.000 € o superior a 100.000 €). Dir que les fitxes se situen a l'Annex 1 del present capítol i que les bases de preus usades es troben en l’Annex 2. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 22 de 36\n22. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local 3.2. Diagnòstic general dels edificis Explicació de cadascun dels aspectes tractats en les fitxes realitzades de forma general per tots els edificis. Quins aspectes generalment es realitzen correctament i quins de forma incorrecte. Il·lustrar-ho amb fotografies dels edificis. Explicar també quines intervencions es realitzarien per solucionar les problemàtiques més comunes detectades. Els temes a tractar són: 3.2.1. Accés - Portes - Graons / escales - Rampes - A peu pla / Petit ressalt 3.2.2. Comunicació horitzontal - Portes - Paviment - Graons / ressalts - Rampes 3.2.3. Comunicació vertical - Ascensors - Escales - Elevadors o altres 3.2.4. Serveis higiènics i vestidors 3.2.5. Espais exteriors 3.2.6. Espais singulars (piscina, sala d’actes,...) 3.2.7. Mobiliari i mostrador d’atenció al públic 3.2.8. Senyalització (a l’accés, directori al vestíbul, dependències,... segons els aspectes indicats al volum de comunicació) 3.2.9. Places d’aparcament reservat 3.3. Estat de l’accessibilitat dels edificis Plànol ED2: Estat d’accessibilitat dels edificis municipals, per color segons diagnosi d'accessibilitat (indicant ID i nom) Accessible segons el CTE: Compleix els principals paràmetres d’accessibilitat que CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 23 de 36 determina el CTE. Adaptat segons Codi d’Accessibilitat: Compleix els principals paràmetres d’accessibilitat que determina el Codi d’accessibilitat de Catalunya. Practicable segons Codi d’Accessibilitat: Compleix els principals paràmetres d’accessibilitat del nivell practicable que determina el Codi d’accessibilitat de Catalunya. Parcialment accessible: Edifici que permet un accés, el seu ús principal i disposa de serveis higiènic adaptats (si són d’ús públic), però no és accessible en la seva totalitat.\n23. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Convertible: Edificis que no es poden catalogar com a Accessibles segons el CTE, Adaptat segons Codi d’accessibilitat, parcialment accessibles, però que realitzant certes intervencions es poden convertir en accessibles o adaptats. Inaccessible: Edifici inaccessible que per les seves característiques físiques i l’elevat cost d’adaptació no té sentit intervenir-hi. Altres: En obres, derruït o altres situacions que no recomanen la catalogació. 3.4. Nivell d’accessibilitat resultant de l’execució de les propostes del Pla Explicar que els edificis s’han classificat segons el nivell d’accessibilitat resultant després d’executar les intervencions proposades en el Pla. Plànol ED3: Estat d’accessibilitat dels edificis municipals, per color segons el nivell d’accessibilitat resultant (indicant ID i nom) Accessible segons el CTE: Compleix els principals paràmetres d’accessibilitat que CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 24 de 36 determina el CTE. Adaptat segons Codi d’Accessibilitat: Compleix els principals paràmetres d’accessibilitat que determina el Codi d’accessibilitat de Catalunya. Practicable segons Codi d’Accessibilitat: Compleix els principals paràmetres d’accessibilitat del nivell practicable que determina el Codi d’accessibilitat de Catalunya. Parcialment accessible: Edifici que permet un accés, el seu ús principal i disposa de serveis higiènic adaptats (si són d’ús públic), però no és accessible en la seva totalitat. Aquesta opció és acceptable sempre que a les dependències accessibles es puguin desenvolupar totes les activitats pròpies de l’ús públic en qüestió i que l’adaptació total de l’edifici té un cost desproporcionat. Inaccessible: Edifici inaccessible que per les seves característiques físiques i l’elevat cost d’adaptació no té sentit intervenir-hi. Altres: En obres, derruït o altres situacions que no recomanen la catalogació. 