L'exemple a seguir per acabar amb les drogues entre els adolescents - Centro Montau\nPost category:Addiccions / Adolescents / Alcohol / prevenció\nActualment, Islàndia ocupa el primer lloc de la classificació europea pel que fa a adolescents amb un estil de vida saludable. El percentatge de nois d’entre 15 i 16 anys que havien agafat una borratxera el mes anterior es va desplomar el 42% el 1998 al 5% el 2016. El percentatge dels que havien consumit cànnabis alguna vegada ha passat del 17 al 7%, i el de fumadors diaris de cigarrets ha caigut el 23% a només el 3%.\nEl país ha aconseguit canviar la tendència per una via al mateix temps radical i empírica, però s’ha basat en gran mesura en el que es podria anomenar “sentit comú forçós”. “És l’estudi més extraordinàriament intens i profund sobre l’estrès en la vida dels adolescents que he vist mai“, elogia Milkman, catedràtic de Psicologia. “Estic molt impressionat de com funciona“.\nSi s’adoptés en altres països, sosté, el model islandès podria ser beneficiós per al benestar psicològic i físic general de milions de joves, per no parlar de les arques dels organismes sanitaris o de la societat en el seu conjunt. Un argument gens menyspreable.\n“Vaig estar a l’ull de l’huracà de la revolució de les drogues“, explica Milkman .A principis de la dècada de 1970, quan treballava com a resident a l’Hospital Psiquiàtric Bellevue de Nova York, “el LSD ja estava de moda, i molta gent fumava marihuana. Hi havia un gran interès en per què la gent prenia determinades drogues “.\nLa tesi doctoral de Milkman concloïa que les persones triaven l’heroïna o les amfetamines depenent de com volguessin bregar amb l’estrès. Els consumidors d’heroïna preferien insensibilitzar, mentre que els que prenien amfetamines preferien enfrontar-s’hi activament. Quan el seu treball es va publicar, Milkman va entrar a formar part d’un grup d’investigadors reclutats per l’Institut Nacional sobre l’Abús de Drogues dels Estats Units perquè responguessin a preguntes com per què comença la gent a consumir drogues, per què segueix fent-ho, quan arriba al llindar de l’abús, quan deixa de consumir i quan recau.\n“Qualsevol xaval de la facultat podria respondre a la pregunta de per què es comença, i és que les drogues són fàcils d’aconseguir i als joves els agrada el risc. També està l’aïllament, i potser una mica de depressió “, assenyala. “Però, per què segueixen consumint? Així que vaig passar a la pregunta sobre el llindar de l’abús i es va fer la llum. Llavors vaig viure la meva pròpia versió del “eureka!“. Els nois podien estar a la vora de l’addicció fins i tot abans de prendre la droga, perquè l’addicció era a la manera en què s’enfrontaven als seus problemes “.\n“Per què no organitzar un moviment social basat en l’embriaguesa natural, en què la gent es col·loqui amb la química del seu cervell -perquè em sembla evident que la gent vol canviar el seu estat de conscienciació sense els efectes perjudicials de les drogues? ”\nA la Universitat Estatal Metropolitana de Denver, Milkman va ser fonamental per al desenvolupament de la idea que l’origen de les addiccions era a la química cerebral. Els menors “combatius” buscaven “subidones”, i podien obtenir-los robant tapaboques, ràdios, i més endavant, cotxes, o mitjançant les drogues estimulants. Per descomptat, l’alcohol també altera la química cerebral. És un sedant, però el primer que seda és el control del cervell, la qual cosa pot suprimir les inhibicions i, a dosis limitades, reduir l’ansietat.\n“La gent pot tornar-se addicta a la beguda, als cotxes, als diners, al sexe, a les calories, a la cocaïna … a qualsevol cosa”, assegura Milkman. “La idea de l’addicció comportamental es va convertir en el nostre distintiu”.\nD’aquesta idea va néixer una altra. “Per què no organitzar un moviment social basat en l’embriaguesa natural, en què la gent es col·loqui amb la química del seu cervell -perquè em sembla evident que la gent vol canviar el seu estat de conscienciació sense els efectes perjudicials de les drogues? ”\nEl 1992, el seu equip de Denver havia obtingut una subvenció de 1,2 milions de dòlars del Govern per crear el Projecte Autodescobriment, que oferia als adolescents maneres naturals d’embriagar alternatives als estupefaents i el delicte. Van sol·licitar als professors, així com a les infermeres i els terapeutes dels centres escolars, que els enviessin alumnes, i van incloure en l’estudi a nens de 14 anys que no pensaven que necessitessin tractament, però que tenien problemes amb les drogues o amb delictes menors.\n“No els vam dir que venien a una teràpia, sinó que els anàvem a ensenyar alguna cosa que volguessin aprendre: música, dansa, hip hop, art o arts marcials”. La idea era que les diferents classes poguessin provocar una sèrie d’alteracions en la seva química cerebral i els proporcionessin el que necessitaven per enfrontar-se millor a la vida. Mentre que alguns potser desitgessin una experiència que els ajudés a reduir l’ansietat, altres podien estar a la recerca d’emocions fortes.\nL’alcalde de Reykjavík també estava interessat en provar alguna cosa nova, i molts pares compartien el seu interès, afegeix Jón Sigfússon, company i germà d’Inga Dóra. En aquell temps, les filles de Jón eren petites, i ell va entrar a formar part del nou Centre Islandès d’Investigació i Anàlisi social de Sigfúsdóttir el 1999, any de la seva fundació. “Les coses estaven malament”, recorda. “Era evident que calia fer alguna cosa”.\nLes lleis van canviar. Es va penalitzar la compra de tabac per menors de 18 anys i la d’alcohol per menors de 20, i es va prohibir la publicitat de les dues substàncies. Es van reforçar els vincles entre els pares i els centres d’ensenyament mitjançant organitzacions de mares i pares que s’havien de crear per llei en tots els centres juntament amb consells escolars amb representació dels pares. Es va instar a aquests últims a assistir a les xerrades sobre la importància de passar molt temps amb els seus fills en lloc de dedicar-los “temps de qualitat” esporàdicament, així com a parlar amb ells de les seves vides, conèixer a les seves amistats, ja que es quedessin a casa per la noche.\nEs va aprovar una llei que prohibia que els adolescents d’entre 13 i 16 anys sortissin a partir de les 10 a l’hivern i de mitjanit a l’estiu. La norma segueix vigent en la actualitat.\nCasa i Escola, l’organisme nacional que agrupa les organitzacions de mares i pares, va establir acords que els pares havien de signar. El contingut varia depenent del grup d’edat, i cada organització pot decidir què vol incloure en ells. Per als nois de 13 anys en endavant, els pares poden comprometre a complir totes les recomanacions i, per exemple, a no permetre que els seus fills celebrin festes sense supervisió, a no comprar begudes alcohòliques als menors d’edat, i a estar atents al benestar dels seus fills.\nAquests acords sensibilitzen als pares, però també ajuden a reforçar la seva autoritat a casa, sosté Hrefna Sigurjónsdóttir, directora de casa i Escola. “Així els resulta més difícil utilitzar la vella excusa que als altres els deixen fer-ho” .Es va augmentar el finançament estatal dels clubs esportius, musicals, artístics, de dansa i d’altres activitats organitzades per tal d’oferir als nois altres maneres de sentir-se part d’un grup i de trobar-se a gust que no fossin consumint alcohol i drogues, i els fills de famílies amb menys ingressos van rebre ajuda per participar-hi.\nPer exemple, a Reykjavík, on viu una tercera part de la població del país, una Targeta d’Oci facilita 35.000 corones (250 lliures esterlines) anuals per fill per pagar les activitats recreatives. Entre 1997 i 2012, el percentatge d’adolescents de 15 i 16 anys que declaraven que els caps de setmana passaven temps amb els seus pares sovint o gairebé sempre es va duplicar -va passar del 23 al 46% -, i el dels que participaven en activitats esportives organitzades almenys quatre vegades per setmana va pujar del 24 al 42%. Alhora, el consum de cigarrets, begudes alcohòliques i cànnabis en aquest mateix grup d’edat va caure en picat. “És l’estudi més extraordinàriament intens i profund sobre l’estrès en la vida dels adolescents que he vist mai” No obstant això, Kaunas, a Lituània, és un exemple del que es pot aconseguir per mitjà de la intervenció activa.\nDes de 2006, la ciutat ha distribuït els qüestionaris en cinc ocasions, i les escoles, els pares, les organitzacions sanitàries, les esglésies, la policia i els serveis socials han unit esforços per intentar millorar la qualitat de vida dels nois i frenar el consum de substàncies tòxiques. Per exemple, els pares reben entre vuit i nou sessions gratuïtes d’orientació parental a l’any, i un programa nou facilita finançament addicional a les institucions públiques i a les ONG que treballen en la millora de la salut mental i la gestió de l’estrès. El 2015, la ciutat va començar a oferir activitats esportives gratuïtes els dilluns, dimecres i divendres, i planeja posar en marxa un servei de transport també gratuït per a les famílies amb baixos ingressos amb la finalitat de contribuir al fet que els nens que no viuen a prop de les instal·lacions puguin acudir.Entre 2006 i 2014, el nombre de joves de Kaunas d’entre 15 i 16 anys que van declarar que s’havien emborratxat en els 30 dies anteriors va baixar al voltant d’una quarta part, i el dels que fumaven diàriament ho va fer en més d’un 30% .Per ara, la participació en Joventut a Europa no és sistemàtica, i l’equip d’Islàndia és petit.\nEn definitiva, els missatges -encara que no necessàriament els mètodes- són senzills. I quan veu els resultats, Harvey Milkman pensa en Estats Units, el seu país. Funcionaria allà també el model Joventut a Islàndia?\nPrevious PostAquests són els beneficis de deixar l’alcohol\nNext PostEl perill de barrejar certs medicaments amb alcohol