4. Pressupost (2 pàgines) Pressupost de realitzar les propostes d'intervenció per cadascun dels edificis d’informes tipus A i B. El pressupost s'indicarà com a Preu d'Execució Material. Exemple de taula: EDIFICIS COST (€) Edifici 1 Cost 1 Edifici 2 Cost 2 ... ... TOTAL (PEM) Cost total PEM S'afegirà una nota indicant que a aquest cost caldrà afegir els percentatges corresponents a les despeses generals, el benefici industrial, cost de projectes executius i direccions d’obra, l'IVA... Llistat dels edificis d’informes tipus C amb els grau d’intervenció econòmica. Plànol ED4: Pressupost d’intervenció. Edificis de color segons el pressupost d’intervenció (indicant ID i nom). Sense intervenció\n24. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 25 de 36 Menys de 10.000€ Entre 10.000 i 100.000€ Més de 100.000 € Sense valoració econòmica 5. Fases d'execució (Entre 3 i 5 pàgines) 5.1. Criteris Explicació de per què cal definir etapes d'execució i quins són els criteris utilitzats. Explicació de com s’han classificat els edificis segons l’interès de prioritat. Plànol ED5: Prioritat d’intervenció. Edificis de color segons criteri de priorització (indicant ID i nom). Alta Mitja Baixa 5.2. Fases d'execució Explicació de les fases d’execució finalment escollides. Adjuntar el pla d’etapes (de l’estil del de via pública però amb els edificis). 6. Indicadors (2 pàgines) Incloure una taula, seguint els colors dels plànols ED2, ED3, ED4 i ED5, amb el llistat dels edificis amb les següents columnes:: - Identificador - Nom edifici - Accessibilitat actual de l’edifici (accessible, adaptat, practicable,...) - Accessibilitat actual dels elements de l’edifici (accessible, adaptat, practicable,...): - Accés - Comunicació horitzontal - Comunicació vertical - Serveis higiènics i vestidors - Espais exteriors - Espais singulars - Mobiliari i mostrador d’atenció al públic - Senyalització (a l’accés, directori al vestíbul, dependències,...) - Places d’aparcament reservat - Nivell d’accessibilitat resultant (accessible, adaptat, practicable,...) - Nivell d’intervenció econòmica (sense intervenció, inferior a 10.000€, entre 10.000€ i 100.000 € o superior a 100.000) - Prioritat (alta, mitja, baixa) Utilitzar els següents indicadors com a resum de tot el Pla i per cadascun d’ells representar gràfics circulars de les diferents columnes de percentatges.\n25. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local ESTAT DE L'ACCESSIBILITAT Nº D'EDIFICIS % Accessible segons el CTE Adaptat segons Codi d’Accessibilitat Practicable segons Codi d’Accessibilitat Parcialment accessible Convertible Inaccessible Altres CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 26 de 36 TOTAL NIVELL D'ACCESSIBILITAT RESULTANT Nº D'EDIFICIS % Accessible segons el CTE Adaptat segons Codi d’Accessibilitat Practicable segons Codi d’Accessibilitat Parcialment accessible Inaccessible Altres TOTAL NIVELL D'INTERVENCIÓ Nº D'EDIFICIS % Sense intervenció Menys de 10.000€ Entre 10.000 i 100.000 € Més de 100.000 € Sense valoració econòmica TOTAL Annex 1 Una fitxa per a cadascun del edificis indicant: i) Informació general: adreça, número de plantes, ús, superfície... Incloure fotografia de l'edifici i plànol d'ubicació en el municipi. ii) Situació actual i proposta d'intervenció (acompanyat de fotos) de cadascun dels àmbits següents. Accés Comunicació horitzontal Comunicació vertical Serveis higiènics (i vestidors) Espais exteriors Espais singulars Mobiliari Senyalització (segons els aspectes indicats al volum de comunicació) Places d’aparcament reservat Per a cadascun d’ells, cal valorar si és: accessible segons CTE, adaptat o practicable segons Codi d’accessibilitat, convertible, inaccessible o inexistent i utilitzar el codi de colors per poder identificar ràpidament de quin cas es tracta.\n26. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local iii) Plànols de l'estat actual i de la proposta d'intervenció (només si informes A ó B). Es procurarà que el plànol representi tota la planta de l’edifici, sempre i quan l’escala resultant permeti comprendre fàcilment la informació. iv) Pressupost aproximat d'adaptació destacant les actuacions prioritàries (només si informes A ó B) v) Diagnosi: Qualificació general de l'edifici, de diferent color, segons si és: Accessible segons el CTE, Adaptat segons Codi d’Accessibilitat, Practicable segons Codi d’Accessibilitat, Parcialment accessible, Convertible, Inaccessible, Altres. vi) Nivell d’accessibilitat resultant: Nivell d’accessibilitat resultant de l’execució de les actuacions proposades per a cada edifici, de diferent color, segons si resultarà: Accessible segons el CTE, Adaptat segons Codi d’Accessibilitat, Practicable segons Codi d’Accessibilitat, Parcialment accessible, Inaccessible, Altres. vii) Nivell d'intervenció econòmica (sense intervenció, inferior a 10.000€, entre 10.000€ i 100.000 € o superior a 100.000) CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 27 de 36\n27. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local IV. PLA D’ACCESSIBILITAT EN ELS TRANSPORTS Portada del volum de Transports seguint el model definit per la Secció d’Accessibilitat. (1 pàgina) 0. Índex (1 pàgina) 1. Introducció (2 pàgines) Descriure la necessitat d’un pla d'accessibilitat en els transports. Descriure què s'estudiarà en aquest capítol. En un subapartat cal explicar la normativa específica que s’ha tingut en compte al redactar el document, justificar els criteris aplicats i d’altres recomanacions. 2. Àmbit d'actuació (Entre 2 i 4 pàgines) Definir quins elements de transport hi ha en el Municipi, subdividit per autobusos, ferrocarrils / metro / tramvia, taxis, places públiques d'aparcament reservat (s'exclouen les places reservades nominals) i aparcaments municipals. Fer taula amb tots els elements classificats i numerats. Diferenciar entre els elements d'àmbit municipal i àmbit privat i entre urbà i interurbà. Definir quins dels elements de transport s'inclouen dins l'àmbit d'actuació. Plànol TR1: Àmbit d’actuació. Diferenciar amb forma i color (si es disposa de molts elements, a més, es pot diferenciar segons urbà i interurbà, soterrat o en superfície,...): - Parades de Bus - Estacions de ferrocarrils / metro / tramvia - Parades de Taxi - Places reservades d'aparcament - Aparcaments municipals o amb intervenció o afectació municipal. 3. Anàlisis de l'estat actual i propostes d'intervenció (Entre 20 i 55 pàgines) 3.1. Fitxes Explicació del treball de camp realitzat per tots els elements de transport. Explicació de les fitxes que s'han realitzat: què s'explica en cada apartat. Dir que les fitxes se situen a l'Annex del present capítol. 3.2. Diagnòstic general dels elements de transport (Entre 20 i 50 pàgines) Explicació de cadascun dels aspectes tractats en les fitxes realitzades de forma general pels diferents elements de transport. Quins aspectes generalment es realitzen correctament i quins de forma incorrecte. Il·lustrar-ho amb fotografies i, si cal, plànols. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 28 de 36\n28. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Explicar també quines intervencions es realitzarien per solucionar les problemàtiques més comunes detectades. Els temes a tractar són: 3.2.1. Parades d'autobús - Pals de parada (alçada banderola,...) - Marquesines (espai d’espera, bancs,...) - Acostament de l'autobús a la parada (zona reservada, aparcament de vehicles, plataforma d'embarcament, vorera ampliada, situada en zona en corba,...) - Itinerari d’accés a la parada des de l’entorn (guals de vianants, itinerari adaptat, franja de paviment estriat,...). - itinerari d’accés a l’autobús des de