És l’hora d’hissar els somnis: 01/11/11\nTensant el vers de Meteora\nLa presentació del poemari Tensant el vers tindrà lloc el dissabte 26 de novembre, a les 12 del migdia, a la Biblioteca Vapor Vell.\nEtiquetes de comentaris: ARC, Poesia, Presentació\nIn memoriam Salvador Iborra\nAvui a l'Espai Mallorca de Barcelona es fa un homenatge a Salvador Iborra.\nAquest acte compta amb la presència de l'escriptora i periodista Eva Piquer, que llegirà un text introductori, hi haurà la recitació de poemes del Salvador Iborra, una taula rodona sobre la seva obra i vida a càrrec d'uns quants amics, lectures de texts sobre el poeta i per acabar l'actuació del grup musical Petit.\nc/del Carme, 55\nEtiquetes de comentaris: Espai Mallorca, Poesia, Salvador Iborra\nViolacions de Lucia Pietrelli\nun cos analfabet\n"L'amor us farà lliures"\nViolacions -PREMI BERNAT VIDAL I TOMÀS 2011- és el primer llibre que publica Lucia Pietrelli (Candelara, 1984) en llengua catalana, i representa, sens dubte, el debut d'una magnífica nova poeta. Amb una expressivitat que combina sàviament la ferocitat amb la finesa, i la potència amb el matís, Lucia Pietrelli pensa i escriu sense manies sobre el cos, sobre la identitat, sobre el llenguatge, sobre la (in)comunicació entre humans, sobre el dolor i sobre l'exaltació, amb una expressivitat orgànica que tracta les paraules com objectes palpables, perceptibles no tant per la raó com pels sentits. Un raig de veu fresca, alhora primària i sofisticada, que ens situa cara a cara davant del fet de ser vius i ja no ens permet mirar cap a una altra banda.\nEtiquetes de comentaris: Lucia Pietrelli, Poesia\nQui no ha somniat que era capaç de volar?\nEtiquetes de comentaris: Alella\nLa terra cobra el delme. No parlem,\nse'ns fa sensibles, de vegades,\nde les seves imatges. Cada dia\nposa'ls flors al costat, per si poguessin\nQuè saben de cert\nde llur manera d'ésser? Preservem les coses\nI si no ho fan, espera\ntota la vida. Viu la teva vida


Els treballs per sanejar el rec del Solà s'allargaran tres o quatre dies - FÒRUM.ad\nEls treballs per sanejar el rec del Solà s’allargaran tres o quatre dies\nOn: 27/03/18 15:19\nEl tram del rec del Solà que es va veure afectat a principi de mes per la caiguda d’un roc està sent sanejat i es preveu que quan aquests treballs, que han començat aquest mateix dimarts, acabin es pugui fer un estudi de detall per poder-hi ubicar proteccions definitives, tal com ha explicat la cònsol major d’Andorra la Vella, Conxita Marsol.\nMarsol ha detallat que la setmana passada es van adjudicar els treballs per la via d’urgència i que no han pogut començar fins aquest dimarts arran del mal temps. És previst que s’allarguin uns tres o quatre dies, durant els quals els ocupants de dues vivendes pròximes no hi podran ser a casa seva, ja que estan afectats pels treballs. Un cop es facin aquestes obres de sanejament de la zona s’haurà de fer “un estudi de detall” i, per aquest motiu, Marsol ja ha parlat amb el ministeri d’Ordenament Territorial “per veure qui l’encarrega”. Aquest treball ha de ser el que serveixi per fer-hi les proteccions definitives d’aquesta zona de la que els estudis que es van fer arran de la caiguda del roc han constatat la inestabilitat i, per tant, la necessitat de fer un sanejament urgent. Pel que fa a com es costejaran els treballs, Marsol ha destacat que espera que es puguin finançar a mitges amb el Govern.\nD’altra banda, la cònsol major ha volgut remarcar la continuïtat de les colònies d’estiu per als infants de la parròquia que aquest any se celebraran a França enlloc de l’alberg de la Comella. La cònsol major ha respost les crítiques de l’oposició manifestant que la zona on es faran, a l’Albi, “no és tan lluny” i ha afegit que potser s’aniran alternant les destinacions entre França i Espanya.\nPrevious Post: La segona edició de la Jorma Urban Trail espera arribar als 300 corredors\nNext Post: El Govern expressa el seu condol pels atacs terroristes a Trèbes i Carcassona\nArribarem als 35 graus\nLa rumba catalana de Los Manolos fa ballar centenars de persones a la plaça del Poble


Definició, missió, finalitats i activitats - Fundació Catalunya-Amèrica\nLa Fundació Catalunya-Amèrica Sant Jeroni de la Murtra, fundació privada, sense ànim de lucre, subjecta al règim de fundacions de la Generalitat de Catalunya, amb NIF G59163504, creada l’any 1989, té com a missió difondre els vincles humans entre Catalunya i els països americans, des del 1493 fins als nostres dies. La Fundació té la seva seu històrica a l’ala de llevant del Monestir de Sant Jeroni de la Murtra, a Badalona, lloc de la rebuda dels Reis Catòlics a Colom i bressol espiritual de fra Ramon Pané, primer etnòleg i missioner del Nou Món.\nLa finalitat de la Fundació és l’apropament de la cultura catalana i les americanes, tot propiciant i difonent el seu coneixement a tots els nivells. A tal fi podrà realitzar i promoure qualssevol tipus d’activitats en aquest sentit.\nAquest objectiu general es desenvolupa en aquests objectius específics:\nCulturals: Partint de l’ideari de la Fundació, donar suport als projectes culturals que ajudin a interpretar el present a partir del passat, fomentin el diàleg, la reconciliació i la convivència intercultural i serveixin a la justícia social. Investigar i difondre els més de cinc-cents anys d’intercanvis culturals entre Catalunya i Amèrica. Afavorir les trobades de persones catalanoamericanes presents. Aprofundir en el coneixement de les repercussions actuals de l’encontre i estudiar com contribueixen a una societat d’integració.\nSocials: Acollida i formació a emigrants americans en el seu procés d’arrelament a la cultura catalana. Aquest acolliment es pot concretar en espais socioeducatius, beques a estudiants vinguts d’Amèrica, segons normativa específica, i en ajuts puntuals a persones en situació vulnerable.\nPatrimonial: la Fundació té seu a l’antic monestir de Sant Jeroni de la Murtra (Badalona), on realitza, des del seu començament, un treball per a la restauració i el manteniment d’aquest edifici, declarat BCIN. Afavoreix la investigació i difusió de la història d’aquest monument i el seu entorn. Aplega una important biblioteca amb una secció especialitzada en les relacions entre Catalunya i Amèrica. Reuneix, dins del seu patrimoni fundacional, diverses col·leccions d’art i biblioteques privades que recolzen el seu objectiu cultural.\nDe manera transversal, cercar recursos mitjançant l’explotació dels espais, creació de productes culturals com ara publicacions, activitats, assessoraments, visites guiades i d’altres serveis congruents que pugui oferir per poder finançar els seu objectiu fundacional.\nTreball en xarxa: La Fundació treballa en xarxa amb persones i institucions amb objectius afins.\nEn el decurs d’aquests més de trenta anys (1989-2021), aquestes finalitats fundacionals s’han concretat en una vessant cultural àmplia: gestió del monestir de Sant Jeroni de la Murtra (BCIN), cursos, concerts, exposicions, presentacions de llibres, recitals poètics, taules rodones… I en una vessant social: ajuda directa a estudiants americans vinguts a Catalunya amb pocs recursos, amb prestació de sostre, beques d’estudis i contractes de pràctiques laborals; ajudes de tipus social a persones americanes i d’altres procedències en risc d’exclusió; acompanyament en el seu procés d’arrelament al país; campanyes d’ajuda social a països americans.\nAquestes activitats queden reflectides cada any a les memòries d’actes, activitats i económiques.