la parada (hi ha obstacles, hi ha espai suficient per desplegar la rampa d’accés,...) - Senyalització (línies que s’aturen (visibles a certa distància de la parada), informació del servei (horaris, plànol de xarxa, serveis accessibles,...)) A més, si es considera oportú (pel nombre de parades del municipi, si es proposa reubicar alguna parada o incloure’n una de nova) es poden incloure plànols específics de parades de bus. 3.2.2. Autobusos - Pis baix o graons - Rampes o plataformes - Senyalització - Espais i seients reservats 3.2.3. Parades de ferrocarrils / metro / tramvia - Accés - Comunicació horitzontal - Comunicació vertical - Serveis higiènics - Mobiliari Urbà - Senyalització - Altres 3.2.4. Material mòbil de ferrocarrils / metro / tramvia - Accés - Espais i seients reservats - Serveis higiènics 3.2.5. Parades de taxi - Dimensions - Espai d’apropament - Simbologia adequada - Entorn (accés) immediat de la parada - Informació 3.2.6. Taxis - Disponibilitat de llicència de taxi adaptat al municipi. - Característiques del taxi adaptat. 3.2.7. Places públiques d'aparcament reservat en via pública i en aparcaments municipals - Nombre de places reservades - Dimensions CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 29 de 36\n29. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local - Itinerari d’accés - Simbologia adequada - Relació amb equipaments - Necessitat de crear noves places. Plànol TR2: Aparcaments amb el radi d’influència a) Places d’aparcament reservades existents b) Aparcaments municipals amb o sense reserves d’aparcament . c) Proposta de noves places d’aparcament 3.2.8. Resum de l’estat de l’accessibilitat dels elements de transports. Plànol TR3: Diagnosi d’accessibilitat. Elements de transport de color segons l'estat d'accessibilitat: Adaptat (o Practicable): Element de transport que acompleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat (la qualificació de practicable es reserva a garatges públics de 10 a 70 places). Convertible: Element de transport inaccessible però que pot passar a ser adaptat si s'hi realitzen certes intervencions. Inaccessible: Element de transport inaccessible i que, per tant, han de ser transformat de forma integral o desplaçat a una nova ubicació. 4. Pressupost (Enter 1 i 2 pàgines) Pressupost de realitzar les propostes d'intervenció per cadascun dels elements de transport. El pressupost s'indicarà com a Preu d'Execució Material. Exemple de taula: ELEMENTS DE TRANSPORT COST (€) Element de transport 1 Cost 1 Element de transport 1 Cost 2 ... ... TOTAL (PEM) Cost total PEM S'afegirà una nota indicant que a aquest cost caldrà afegir els percentatges corresponents a les despeses generals, el benefici industrial, cost de projectes executius i direccions d’obra, l'IVA... 5. Fases d'execució (Entre 3 i 5 pàgines) 5.1. Criteris Explicació de per què cal definir etapes d'execució i quins són els criteris utilitzats. Plànol TR4: Elements de transport segons la seva prioritat d’intervenció. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 30 de 36 Alta Mitja Baixa\n30. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local 5.2. Fases d'execució Explicació de les fases d’execució finalment escollides. Si ha més d’una etapa: Adjuntar el pla d’etapes (de l’estil del de via pública però amb els elements de transport). 