L'Església aposta per canvis radicals davant les desigualtats econòmiques - Arquebisbat de Barcelona\nSANTORAL DEL 19 DE GENER\nSanta Agnès, verge i màrtir\nL'Església aposta per canvis radicals davant les desigualtats econòmiques\nJustícia i Pau i Cristianisme i Justícia, amb la col·laboració d'altres entitats, han organitzat la sisena edició del seminari “Per un ordre mundial més just”\n“Per un Ordre Mundial més Just. Cap a un nou model econòmic global orientat al bé comú”. Sota aquest títol, el 27 i 28 de febrer se celebrarà la sisena edició d’un seminari que abordarà l’actual desordre econòmic i financer, evidenciat com mai per la crisi. Per aquest motiu, la doctrina social de l’Església reclama un canvi radical. Un capgirament dels fonaments ideològics, les estructures, les polítiques i els comportaments dominants en el funcionament de l’economia actual.\nAixí doncs, es reflexionarà sobre quins han de ser els canvis que cal introduir en el model econòmic actual. També s’examinarà diferents fórmules i propostes econòmiques que han demostrat oferir alternatives viables: el cooperativisme, l’economia social i solidària, les finances ètiques i l’economia del bé comú.\nAquesta iniciativa, convocada per Justícia i Pau, Centre d’estudis Cristianisme i Justícia, Centre d’Estudis Econòmics i Socials, Càritas Diocesana de Barcelona, Delegació de Pastoral Social, el Seminari de Doctrina Social de l’Església i amb el suport de l’Ajuntament de Barcelona, es dividirà en dos espais. El dijous 27 tindrà lloc a la seu de Cristianisme i Justícia, (c/ Roger de Llúria, 13), mentre que el divendres 28 se celebrarà al Col·legi Casp-Sagrat Cor de Jesús, (c/ de Casp, 25).\n17.30h Inauguració de la jornada.\n17.45h Economia civil: una fórmula alternativa de l’economia de mercat.\nAlfred Pastor, doctor en Economia. Càtedra Banc Sabadell per a economies emergents.\nPresentació: Ramon Xifré, membre del Grupesc-CEES.\n19.30h Per una economia amb rostre humà. Nous valors i nous plantejaments.\nJoan Rigol, doctor en Teologia. Fou president del Parlament de Catalunya.\nPresentació: Ignasi Farreres, director del Grupesc-CEES.\nDivendres 28 de febrer de 2014\n17.30h Taula Rodona: Alternatives econòmiques. Mercè Carreras-Solanas, Coordinadora d’Economia del Bé Comú a la Universitat de Barcelona.\nJordi Ibáñez, director de l’oficina de FIARE-Banca Ètica de Barcelona\nJordi García, cooperativista, membre de la Xarxa Economia Solidària.\nModera: Eduard Ibáñez, director de Justícia i Pau.\n19.30h És possible un nou model econòmic?\nToni Comín, filòsof i polític. Membre de l’equip de Cristianisme i Justícia.\nPresentació: Llorenç Puig, director de Cristianisme i Justícia.\n56 Jornades de Qüestions Pastorals amb el títol «Fratelli Tutti: Reptes Pastorals»\nMons. Vilanova: «Per a un autèntic ecumenisme ens cal una conversió del cor i santedat de vida»\n"Mireu l'anyell de Déu, el qui treu el pecat del món!" (Jn 1,29-34)


Creen una web per seguir la #PrimaveraValenciana en directe a través de les xarxes socials\nEl portal 'Primaveravalenciana.com' recull en directe els continguts més destacats de les xarxes socials relacionats amb el moviment estudiantil\nARA Barcelona Actualitzada el 21/02/2012 20:56\n260x366 Capura de 'Primaveravalenciana.com' Capura de 'Primaveravalenciana.com'\nNo és cap secret la importància cabdal que han tingut i tenen les xarxes socials –especialment Twitter, però en aquest cas també Tuenti– en les mobilitzacions d'estudiants que se succeeixen aquests dies a València. Han estat la manera que han trobat els joves d'organitzar-se i de tenir un altaveu per a les seves convocatòries i també per a les seves denúncies.\nPerò al marge de facilitar-los les tasques organitzatives, les xarxes socials serveixen per informar-se, des de dins i des de fora, del que està passant a la capital del País Valencià.\nAmb aquesta intenció s'ha creat la web ' PrimaveraValenciana.com', que, servint-se de Storify, una eina que permet donar un fil argumental als missatges de les xarxes socials, centralitza desenes de vídeos, tuits, imatges i titulars informatius que tracten el tema.\nA la web també s'hi poden afegir els continguts propis i s'actualitza sola cada minut. Compta, a més, amb un recull en directe dels tuits que es publiquen amb els 'hashtags' de la protesta i inclou un accés directe a la recollida de firmes per demanar el cessament de Paula Sánchez de León, delegada del govern espanyol a València.


L'Uni jugarà els quarts de l'Eurocup gràcies a la sanció de la FIBA al Sopron - Empordà\nL'Uni jugarà els quarts de l'Eurocup gràcies a la sanció de la FIBA al Sopron\nLa Federació Europea castiga les hongareses per no presentar-se a Ljubljana per jugar ahir contra l'Schio amb una derrota 20-0 i 0 punts\nLes jugadores de l'Spar Citylift aplaudint uns aficionats desplaçats a Montpeller. david subirana/uni girona\nL'Uni continua a Europa. D'aquí a dues setmanes, l'Spar Citylift Girona jugarà els quarts de final de l'Eurocup després que ahir al vespre el jutge únic de la FIBA sancionés Sopron i Riga per no haver-se presentat a jugar contra Schio i Venècia a Ljubljana (Eslovènia), escenari alternatiu on la Federació Europea havia programat el dos partits perquè el brot de coronavirus que afecta al nord d'Itàlia feia impossible que es poguessin jugar a les dues ciutats del Vènet (estan separades per pocs quilòmetres). La resolució de la FIBA fa que, en el grup B de l'Eurolliga, el Sopron caigui fins a la setena posició deixant l'Uni en la sisena i, per tant, classificat per als quarts de final d'una competició on es trobarà amb un d'aquests set possibles rivals: Dinamo de Kursk, Castors Braine, Venècia, Landes, Carolo, València i Perfumerías Avenida. L'eliminatòria de quarts de final de l'Eurocup es jugarà el 12 i el 19 de març.\nDia de trucades ahir a Fontajau. De nombroses converses telefòniques amb la Federació Espanyola, a través de la seva directora de competició, Elisa Aguilar, i també d'hores de paciència. A l'Spar Citylift Girona es varen passar el dia esperant una resolució del jutge únic de la FIBA que va acabar arribant quan molts ja no hi comptaven. Passades les nou del vespre. Com estava anunciat, l'Stozice Arena de Ljubljana (Eslovènia) es va quedar desert ahir i no s'hi va jugar ni el Venècia-Riga, previst per dos quarts de sis de la tarda, ni l'Schio-Sopron, a les vuit del vespre. Letones i hongareses ja havien anunciat dimecres que no tenien cap intenció de viatjar fins a la capital eslovena. Sense partits, tocava rellegir el comunicat de la FIBA de dijous al vespre: «Segons la normativa de competició, el cas serà remès al jutge únic que examinarà els detalls per prendre una decisió sobre els resultat dels partits». I la decisió va ser sancionar Riga i Sopron amb la pèrdua del partit per 20-0 i deixar també els dos equips sense el punt que haurien sumat en cas d'haver-se presentat i haver perdut.\nAquest darrer detall és clau per a l'Uni perquè, en la classificació final gironines i hongareses tenen les mateixes victòries (6), però és l'equip de Fontajau el que acaba sisè, tot i l' average particular desfavorable, perquè el Sopron suma 19 punts per 20 de l'Spar Citylift Girona. Poc després de la decisió de la FIBA, el club hongarès va emetre un comunicat admetent que estava fora de la competició europea.\nEl dictamen del jutge únic va acabar amb una situació que amenaçava d'embolicar-se i acabar-se convertint en una autèntica patata calenta per a la FIBA. Dimecres a la tarda, la decisió de Sopron i Riga de no voler jugar contra Schio i Sopron a Ljubljana va ser percebuda gairebé com una ofensa nacional a Itàlia. «No ens poden tractar com a empestats», va reaccionar el president de la federació italiana de bàsquet, Gianni Petrucci, en un acte del Comitè Olímpic Italià (CONI) on va demanar ajudar al ministre d'esports del seu país, Vincenzo Spadafora. Amb la política entrant en escena per pressionar, semblava que les federacions italiana, letona i hongaresa es posarien d'acord per proposar una nova data per als dos partits. La mateixa Gazzetta dello Sport ho donava gairebé per fet dimecres per la tarda, però el comunicat posterior de la FIBA parlant de remetre el cas al jutge únic i, finalment, la resolució d'ahir al vespre varen tirar per terra aquesta teoria.\nDes de Fontajau van intentar que la seva veu es fes sentir a les oficines de la FIBA a Munic a través de la FEB. Els responsables de l'Uni van estar tot el dia en contacte amb Elisa Aguilar, exjugadora i ara directora de competicions, perquè fos ella qui s'interessés pel cas. Al final, però, la FIBA, simplement, va aplicar la seva pròpia normativa. La que manté l'Uni a Europa.


Lucía C. Pino ‘Aliens Are Temporary – A Mutating Tale’, a Kunstraum Kreuzberg\n09 abr. - 06 juny 2022\nLucía C. Pino participa a ‘Aliens Are Temporary – A Mutating Tale’, una mostra que es presenta a manera d’organisme viu i mutant en la qual, partint d’un espai d’exhibició inicialment escàs i mínimament utilitzat, l’audiència experimentarà noves obres d’art, instal·lacions i arranjaments amb cada nova mutació.\n‘Aliens Are Temporary – A Mutating Tale’ és una invitació a pensar en mons plurals i múltiples estats de l’ésser. Actua com un intent de trencar amb la lògica de l’excepcionalitat humana i de superar els paradigmes binaris entre els éssers vius i els objectes, entre el “nosaltres” i l'”altre”.\nQuè significa alteritat? Qui o què es percep com l’altre i per què? Com és l’anomenat altre un terme mutant i un concepte canviant? Com pot ser present la alteridad en la materialitat d’una exposició, en l’espai però també en el temps?\nEl projecte expositiu reuneix artistes contemporanis les obres dels quals interactuen amb (cosmo)visions alternatives, creant nous cossos, subjectes i formes de vida. Les seves obres combinen diferents disciplines des de la biologia fins a la sociologia, el posthumanisme, el nou materialisme, la ciència-ficció i els estudis ambientals, i adopten perspectives especulatives, vitalistes i queer-feministes al mateix temps que constitueixen i construeixen cossos, societats i realitats més enllà del discursiu.\n‘Aliens Are Temporary – A Mutating Tale’ sofrirà quatre mutacions (tres a Kunstraum Kreuzberg/Bethanien i una a Kunstbrücke am Wildenbruch). L’obra de la Lucía C. Pino pasará a ser part de la mostra a la tercera mutació. A més, cadascuna d’aquestes mutacions serà augmentada per un text literari especulatiu que entreteixeix associativament les obres d’art. Un programa públic d’esdevenirs que inclou xerrades, un grup de lectura, una projecció, una sessió d’escolta i un passeig per l’espai públic, animaran a més les quatre mutacions.


Proyectos ICT – MR ENGINERS\nDes de l’any 2003, tot edifici de nova construcció que no siga unifamiliar, necessita d’un projecte d’infraestructures comunes de telecomunicació per aconseguir la cèdula d’habitabilitat.\nEn este projecte queda recullida l’estructura de les xarxes de radio i televisió terrestres i per satèl·lit, telefonia bàsica i, des del 2011, els serveis de banda ampla que tenen previsió en la zona on es situa l’edifici.\nSi l’edificació és de més de 20 vivendes, locals i oficines, és necessària també una certificació final d’obra on consti que la instalació ha estat feta segons el disseny del projecte i compleix amb la normativa.\nA MR enginyers redactem projectes ICT per a tota classe d’edificacions. També es pot contractar la direcció d’obra que inclou l’acta de replanteig, on es confirma la validesa del projecte o la necessitat de modificacions.\nSi l’edifici és de més de 20 vivendes, locals i oficines es pot contractar la certificació final d’obra on es realitzarà el protocol de probes necessari per a comprobar el correcte funcionament de la infraestructura.\nMR ENGINYERS 2016


Tardor a Infantil Bell-lloc\n“Se’n va l’estiu, arriba la tardor. Cauen les fulles dels arbres. Se’n va l’estiu, arriba la tardor, adéu a la calor”, tots els alumnes d’Infantil Bell-lloc cantem aquesta cançó. Malgrat la temperatura i el sol intens d’aquests dies, tots ells hem volgut acompanyar aquesta estació de mil i una maneres diferents.\n#Apassionatsperaprendre tots els nens i nenes... hem anat a buscar fulles, les hem collit, trepitjat, manipulat i experimentat. A l’aula de l’Atelier hem dut a terme el projecte OMEC amb diferents elements que podem trobar aquesta estació de l’any: magranes, boniatus, castanyes, fruits secs, carbasses, robes.... Hem fet preciosos murals de tots colors i n’hem decorat diferents espais. A l’estona d’anglès hem treballant diferent vocabulari com pumkin, chestnut, sweet potato, leaves, pomegranate... and we have classified Autumn leaves . L’especialista de música ha presentat audicions i danses relacionades amb aquesta estació. De ben segur que molts ja les heu sentides taral·lejar a casa.\n#Contents hem anat a l’Oratori a donar gràcies al Nen Jesús de totes les coses boniques que podem fer cada dia i a sant Narcís li demanem unes bones fires i festes.\nJa esperem amb il·lusió la Sra.Castanyera. El proper 31 d’octubre vindrà al pati de l’escola a celebrar aquesta diada tan esperada.\nDurant les activitats realitzades hem començat a fer servir el model educatiu Vess fent el pensament visible. Hem intercanviat diferents punts de vista, hem fet reflexions, hem pres responsabilitats, hem innovat... sempre amb l’acompanyament de la mestra.\nTardor? Estem ben #emocionatsperaprendre i #continuemfenthistoria amb aquests #20anysInfantilBllc


El cert estancament de la població activa pot estar indicant una certa pèrdua de dinamisme i atractiu del mercat laboral illenc\nAnalista sociolaboralCada dia que passa difereixen més les dues principals perspectives per analitzar la situació laboral en l'actual fase de la crisi. La primera d'aquestes perspectives s'entossudeix a no contextualitzar les dades en funció de les transformacions al mercat de treball pels efectes de la mateixa crisi, i de les normes regulatòries d'aquest mercat que, en el context de les polítiques de l'austeritat neoliberal, han instaurat la precarietat com a norma, i han abolit la seguretat de no-exclusió social per a les persones que tenen un treball retribuït. La segona perspectiva és aquella que s'identifica amb la idea que "les reformes laborals mai no creen ocupació, però sí que la transformen" (María Emilia Casas. 2015) i, per tant, centra l'anàlisi d'aquestes transformacions en la qualitat de l'ocupació i, alhora, raona que és poc rigorós fer comparacions temporals amb marcs regulatoris tan radicalment diferents. Problematitzar el grau de qualitat de l'ocupació no és un caprici ni el fruit d'un biaix ideològic. La gran majoria de la literatura científica no purament neoliberal sosté que el progrés de la precarietat laboral està posant en qüestió la "redefinició del significat del treball [assalariat o no, però remunerat] com a categoria central de l'ordenament social" (Amparo Serrano. 2016).\nPermetin-me, doncs, una breu anàlisi, des de la segona d'aquestes perspectives, de les dades més rellevants de 2016 per a Balears, en termes de les mitjanes anuals que ens aporta l'Enquesta de Població Activa (EPA), publicada aquest dijous, i de l'explotació que n'ha fet Ibestat. Anem a pans:\nLa població activa, és a dir, aquelles persones de 16 o més anys que manifesten tenir una ocupació assalariada, o estan en condicions i tenen voluntat de tenir-ne, s'ha situat en 616.200 persones, sense que, pràcticament, hi hagi hagut variació, ni en termes absoluts ni en taxa d'activitat (que s'ha mogut entre el 66 i el 65%), amb relació als deu anys anteriors. No obstant això, la taxa d'activitat de la població menor de 24 anys ha disminuït sensiblement (d'un 56,42% el 2007 a un 42,26% el 2016) i la de la població de nacionalitat estrangera ha perdut gairebé un 3,5%. Són uns resultats lògics si, d'una banda, prenem en consideració que hi ha una major permanència de la població jove en el sistema escolar i, d'altra banda, que una bona part de joves han hagut de migrar fora de les Illes Balears. D'altra banda, la població activa estrangera minva, entre altres coses, perquè gairebé 30.000 persones sud-americanes –una població, en principi, més propensa a assentar-se permanentment allà on immigra– ens han abandonat en aquests últims 10 anys. En resum, el cert estancament de la població activa pot estar indicant una certa pèrdua de dinamisme i atractiu del mercat laboral illenc. Cap sorpresa, car està bastant demostrat que els mercats laborals d'economies hiperespecialitzades –com és el nostre cas en serveis turístics– i d'ocupacions de baixa qualitat perden atractiu i dinamisme laboral i, per tant, no sempre cal celebrar una pujada de la taxa d'ocupació i una baixada de la de desocupació, si van acompanyades d'una taxa d'activat amb tendència a la baixa.\nLa metodologia EPA és molt restrictiva per classificar les persones com a aturades\nEn qualsevol cas, la població ocupada el 2016 va ser de 530.600 persones, la xifra més alta en el darrer decenni, i la taxa d'ocupació s'estima en un 56,15%, dades que confirmen l'ascens iniciat l'any 2012. Però cal tenir en compte que l'EPA considera que una persona està ocupada si durant la setmana en la qual se li fa l'enquesta ha estat treballant durant, almenys, una hora. Prenent, doncs, en consideració, d'una banda, que la població assalariada temporal ha assolit la xifra de 119.300 persones. Aquesta xifra és molt semblant a la dels anys de la bombolla immobiliària, en què el contracte per obra era hegemònic si bé tenia mesos o anys de durada, contràriament al que passa en l'actualitat, en què 1 de cada 5 contractes signats en temporada baixa té una duració de menys de 7 dies. És a dir, hom pot dir, sense risc d'equivocar-se, que la situació actual és d'extrema temporalitat, i d'una rotació en la contractació disparada: el 2016 l'EPA estima que la mitjana de persones amb contractes de durada inferior a l'any s'ha enfilat fins a les 145.500. D'altra banda, no es pot menystenir que la parcialitat –molt majoritàriament, no desitjada– continua, amb gairebé 60.000 persones, en rècords històrics. Si, per acabar d'arrodonir-ho, afegim que un creixent percentatge de les 68.000 persones ocupades en la categoria de "treballadors independents o empresaris sense assalariats" són, veritablement, autònoms forçats a autoprecaritzar-se, no és aventurat sostenir que el, segons el Govern, "impuls de creació neta d'ocupació" sigui un espectacular impuls a la subocupació.\nEn matèria de mercat laboral, estam lluny de deixar enrere la crisi-estafa\nPer anar acabant, cal referir-se a la població aturada que, segons l'estimació de l'EPA va ser de 85.600 persones, la qual cosa significa que la taxa d'atur estimada és del 13,89%, una de les més baixes dels últims anys (només 2007 i 2008 van tenir taxes mitjanes d'atur inferiors). És, sens dubte, una bona notícia que cal contextualitzar, recordant que la metodologia EPA és molt restrictiva per classificar les persones com a aturades, i que, tot i així, l'atur de llarga durada continua sent molt elevat (32.800 persones en 2016), i que el percentatge de llars amb tots els seus membres actius en atur continua sent, amb un 7,11%, molt elevat. Dues dades que dificulten garantir, de debò, la cohesió social.\nTot plegat suggereix que, en matèria de mercat laboral, estam lluny de deixar enrere la crisi-estafa i, únicament, hem iniciat una nova fase d'aquesta, en la qual, de moment, no es reverteix el guió, ans al contrari, perdedors i guanyadors mantenen les mateixes posicions. L'únic canvi que s'observa és de discurs polític: la reducció de la desocupació, a força d'augmentar ‘ad infinitum’ la subocupació i manteniment del patró de creixement, era l'opció dels conservadors. Ara, els governats progressistes sembla que, si més no en les anàlisis i en el discurs, hagin agafada manllevada aquesta opció.\nOpinió OBSERVATORI EPA ATUR Ocupació