6. Indicadors (Entre 1 i 3 pàgines) Incloure una taula resum per a cada element de transport analitzat amb les següents columnes: CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 31 de 36 - ID de l’element - Nom o adreça - Nivell d’accessibilitat actual - Nivell d’intervenció pressupostària Utilitzar els següents indicadors com a resum de tot el Pla acompanyats de gràfics circulars per les columnes de percentatges. PARADES BUS PARADES FERROCARRIL METRO I TRAMVIA PARADES TAXI PLACES RESERVADES PMR APARCAMENTS ELEMENTS PÚBLICS DE TRANSPORT Núm. % Núm. % Núm. % Núm. % Núm. % Adaptats (o practicables) Convertibles Inaccessible TOTAL Annex Una fitxa per a cadascun dels elements de transport indicant: i) Informació general: situació, tipus,... Incloure una o vàries fotografies de l'element de transport i plànol d'ubicació en el municipi. ii) Situació actual i proposta d'intervenció. Cal analitzar que compleixi les normatives vigents així com altres aspectes de bones pràctiques. Cal diferenciar entre les disposicions que són normatives i les que són recomanacions. iii) Pressupost aproximat d'adaptació iv) Diagnosi: Qualificació general de l'element de transport: adaptat (o practicable), convertible, inaccessible.\n31. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local V. PLA D'ACCESSIBILITAT EN LA COMUNICACIÓ Portada del volum de Comunicació seguint el model definit per la Secció d’Accessibilitat. (1 pàgina) 0. Índex (1 pàgina) 1. Introducció (2 pàgines) Descripció de la necessitat d’analitzar els elements de comunicació. Identificar quins àmbits i elements caldrà estudiar en aquest capítol. En un subapartat cal explicar la normativa específica que s’ha tingut en compte al redactar el document, justificar els criteris aplicats i d’altres recomanacions. Clarificar quin és l’entorn normatiu i quin és el treball amb caràcter de recomanació, citant la bibliografia al respecte. 2. Àmbit d'actuació (2 o 3 pàgines) Explicar que si bé a cada capítol ja s'ha realitzat l'anàlisi de la comunicació, en el present s'estudien i aprofundeixen detalladament temes específics de la comunicació, com són: A) Pàgina web i altre tipus d’informació i comunicació virtual que puguin existir al municipi: punts d’informació i comunicació electrònica (PIC) al ciutadà. B) Via pública: Senyalització i retolació per a orientació al carrer. Semàfors sonors. Senyalització tàctil per a invidents (als guals, passos de vianants, escales,...). Disseny i ubicació dels elements urbans. Il·luminació. Part d’aquesta informació està detallada per a cada tram de carrer en la fitxa corresponent del volum II. C) Edificis: Senyalització i retolació per a orientació a l’interior dels edificis (accés, directori de serveis, punts d’atenció al públic, dependències,...). Il·luminació d’espais. Megafonia. Sistemes d’emergència. Adaptacions específiques per a museus, biblioteques, teatres, cinemes, sales de conferències,... Aquesta informació està detallada per a cada edifici en la fitxa corresponent del volum III. D) Transports: Senyalització i informació de les parades i estacions. Sistema de preavís de parada, de parada sol·licitada,... Guia i web de transport municipal. E) Altres: Material gràfic: plànol del municipi, informació turística, informació municipal, documentació oficial impresa,... Sistemes alternatius per als mitjans de comunicació: TV i premsa local municipals. Formació específica del personal en comunicació amb persones amb discapacitats sensorials o intel·lectuals. Plànol COM1: Situació dels diferents elements de comunicació: Punts d’informació al ciutadà Oficines d’informació al ciutadà. Semàfors sonors. Edificis analitzats Altres elements que es considerin d’interès CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 32 de 36\n32. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local 3. Anàlisis de l'estat actual i propostes d'intervenció (Entre 8 i 25 pàgines) Per cadascun dels elements de l’àmbit d’actuació exposar els diferents aspectes que s’han analitzat i valorar si són accessibles, convertibles o inaccessibles. En cas necessari, realitzar propostes d’intervenció (però no cal realitzar-ne un pressupost). Plànol COM2: Diagnosi d’accessibilitat. Elements de comunicació de color segons l'estat d'accessibilitat: Accessible: Elementque acompleix els paràmetres bàsics d'accessibilitat. Convertible: Element inaccessible però que pot passar a ser accessible si s'hi realitzen certes intervencions. Inaccessible: Element que no es pot classificar ni en accessible ni en convertible.. 