Converteix Gourdes haitians (HTG) i Dinars tunisians (TND) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nHaití Gourde (HTG) i Dinar tunisià (TND) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Haití Gourde i Dinar tunisià convertidor està al dia amb tipus de canvi de 20 agost 2019.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Haití Gourde. Utilitzeu les monedes "swap" per fer Dinar tunisià la moneda per defecte. Fer clic a Dinars tunisians o Gourdes haitians per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nLa Gourde haitià és la moneda en la Haití (HT, HTI). El dinar tunisià és la moneda en la Tunísia (TN, TUN). El símbol per HTG pot ser escrit G. El símbol per TND pot ser escrit TD. La Gourde haitià es divideix en 100 centimes. El dinar tunisià es divideix en 1000 millimes. La taxa de canvi de la Gourde haitià es va actualitzar per última vegada el 20 agost 2019 de Yahoo Finance. La taxa de canvi de el dinar tunisià es va actualitzar per última vegada el 18 Gener 2019 de El Fons Monetari Internacional. La HTG factor de conversió té 4 dígits significatius. La TND factor de conversió té 6 dígits significatius.


En marxa inversions per més de 122.000 euros per millorar la xarxa d’aigües pluvials i sanejament de La Ràpita – InfoMaestrat.com | Noticias del maestrat (Vinaròs, Peñíscola, Benicarló,...)\nInicio Terres de l'Ebre En marxa inversions per més de 122.000 euros per millorar la xarxa d’aigües pluvials i sanejament de La Ràpita\nL’Ajuntament, de la mà d’Aigües de Catalunya, executa un paquet de cinc actuacions per resoldre els problemes de drenatge detectats al municipi\nEn marxa inversions per més de 122.000 euros per millorar la xarxa d’aigües pluvials i sanejament de La Ràpita\non: marzo 09, 2017 En: Terres de l'Ebre\nL’Ajuntament de La Ràpita, de la mà d’Aigües de Catalunya, ha començat a executar un paquet d’obres de millora de la xarxa d’aigües pluvials i clavegueram que ha de permetre resoldre de manera progressiva els problemes de drenatge i sanejament detectats al municipi. Les cinc actuacions que es posen ara en marxa tenen una inversió global de 122.465 euros. Un cop enllestida la primera obra, consistent en la millora de l’estació de bombament a la zona de la platja dels Hortets –popularment coneguda com de Juanito-, l’alcalde Josep Caparrós i responsables d’Aigües de Catalunya han visitat avui la segona obra, al carrer Sant Isidre, a la que seguiran tres actuacions més, una de millora de les xarxes pluvials a l’avinguda dels Esports i dos al clavegueram del carrer Marqués de Valterra i del carrer Méndez Núñez respectivament.\nJosep Caparrós ha explicat que “el paquet de cinc obres que es posen en marxa comporten les primeres intervencions en cinc dels punts crítics, pel que fa a aigües pluvials i sanejament, detectats en l’estudi d’anàlisi de la inundabilitat urbana que es va realitzar que va permetre, a través d’un model matemàtic, detectar on hi havia problemes relacionats amb el cicle de l’aigua”. L’estudi va modelar els circuits del sistema d’aigües i clavegueram i ha servit de base per definir l’estratègia d’actuacions a emprendre.\nAixí, els primers treballs, ja conclosos, s’han centrat en la millora de l’Estació Depuradora d’Aigües Residuals (EDAR) existent a la platja dels Hortets, amb 14.000 d’euros d’inversió. En aquest punt es produïen inundacions que afectaven la platja quan les pluges sobrepassaven la capacitat de bombament de l’estació, per la qual cosa s’ha instal·lat un dipòsit annexe que recollirà l’aigua que abans es vessava.\nAra mateix està en marxa la segona obra, al carrer Sant Isidre, entre les avingudes Constitució i Catalunya, on es renoven 160 metres longitudinals de canonades i s’instal·len reixes de captació de l’aigua de pluja, amb 50.000 euros d’inversió. Es tracta també d’una obra rellevant perquè eliminarà una problemàtica que afectava, per inundacions, un dels carrers més transitats del municipi.\nUn cop enllestida, previsiblement dintre d’unes setmanes, els operaris d’Aigües de Catalunya emprendran la tercera actuació, a l’avinguda dels Esports, on s’instal·laran reixes de captació per millorar el drenatge de tota la via. Les altres dos obres incloses en aquest paquet incidiran sobre els danys detectats en el clavegueram d’un tram del carrer Marqués de Valterra, que es renovarà entre l’avinguda dels Esports i el carrer Montsià. Finalment es farà una cinquena actuació en matèria de clavegueram, que permetrà eliminar un punt de bombament i millorar el sistema entre els carrers Méndez Núñez i Camp.\nEl director de zona d’Aigües de Catalunya ha insistit “en la necessitat de renovar la xarxa d’aigües pluvials i sanejament per evitar inundacions que amb el temps s’agreugen i que\nocasionen molèsties al veïnat”. Un cop s’acabi aquest conjunt d’actuacions, recollides com a urgents en el Pla Director de Sanejament del Municipi, l’Ajuntament i Aigües de Catalunya continuaran treballant en nous projectes, entre ells un d’especialment rellevant, a la zona del Mollet, “on atacarà una problemàtica greu que tenim d’aigües pluvials a tota la façana marítima, de manera que s’estan buscant les solucions tècniques per resoldre les inundacions que s’ocasionen quan hi ha pluges torrencials”, segons ha avançat l’alcalde.\nTotes aquestes obres incloses en el Pla Director de Sanejament van a banda a un altre paquet d’inversions, en aquest cas vinculat a la pròrroga del contracte del servei municipal d’aigua acordada amb Aigües de Catalunya, que comportarà una altra inversió de 670.000 euros en actuacions de modernització i millora, en aquest cas a la xarxa d’aigua potable, i que es duran a terme en els propers anys.\nEtiquetas: aigues de catalunyainversiola rapitaterres de l'ebre\nMoragues destaca que Interior cumple su compromiso y Vinaròs dispondrá de servicio permanente de expedición de DNI y pasaporte\nAKI Bricolaje se instala en Vinaròs\nVilafranca millora el paviment de l’escorxador


Xbox | Juliol 2022\nCom es juga a Xbox One Games al vostre PC\nCategoria\tXbox 2022\nhttps://www.youtube.com/watch?v=xCoKm-89q8k Microsoft ha permès recentment jugar a jocs Xbox al vostre PC amb Windows. Per jugar al vostre joc favorit de Xbox One a l’ordinador, necessitareu l’ajut de la confiable Xbox\nMolts jugadors de Sims 4 gaudeixen de l'aspecte i el funcionament del joc tal qual. No obstant això, els membres de la comunitat de Sims en línia han passat innombrables hores desenvolupant contingut per enriquir i millorar el joc i portar-lo a nous nivells. Les modificacions ho permeten\nEls jocs de carreres han estat un tema important des que Sony va llançar la primera Play Station. Cada nou any porta més jocs fantàstics, i cadascun aporta experiències realistes i una selecció més àmplia de cotxes i pistes. La línia-\nXbox One Gameshare: Com compartir jocs a Xbox One\nEl joc compartit solia ser tan senzill com lliurar als vostres amics un disc o un cartutx de joc i, tot i que l’aparició de títols digitals ho va fer molt més difícil, encara hi ha una manera de compartir els vostres jocs de Xbox One amb altres persones.\nCom activar els trucs a Sims 4\nEls trucs poden fer que el procés de joc sigui més divertit i us pot estalviar molt de temps. De fet, els trucs són una part tan important de Sims 4, que fins i tot els desenvolupadors de jocs animen a utilitzar-los. Si voleu\nCom canviar el tipus NAT a la vostra Xbox One\nSi heu estat jugant la vostra Xbox One tot solitari, us heu perdut una de les seves funcions més emocionants: la creació de xarxes Peer-to-Peer (o P2P). Per què jugar contra l’ordinador quan podries estar corrent?\nCom arreglar la vostra Xbox One: obteniu informació sobre com restablir de fàbrica la vostra Xbox One\nFer un restabliment de fàbrica en un dispositiu és bastant estàndard quan es ven o s’intenta solucionar un error. El procés elimina totes les dades i la informació personal que deixa enrere el sistema operatiu d’una màquina nova. A la tecnologia li agrada comportar-se malament\nCom utilitzar una Xbox One sense un controlador\nPodeu utilitzar una Xbox One sense un controlador, però no necessàriament en traureu tota la funcionalitat. Podeu controlar elements de la consola, xatejar i compartir actualitzacions amb una aplicació, connectar un ratolí independent\nCom es visualitzen les coordenades a Minecraft (2021)\nMinecraft és un joc extremadament popular que ha evolucionat significativament durant l’última dècada més o menys. Ha sofert moltes actualitzacions i, encara més important, ha estat disponible un nombre sorprenent de modificacions. Amb tantes coses a fer, saber\nCom utilitzar el controlador Xbox One al vostre PC\nPer a alguns, un controlador és l’única manera de jugar. Si no sou de la generació del teclat i del ratolí, o simplement no us agrada la sensació de flotació d’un ratolí i el rígid control dels teclats,\nCom restablir de fàbrica i esborrar una Xbox 360 abans de vendre-la\nSi voleu vendre la vostra Xbox 360, heu de fer algunes coses abans de publicar l'anunci. En primer lloc, haureu de restablir la consola de fàbrica per netejar-la i tornar a la configuració de fàbrica. Opcionalment, és possible que vulgueu\nCom obrir una porta de ferro a Minecraft\nLes portes són un dels primers elements defensius que cada jugador construeix a Minecraft. Us protegeixen durant la primera de les moltes nits de supervivència, us permeten mirar a l’exterior, tot afegint estètica a la vostra base. A diferència de les portes de fusta, una planxa\nData de llançament, tràiler i notícies del DLC de Dark Souls 3: Ashes of Ariandel surt avui aviat\n24/10/16: Teniu ganes de morir repetidament amb el llançament oficial del primer DLC de Dark Souls 3? Bones notícies. Ara podeu jugar a Ashes of Ariandel un dia abans. S'ha produït un error en publicar el DLC abans del previst\nUn dels grans canvis que va comportar Windows 10 quan es va llançar el 2015 va ser la integració del seu assistent personal controlat per veu digital, Cortana. Al cap de tres anys, la tecnologia ja està fortament esquivada i teixida\nCom baixar el ping\nEls jocs en línia moderns requereixen molts recursos del vostre ordinador. Però, de vegades, fins i tot si teniu una màquina per sobre de la mitjana o una de les millors especificacions, encara és possible experimentar problemes de ping. El ping es mesura en mil·lisegons (ms) i\nCom utilitzar el Chromecast en una Xbox One\nActualment, no falten maneres de veure la televisió en streaming. En algun lloc de casa vostra, probablement tingueu algun tipus de descodificador, ja sigui de Roku, Amazon o fins i tot un Apple TV. La majoria\nEls millors jocs PS4 Pro: els jocs 4K HDR per a PlayStation 4\nTrobar els millors jocs de PS4 Pro és més fàcil que mai gràcies a tants títols de PS4 que s’estan optimitzant ara per a la consola PlayStation de Sony més potent. Podeu fer un cop d'ull a la nostra llista dels millors jocs de PS4\nCom es desactiva Xbox Live\nXbox Live ha estat el joc en línia i la plataforma de Microsoft per a Xbox des del seu llançament el 2002. Al llarg dels anys, ha experimentat moltes iteracions i perfeccionaments. A diferència del seu principal competidor, PlayStation Now, Xbox Live requereix una subscripció mensual a\nAprofitar al màxim Windows 10 en un dispositiu 2 en 1\nArxius d’etiquetes: rendiment de Windows 10\nel meu botó Windows no funciona Windows 10\ncom fer que el vostre Snapchat sigui subscrit\ncom trobar correus electrònics grans a Gmail\ncom instal·lar apk a Windows 10


Elena Carreras i Moratonas: Gaudir del naixement de la meva criatura gràcies a la cesària provincle - Social.cat\nGaudir del naixement de la meva criatura gràcies a la cesària provincle\nDilluns, 30 de juliol de 2018 | 08:15 h\nElena Carreras i Moratonas\nCap de Servei d’Obstetrícia i Ginecologia de l'Hospital Universitari Vall d’Hebron. Presidenta de la Societat Catalana d’Obstetrícia i Ginecologia.\nPodríem dir que, en general, el tipus de part d'avui en dia és un part respectat, no medicalitzat, on la dona té tot el protagonisme. Aquests parts normals solen estar assistits per llevadores, a vegades per ginecòlegs, i els professionals sanitaris només hi intervenen si hi ha alguna complicació, algun esdeveniment que surt de la normalitat. Per arribar a aquesta situació ha estat necessària la demanda/ exigència de les dones gestants a gaudir del part sense interferències innecessàries.\nAquest escenari és diferent quan, per indicació mèdica, s'ha de fer una cesària perquè neixi la criatura. En aquest cas el naixement es produeix a quiròfan: la cesària és una intervenció quirúrgica. Això fa que la mare ja no tingui el control del seu part. Fins i tot és possible que entri a quiròfan sense companyia. No veu el naixement del seu fill i no pot abraçar-lo fins una bona estona després, quan s'acaba la intervenció.\nEs pot fer alguna cosa per millorar aquesta situació, que afecta una de cada quatre gestants? Es pot fer compatible una intervenció quirúrgica amb el goig de donar a llum? La resposta és “sí, es pot fer compatible”. De fet, és una qüestió de voluntat fer-ho compatible. I doncs, com s'ha de fer perquè sigui compatible? Fonamentalment els aspectes que cal repensar tenen a veure amb la mare, amb els cirurgians i amb l'ambient a quiròfan.\nPel que fa a la mare, cal canviar les mesures rutinàries que no aporten valor afegit. Per exemple: per tal d'aconseguir que la gestant tingui el pit i els braços lliures cal posar els elèctrodes de monitorització cardíaca a l'esquena (enlloc de la part anterior del tòrax), cal posar el maneguet de la pressió a la cama enlloc de posar-lo al braç, el medidor de l'oxigen al dit del peu enlloc del dit de la mà, el sèrum en un lloc on no molesti, etc. La gestant pot triar (tal com ho faria en un part vaginal) si vol estar acompanyada o no, qui l'acompanya, si vol veure sortir la criatura o no, si vol ajudar-la a sortir o no, si vol que ella o bé el pare tallin el cordó umbilical o no, si vol fer pell amb pell o no, etc.\nPel que fa als cirurgians, cal que es posin uns guants extres a sobre dels habituals i que posin una talla més a sobre de la mare. Pel que fa a l'ambient general de quiròfan, es pot posar la música que la mare desitgi, poca llum i parlar molt baixet.\nEn aquest tipus de cesària, a la pràctica, es creen dos ambients: el familiar i el quirúrgic, que només es comuniquen al moment que surt la criatura. Quan comença la cesària la mare està acompanyada per algú que se l'estima i li fa costat. Els cirurgians anem fent la intervenció fins la sortida de la criatura. És llavors quan la talla que separa els dos ambients es treu i la mare veu i agafa la criatura per posar-la sobre el seu pit (assistida per la llevadora). Quan el cordó deixa de bategar el pare pot tallar el cordó umbilical.\nMentrestant, els cirurgians tornen a fer estèril el camp quirúrgic: es treuen els guants extres i desestimen la talla que ha estat en contacte amb la mare. De nou, els dos escenaris queden ben diferenciats. En el primer la nova família dóna la benvinguda al nadó; en el segon els cirurgians treballem perquè tot quedi al seu lloc.\nQuin és el risc afegit a aquest tipus de cesària? Hi ha més infeccions? Hi ha més hemorràgies? Tots els estudis que s'han fet demostren que és una cesària segura, que no té més risc per la mare ni pel nadó. Al contrari, les taxes d'alletament matern són més altes que les que es produeixen en una cesària convencional. I, per descomptat, el grau de satisfacció de les mares, els pares i també dels professionals és molt més elevat.\nTé un nom especial aquest tipus de cesària? Hi ha països que parlen de cesària familiar perquè deixen entrar el pare a quiròfan, altres li posen el nom de l'hospital, d'altres parlen de cesària humanitzada... A Vall d'Hebron parlem de ‘cesària provincle’ perquè defineix molt bé quin és l'objectiu: que s'estableixi un vincle emocional entre la mare i el nadó que perduri tota la vida. Una de les nostres mares va suggerir el nom i de manera totalment altruista ens va donar permís perquè l'utilitzéssim, per a aconseguir que les mares puguin gaudir del naixement de la seva criatura, fins i tot si han d'anar a quiròfan per a fer una cesària.\nLa cesària és una intervenció quirúrgica que ha salvat la vida a moltes mares i nadons i no s'ha de fer sense indicació mèdica. Però no cal que sigui només una intervenció quirúrgica. Ha de ser també el moment extraordinari del naixement de la criatura. Per aquest motiu la ‘cesària provincle’ hauria de ser la cesària habitual a l'obstetrícia del segle XXI.