4. Indicadors (1 pàgina) Incloure una taula resum per a cada element de comunicació analitzat amb les següents columnes: CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 33 de 36 - ID de l’element - Nom o adreça - Nivell d’accessibilitat actual Annex Fitxes d’anàlisi dels diferents elements que no s’hagin analitzat en altres volums, com per exemple, el lloc web municipal.\n33. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local VI. DOCUMENT DE RESUM Portada del volum de Resum seguint el model definit per la Secció d’Accessibilitat. (1 pàgina) CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 34 de 36 0. Índex (1 pàgina) 1. Indicadors i plànols del Pla 1.1. Via pública Incloure l’apartat “3. Anàlisi general de l’accessibilitat en el municipi” del volum II. Incloure els indicadors de via pública, els gràfics circulars i els següents plànols: Plànol VP2: Àmbit d'actuació de la via pública. Delimitar quines zones del Municipi s'estudiaran en funció del tipus d’estudi que s’hi realitzarà. Plànol VP3: Trams de diferents colors segons la seva secció. Plànol VP4: Trams de diferents colors segons pendent longitudinal Plànol VP5. Amplada lliures de pas dels itineraris Plànol VP6: Proposta d’intervenció en guals de vianants Plànol VP7: Resum de l’estat de l’accessibilitat, trams segons grau d'accessibilitat: Plànol VP_ZP_6: Trams de diferents color segons proposta d’intervenció Plànol VP_ZP_9: Irregularitats en el paviment de la vorera. Plànol VP_ZP_10: Mobiliari i elements de mobiliari mal dissenyats, per exemple: Plànol VP_ZP_12: Resum del nivell d’accessibilitat resultant a la zona prioritària un cop s’hagin executat totes les propostes d’intervenció del Pla. Plànol VP_ZP_13: Trams de la zona prioritària de diferents colors segons el nivell d’intervenció pressupostària Plànol VP_ZP_14: Trams de carrer de la zona prioritària segons criteris de priorització. 1.2. Edificis Incloure els indicadors d’edificis, els gràfics circulars i els següents plànols: Plànol ED2: Estat d’accessibilitat dels edificis municipals, per color segons diagnosi d'accessibilitat (indicant ID i nom) Plànol ED3: Estat d’accessibilitat dels edificis municipals, per color segons el nivell d’accessibilitat resultant (indicant ID i nom). Plànol ED4: Pressupost d’intervenció. Edificis de color segons el pressupost d’intervenció (indicant ID i nom). Plànol ED5: Prioritat d’intervenció. Edificis de color segons criteri de priorització (indicant ID i nom). 1.3. Elements de transport Incloure els indicadors de transports, els gràfics circulars i els següents plànols: Plànol TR1: Àmbit d’actuació. Diferenciar amb forma i color (si es disposa de molts elements, a més, es pot diferenciar segons urbà i interurbà, soterrat o en superfície,...).\n34. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local Plànol TR2: Aparcaments amb el radi d’influència. Plànol TR3: Diagnosi d’accessibilitat. Elements de transport de color segons l'estat d'accessibilitat. Plànol TR4: Elements de transport segons la seva prioritat d’intervenció. 1.4. Comunicació Incloure els indicadors de comunicació i el següent plànol: Plànol COM2: Diagnosi d’accessibilitat. Elements de comunicació de color segons l'estat d'accessibilitat. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 35 de 36 2. Pressupost del Pla 2.1. Pressupost per capítols Incloure els pressupostos dels capítols II, III i IV. 2.2. Pressupost del Pla Pressupostos resum (PEM) per cadascun dels capítols: Via pública, Edificis, Transport. Exemple de taula: PRESSUPOST DEL PLA COST (€) Pla d'accessibilitat en la via pública (zona prioritària) Cost 1 Pla d'accessibilitat en els edificis (edificis tipus A i B) Cost 2 Pla d'accessibilitat en el transport Cost 3 TOTAL (PEM) Cost total PEM 3. Pla d’etapes Incloure el pla d’etapes de cadascun dels capítols. 