Avancen a bon ritme les obres incloses al fons estatal d'inversió local - Ajuntament de Cornellà\nAvancen a bon ritme les obres incloses al fons estatal d'inversió local\nAvancen a bon ritme les obres incloses al fons estatal d'inversió local https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/328 https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/328/@@download/image/image.jpg\nEl desembre farà un any que el Govern Central va aprovar per Reial Decret el Fons Estatal d’Inversió Local (PlanE) amb la finalitat d’incentivar l’economia mitjançant el foment i finançament als municipis de tot Espanya de projectes d’obra pública i d’inversions generadores de llocs de treball.\nSegons les previsions realitzades les obres avancen a bon ritme i ja ha estat executat el 40% dels projectes. Entre ells destaquen les obres de remodelació als pavellons esportius Centre i Can Carbonell, la reurbanització sencera del “Camí Vell d’Esplugues”, el tancament exterior de l’escola d’educació especial Virolai, la creació de nous jocs infantils a la Plaça de la Figuera i al CEIP L’Areny i la supressió de barreres arquitectòniques en diferents carrers.\nCornellà ha participat amb un total de 15 projectes per un valor de 14,9 milions d’euros. El Decret també establia que les obres no havien d’estar incloses als pressupostos municipals de l’any 2009 i que havien de finalitzar abans del 31/12 de 2009. Només es podia sol∙licitar una prórroga màxima de 2 mesos per força major no imputable a l’ajuntament.\nEl PlanE suposa un gran revulsiu per a millorar la ciutat: remodelació de carrers, poliesportius, mobiliari urbà, àrees de jocs infantils, supressió de barreres arquitectòniques, etc. Alhora el PlanE ha generat a la ciutat llocs de treball, sent un revulsiu tant per a la generació d’ocupació com per a l’impuls de l’economia local.\nAquesta inversió sumada als 62,5 milions d’inversió pressupostada per l’Ajuntament durant 2009 suposa invertir 77 milions d’euros, una xifra històrica a la ciutat.\nMés places d’aparcament al Camí Vell d’Esplugues\nUna de les actuacions finalitzades és el carrer del Camí Vell d’Esplugues que s’ha remodelat completament adaptant el traçat existent i reordenant les places d’aparcament.\nAquest carrer és ara un carrer urbà consolidat a la zona nord del barri del Pedró, entre els carrers Iscle Soler i Lluís Domènech i Montaner, just al límit amb Sant Joan Despí.\nL’obra que va començar al maig ha tingut un periode d’execució de dos mesos i un pressupost de 179.083,04 euros.\nRenovació de la tanca de l’EEE Virolai\nA finals de juny van començar les obres de renovació del tancament exterior de l’Escola Municipal d’Educació Especial Virolai, i van acabar a finals de juliol. En concret, l’actuació ha consistit en fer de nou l’actual mur. Així mateix, s’ha substituït la tanca metàl·lica. El nou tancament garanteix la seguretat d’aquesta escola municipal que atén alumnes de 3 a 18 anys amb necessitats educatives especials. Està situada a la part alta del carrer Mossèn Andreu, a l’edifici Virolai. El pressupost de l’obra ha estat de 105.550,72 euros\nAmpliació i reforma dels vestuaris del Pavelló Centre\nLes prestacions i comoditat del pavelló esportiu Centre han millorat considerablement amb la reforma integral de tot l’espai destinat a vestuaris. S’han reformat completament les instal∙lacions interiors, així com una de les façanes. L’espai s’ha adaptat a les necessitats de les entitats que fan ús del pavelló. Les obres han suposat una inversió de 114.840 euros i han durat tres mesos.\nNous espais de joc a la plaça de la Figuera i al CEIP L’Areny\nA la plaça de la Figuera s’han atès les demandes de les famílies usuàries d’aquest espai de lleure per instal·lar-hi un nou joc infantil. Això ha suposat desplaçar lleugerament dos jocs de petit tamany i, paral·lelament, ha permès millorar l’aspecte general de l’entorn de la plaça. Així mateix, s’ha col·locat un altre joc infantil al pati del CEIP L’Areny adreçat especialment als infants més petits. Les obres han tingut una durada de 17 dies i una inversió de 11.004,54 euros.\nEliminació de barreres arquitectòniques a tots els barris de la ciutat\nDins de les actuacions que ja han finalitzat vinculades al Fondo Estatal de Inversión Local es troba un projecte de supressió de barreres arquitectòniques a la via pública en 141 punts de tots els barris de la ciutat. Es tracta en la seva gran majoria de passos de vianants, i les obres consisteixen en adaptar les voreres i els guals de pas per fer-los accessibles, amb rampes per salvar el desnivell amb la calçada. Les obres ja han finalitzat i han tingut un pressupost d’execució de 385.700 euros\nNous vestuaris i més àrees de serveis al pavelló de Can Carbonell\nLes prestacions i comoditat del pavelló de Can Carbonell han millorat considerablement amb la reforma de tot l’espai destinat a vestuaris, despatxos, neteja, magatzem i instal·lacions. S’ha portat a terme una redistribució d’espais, instal∙lant un nou paviment i adaptant la xarxa de sanejament i la calefacció a la nova distribució. També s’ha substituït la fusteria exterior de portes i finestres i s’han pintat tant els paraments nous com els existents. Les obres suposen una inversió de 167.666,40 euros i han tingut un període d’execució de 4 mesos.\nL’EBM Lindavista es renova interiorment\nL’Escola Bressol Municipal Lindavista s’ha remodelat interiorment i s’ha construït un ascensor. Es renoven totalment els espais d’ús, il·luminació, ventilació i adequació de les aules als nous criteris pedagògics. Així mateix, l’actuació també ha inclòs la instal·lació dels mòduls necessaris per conciliar les obres amb el normal funcionament de l’escola. Les obres, que finalitzen el 13 d'octubre, suposen una inversió d’uns 900.000 euros.\nEl Centre de la ciutat serà un gran eix cívic\nAquest és el projecte més important quant a inversió: 5,4 milions d’euros que finança el Fondo Estatal de Inversión Local. El tram de la carretera d’Esplugues entre les rotondes de l’Av. Can Corts i l’Av. Alps es transformarà aquest any en un eix urbà. Aquesta transformació inclou també l’entorn de l’Ajuntament de Cornellà i la plaça de l’Església i donarà lloc a un ‘nou centre’ de la ciutat. Així es dóna un pas més a la transformació iniciada per l’Ajuntament de Cornellà amb actuacions com el sector Alps i el nou viaducte de Renfe. Preveu que, en el primer tram, entre l’Av. Can Corts i l’Av. Alps, la carretera d’Esplugues passarà a tenir un carril per sentit, i els passos de vianants estaran al nivell de les voreres. El final de la Rambla es connectarà amb un passeig arbrat fins a l’Av. Can Corts. L’objectiu fonamental del projecte és transformar aquest eix viari en un eix cívic plenament integrat, i aconseguir que aquest entorn adquireixi el paper de centre neuràlgic de la ciutat.\nNou disseny per a les places Pau Casals i Josep Tarradellas\nUna altra de les inversions més significatives incloses en el Fondo Estatal de Inversión Local és la remodelació de les places Josep Tarradellas i Pau Casals, dos dels principals espais públics del barri del Pedró. El projecte contempla la remodelació integral i la renovació del mobiliari urbà reconstruint-les amb un disseny comú en la seva totalitat. L’àrea d’actuació total és de 11.477 m2. L’obra permetrà eliminar les barreres arquitectòniques i soterrar les línies aèries\nexistents, elèctriques de baixa tensió i de telefonia. Les obres suposen una inversió de 2,2 milions d’euros procedents del Fondo Estatal de Inversión Local.\nLa Plaça Gandesa guanyarà nous espais i serà més accessible\nUn altre dels projectes en marxa de més volum económic és l’entorn de la plaça Gandesa, un dels espais centrals del barri de Fontsanta. S’està renovant completament amb la col·locació de nou mobiliari urbà, eliminació de barreres arquitectòniques, i ordenació dels espais per convertir-la en una plaça més accessible, agradable i adequada per als veïns i veïnes. El projecte afecta 12.490m2, fonamentalment la plaça de Gandesa, però també l’entorn delimitat pels carrers Terra Alta, Priorat i Penedès. Les obres suposen una inversió de 2,4 milions d’euros.\nMés zones enjardinades i mobiliari a la zona de vianants del Grup Llobregat\nL’actuació comprèn una superfície de 7.650m2, i inclou la millora i formació de zones d’arbrat i enjardinades, la repavimentació de tots els espais de vianants, diferenciant les zones de pas dels accessos als edificis. Així mateix, es rehabilitaran els murs i rampes existents, es col·locarà nou mobiliari urbà (bancs, papereres, pilons...) incloent una nova zona de jocs infantils, entre d’altres actuacions. Es tracta d’una de les obres més importants, amb una inversió de 1.238.395,57 euros.\nRemodelació dels carrers: F. J. Oliveras, Mn. J. Palet, Palma de Mallorca, Mn Andreu, Pare Marchena i Vistalegre\nLes obres contemplades al Fondo Estatal de Inversión Local es completen amb la remodelació d’un total de 6 carrers de la ciutat que sumen en conjunt una inversió global de 1.674.688,42 euros. Les obres contemplen ampliació de voreres, reorganització de zones d’aparcament, passos de vianants, canvi del paviment, etc.