4. Proposta a curt termini (1 pàgina) En aquest apartat es resumiran les primeres etapes de cada volum, especificant els criteris utilitzats en la priorització de les intervencions. Destacar les mesures d’actuació urgent i/o en fase prioritària.\n35. Àrea de Territori i Sostenibilitat Gerència de Serveis d’Infraestructures Viàries i Mobilitat Oficina Tècnica de Mobilitat i Seguretat Viària Local ANNEX. DOCUMENTACIÓ TÈCNICA COMPLEMENTÀRIA Fitxes de recomanacions, bones pràctiques, aclariments, detalls d’execució o aplicació, toleràncies permeses i aspectes que queden al descobert que no es troben a les normatives vigents, o que es considera adient matisar. CONTINGUTS DEL PLA D'ACCESSIBILITAT - Pàgina 36 de 36


a manresa no hi fan res: FIRA MEDITERRANIA 2007\nFIRA MEDITERRANIA 2007\nM'he de congratular com a manresà de tenir una fira com la de la Mediterrània tan ben parida (encara que més de la meitat dels espectacles siguin de pagament) que amb només deu edicions pot mirar de fit a fit a d’altres events com el Mercat de Musica Viva de Vic o la Fira de Tàrrega. A més amb la incorporació de la llotja s'ha fet un pas més i els professionals han pogut fer contactes i tancar negocis d’espectacles que es podran veure arreu.\nAixò que vem començar amb mal peu el dijous dia 3 l’espectacle d’inauguració, encarregat als cansins Comediants, es va fer llarg. El vaig trobar buit de relació amb el suposat eix temàtic (les illes de la Mediterrània) i a més a més feia un fred de collons. Que voleu que us digui, aquest espectacle donava la sensació d’haver-lo vist abans. Potser que comencin a innovar aquesta colla.\nNo obstant va ser un encert col·locar un gran escenari a la Plaça Major on es van poder veure a part de l’esmenta’t decebedor espectacle d’inaguració, el culpidor recital de Rassegna donant una lliçó d’això que ara anomenen meelting pot (multiculti), els Massilia Sound System transformant Manresà en una sucursal del Sonar amb el seu hip hop "macarra de puerto". la Dharma fent saltar a tota la platea, això sí que te mèrit ja que el públic manresà és més gèlid que el soci del Barça, fent el que farien els Pink Floyd si en Sid Barred fos viu. Ah i me’n descuidava l’espectable de clausura a càrrec de la companyia PIM PAM PUM FOC transformant la plaça en un fons marí que per cert casi socarren la barba a l’alcalde.\nUn record pel Belda gran comunicador i millor acordionista que amb les seves versions el públic no va deixar de moure’s ni un instant. Fins que l’organització els va fer callar que es veu que després teniem havaneres...\nQui sap si algun dia noms com: Rachid Taha (el rocker més gran que ha parit argelia), Khaled (ídol de masses del món àrab), Manu Chao (això seria cebar-se massa, no?) o la Incredible String Band (influència cabdal per a milers de grups, ideòlegs del Psych-FolK) trepitjaran els carrers manresans. Mentre tant Llarga vida al Mediterrani i a la gent que el desafia posant les seves vides en perill!\nClassificació: Actes/Fires/Cursos, Teatre\ndiaridemanresa ha dit...\nEt podries posar en contacte amb nosaltres. Som de diaridemanresa.com.\nAl final ens ho vam passar molt bé. No vam omplir les cent places però érem uns cinquanta.\nXerrades, torneigs, jocs, concursos, tallers, viciades i festa, mota festa.\nT'ho recomano, us ho recomano.\nLa putada va ser que em vaig perdre tota la fira d'espectacles... però tampoc tinc diners..\nEi, la fira va estar molt bé llàstima que per arrivar a l'alçada de Vic o Tàrrega hi hauria d'haver mès espectacles gratuïts, sino corre el perill de convertir-se en una fira d'alt standing fora de l'abast de la gent normal.\nApa fins la pròxima.\nSi mireu bé tota la programació de pagament que es fa tant a Vic com a Tàrrega quedarieu acollonits.\nEl fet que el 50% dels espectacles siguin de pagament ja és per filtrar el públic que hi assiteix. No per fer classisme sino per evitar que hi vagi la gent que no l'hi interessa i no deixa de fer soroll i molestar al personal.\nJo opto per assistir bàsicament als espectacles gratuïts però que cadascú faci la seva tria.\nie josoc dels que pensa que la fira de manresa, a nivell de producció i qualitat artística dona tres o 4 voltes al decadent mercat de musica viva de vic,que amb els ultims anys sembla que shagi convertit en una mena de centre comercial de la musica. lastimos. on són aquelles nits de joia pels carres de vic on es repirava ambient de purins amb bona herba?\nen quan a tàrrrega, les dates la fa insuperabla pero tampoc desitjo que la mediterania es converteixi en la rave mes gran de finals d'estiu, això si, l'autenticitat del'ambient la fa i lha fet sempre inclassificabel, jo tambe soc dels que va fumnar l primer porro a l'acampada de tàrrega devia ser per alla al 95, en plena epoca postgrunge i revlució elctronca de la ma de massive atac, portishead, etc. en fi,llarga vida al dubstep


Dia 6: Dia de motet per Pai, poble hippie de Tailandia - Thailand - WorldNomads.com\nPai es un xicotet poble del nord amb un ambient especial.. esta ple d'artistes i gent bohemia i hippie, i aixo es respira pels carrers nomes arribar. Dona gust passetjar per la nit amb els carrers plens de puestos de menjar de carrer, venedors ambulants, algun que altre music, bars de copes amb musica en directe... bo, no es el que et pots esperar trobar-te en Tailandia pero es un lloc agradable. Jo ahir em vaig prendre una cervesseta en un lloc de jazz a prop del hostel i vaig estar superagust..\nAvui, no he matinejat massa tampoc, m'he alcat cap a les 9 i he anat a llogar una motet, ja que aci no hi ha massa coses en concret per a vore, pero es un lloc perfecte per a perdre's pels voltants, pels poblets, buscant cascades, disfrutant de les muntanyes i la selva que ho envolta tot... aixi que m'he fet amb una de 100cc i he anat a desdejunar, abans de fer cami.\nHe estat tot el dia damunt la motet, que a respost de maravella i he vist tres cascades no massa grans pero boniquetes.. he visitat un parell de poblets de muntanya de les etnies shan i lisu, encara que la veritat es que estan en un estat prou lamentable, plens de brutea per tots els llocs i amb moltes cases que pareixen mes xaboles que altra cosa.. Despres he decidit allunyar-me un poc mes de Pai, aixi que he agafat carretera... i a la mig hora, i despres d'uns quants encreuaments no tenia ni idea de on estava... si... m'he perdut un poc... pero bo, tampoc a sigut massa problematic.. aixo si, el primer que li he preguntat s'ha quedat igual, no entenia res de res.. li preguntava per Pai i al senyalar-li una direccio em somreia i deia que si... i al senyalar-li la direccio oposada tambe somreia i tambe deia que si... aixi que he continuat i he tornat a preguntar fins que m'ho han aclarit. A mig cami, he vist uns xiquets jugant en el que pareixia un col.legi, aixi que m'he parat i he entrat un poc. Els xiquets m'han estat saludant i la professora ha eixit a saludar-me i preguntar-me d'on era i eixes coses, i al dir-li que era tambe profe m'ha convidat a entrar i m'ha fet una visita guiada pel cole. Ha sigut interessant, i la veritat es que este cole no estava gens malament. Alguns xiquets es reien i em provocaven... aixi que m'he quedat jugant amb ells un ratet abans d'anar-me'n.\nLa resta de la tornada he patit un poc perque... no em quedava gasolina!!!! He arribat a fer 10 min de baixada amb el motor apagat perque veia que me quedava tirat... pero bo, avui no era dia de patir i, de miracle, he aplegat a una gasolinera a l'entrada del poble..\nJa en Pai, comenca a viures l'ambientet nocturn que caracteritza el poble.. aixi que vaig a sopar alguna cosa i a buscar un baret amb musica en directe mentre em prenc una cervesseta avui tambe... i dema prompte, autobus cap a Chiang Mai..\nAmb la motet...