Com a mínim ballen dos dels llocs d’oficial de policia sorgits del concurs qüestionat - Altaveu el diari digital d'Andorra\nCom a mínim ballen dos dels llocs d’oficial de policia sorgits del concurs qüestionat\nEl ministeri d’Interior estudia enmig d’un rebombori important com aplicar la sentència que obliga a tornar a valorar elements d’una prova de selecció de comandaments del 2015\n28/02/2020 (07:45 CET)\nUn dels oficials la plaça del qual perilla comanda els grups especials.\nCom a mínim dues de les set places d’oficial de policia que es van adjudicar arran d’un concurs que es va fer el 2015 estan en l’aire. Els serveis jurídics del ministeri d’Interior estan estudiant com aplicar la sentència de la sala administrativa del Tribunal Superior que obliga a tornar a valorar alguns aspectes relacionats amb la formació dels candidats que es van presentar en aquell procés de selecció. El cas està generant un fort rebombori per les implicacions que pot tenir tants anys després d’haver-se fet les proves.\nAquells exàmens els van aprovar nou dels aspirants a la plaça d’oficial. Se n’escollien set. Van ser els sots-oficials que van quedar en els lloc vuitè i novè els qui han acabat portant l’afer al Tribunal Superior, que ha desestimat moltes de les pretensions dels recurrents però que admetent algunes de les anomalies denunciades, fa que el procés hagi de tornar enrere i s’hagin de calcular, com va avançar l’Altaveu, alguns aspectes concrets de les notes atorgades. Les diferents fonts consultades han indicat que especialment entre el setè lloc, l’últim que atorgava galons en aquell concurs, i la vuitena i novena places, la diferència de puntuació era molt minsa. També es podria arribar a veure afectat l’aspirant que va quedar situat en sisè lloc.\nAmb tot, han assegurat diverses fonts, el daltabaix intern i la repercussió que pot portar tot plegat és més que notable. Entre altres coses, perquè com en tot col·lectiu, els recurrents aixequen certs recels en alguns sectors del cos. Però, sobretot, pel maldecap que pot comportar haver de refer un concurs de fa dos anys amb el perill que acabin saltant dos oficials amb una responsabilitat notable i més encara davant la prompta celebració de la Cimera Iberoamericana. Els dos oficials que més perillen tenen avui responsabilitat en matèria de seguretat exterior, essent el cap de patrulles però depenent d’ell el grup de manteniment de l’ordre; i també ascendència directa sobre els grups especials: el GIPA, els Tedax, el grup caní… però davant la trobada internacional del mes de novembre, el grup de protecció de personalitats.\nLes dues places de comandament que més perillen tenen en l’actualitat responsabilitat directa sobre el grup de manteniment de l’ordre i respecte el grup de protecció de personalitats\nInternament, a la policia, hi ha molta expectació per veure com es procedeix. Oficialment, la direcció del cos no es pronuncia, i el ministeri d’Interior, segons fonts properes a aquest departament, ha encarregat a l’assessoria jurídica que analitzi com es pot donar compliment a la sentència, que és ferma i executiva. No ha transcendit en aquest afer si l’administració, com va fer en el cas d’un concurs per consolidar places eventuals de docents, voldrà acudir al Tribunal Constitucional, un escenari que hores d’ara sembla poc probable i que, en qualsevol cas, podria servir només per guanyar temps.\nLes fonts consultades han remarcat també que el concurs ja va començar amb mal peu des de l’inici, quan es va acceptar tenir en compte formacions que en el moment de tancar-se les candidatures alguns dels aspirants encara no havien completat del tot. Aquest fet ja va comportar que alguns dels altres candidats es queixessin. Allò que va ser acceptat pels responsables del procés al seu moment, ara havia estat qüestionat per aquells mateixos responsables davant el Tribunal Superior, circumstància que la Justícia no ha atès, com tampoc no ha atès algunes de les demandes dels recurrents.\nUna solució in extremis i que cal veure com es podria dur a terme sempre que el recàlcul que s’ha de fer faci variar les posicions obtingudes en el concurs pels aspirants que van realitzar els exàmens podria ser obrir un nou procés per elegir més oficials, però sempre hi hauria el perill que alguns dels comandaments que ara puguin ‘saltar’ per les noves valoracions que el tribunal obliga a fer no acabin superant els exàmens o hi hagi nous aspirants que obtinguin més bones notes, tot i que la convocatòria podria limitar les candidatures a aquells que van optar a les places al 2015. Tot, però, està en l’aire. Com ho podrien estar algunes de les places ocupades des de fa cinc anys.


Ràdio Balaguer - Aquest dijous al Casal la Pallavacara va tenir lloc el taller d'Esmorzars Saludables a càrrec de la dietista i nutricionista Patricia Munera, L'objectiu del taller es disminuir el consum de sucres i productes processats\nEl taller va consistir en l’elaboració de tres receptes i entre ells es va preparar una crema de cacau a base de dàtils, avellanes, cacau pur 100% i aigua.\nL’objectiu de les receptes era disminuir el consum de sucres i productes processats en els esmorzars i berenars. Al finalitzar el taller totes les persones assistents van poder exposar els dubtes que tenien relacionats amb l’alimentació.\nAquesta xerrada està inclosa en el cicle de xerrades que organitza l’Ajuntament de Balaguer amb la col•laboració de l’ABS de Balaguer .\nLa finalitat del cicle de xerrades és sensibilitzar i treballar els hàbits saludables en la població de Balaguer i estan totes incloses dins el programa Nereu 2018-2019.


El govern es debat en el dilema d'extradir el líder kurd Abdullah Ocalan\n09 juliol 2020 07:16\nEl Govern italià té davant un seriós dilema diplomàtic, ja que haurà de decidir si concedeix l'extradicció o l'asil polític al líder separatista kurd Abdullah Ocalan, la detenció del qual, dijous passat a Roma, desfermà una gran tensió entre Itàlia i Turquia, que pretén processar-lo per terrorisme.\nDevers sis mil kurds, procedents de diferents punts d'Europa, han arribat a Roma per manifestar la seva solidaritat amb el cap del Partit dels Treballadors del Kurdistan (PKK), líder carismàtic del moviment separatista per a l'alliberament del Kurdistan, una àmplia regió del sud-est de Turquia, Iran i Iraq.\nEl Govern italià es decanta per la concessió d'asil polític al líder separatista. Donen suport a aquesta via el major partit de la coalició governamental de centreesquerra, Democràtics d'Esquerra (DS), els Verds, personalitats del món de la cultura i, fins i tot, l'expresident italià Francesco Cossiga. Davant aquesta situació el ministre d'Afers Estrangers, Lamberto Dini, afirmà ahir que «el tema està essent avaluat amb serenitat, perquè és un cas humà i polític».\nL'extradició a Turquia, que encara no s'ha presentat formalment, està exclosa, segons l'advocat d'Ocalan a Itàlia, Luigi Saraceni, que cita les lleis italianes que prohibeixen expressament que un detingut sigui extradit a un país on està en vigor la pena de mort.


Èxit de la 28a Fira de Titelles de Lleida amb 40.000 espectadors\nUn dels objectius per a la pròxima edició és recuperar un espai escènic tancat de gran capacitat com la Llotja\nper Redacció dilluns, 8 de maig 2017 - 10:25h\nPla general de l'espectacle 'Pipa, el titella meravella', de Néstor Navarro. | LleidaDiari.cat\nLa Fira de Titelles de Lleida tanca una nova edició multitudinària amb uns 40.000 espectadors que van omplir durant el passat cap de setmana places, carrers i sales d'exhibició. Les funcions de pagament van vendre gairebé el 100% de les entrades i molts dels espectacles ja havien exhaurit les localitats dies abans de començar. Els organitzadors van destacar també l'èxit del vessant professional per donar sortida als espectacles de les companyies a través dels més de 150 programadors internacionals que es van acreditar.\nLa d'aquest any ha estat la 28a edició d'una cita amb el teatre de titelles que es consolida com un dels esdeveniments culturals més atractius de la capital del Segrià. El codirector de la fira, Oriol Ferre, va destacar que un dels objectius per a la pròxima edició és recuperar un espai escènic tancat de gran capacitat com la Llotja o l'Auditori per poder programar-hi espectacles de gran format. «Aquest any no l'hem tingut i l'hem trobat a faltar», afirmà.\nOriol Ferre va destacar la satisfacció dels programadors que, «marxen molt contents». «En general el feed-back que ens arriba és que han trobat una programació molt atractiva, que ha combinat propostes innovadores i tradicionals i que també ha buscat la proporció adequada entre espectacles de sala i de carrer, sempre prioritzant la qualitat a la quantitat».\nD'altra banda, segons el codirector de la Fira de Titelles, les companyies que van actuar al carrer «s'han quedat impactades de la quantitat de gent que es mobilitza a Lleida aquests dies, ja sigui públic de la ciutat i també de fora». En aquest sentit, l'organització constata que cada any arriben més espectadors de la resta de Catalunya i d'altres punts de l'estat. Durant l'acte de cloenda que es va fer diumenge al vespre, presentat per la companyia lleidatana Campi Qui Pugui, es va fer entrega dels Premis Drac d'Or i el titellaire català Jordi Bertran va estar guardonat per una trajectòria de més de 40 anys als escenaris. Bertran va actuar aquest dissabte a la fira amb l'espectacle 'Circus', un homenatge que el van marcar a l'inici de la seva carrera com Charles Chaplin.\nSi t'agrada escriure, aquest premi t'interessa!\nSi teniu canalla us interessarà saber tot el que podreu trobar a la Fira de Titelles de


Per què és important la neteja en centres comercials? - La Mar de Net\nPer què és important la…\nLa neteja en centres comercials fa referència a totes les intervencions, tant les del dia a dia com les puntuals, imprescindibles per mantenir-los en perfectes condicions d’higiene i salut.\nLa neteja a botigues i tot tipus de negocis és, com ja sabem, un factor clau per al seu èxit: un ambient brut i / o descuidat pot arruïnar ràpidament la reputació de qualsevol comerç, per molt bons que siguin els seus productes o serveis.\nAquest fet és el mateix en el cas dels centres comercials, que en definitiva són grans superfícies en les que s’agrupen diferents negocis.\nPensem que els centres comercials són espais amb una enorme afluència de públic, amb botigues i zones amb necessitats de neteja específiques: negocis de restauració, botigues de roba, cinemes, lavabos, aparcament …\nQuè s’ha de tenir en compte en la neteja de centres comercials?\nLa neteja de grans superfícies comercials implica resoldre les necessitats d’higiene de tots aquests entorns, i això, a més, permanentment envoltats de clients i vianants. És a dir, s’ha de treballar de forma constant, en diversos torns, sense molestar ni els clients ni els treballadors del centre comercial, i ocupant-se de problemes de neteja molt diferents.\nAlgunes de les intervencions que ha de realitzar una empresa de neteja professional en un centre comercial seran:\nNeteja de garatges i aparcaments. Sovint els grans oblidats, però igual d’importants que la resta del centre comercial. Normalment és la primera zona del centre comercial que veuen els clients; a més, un garatge brut i descuidat pot convertir-se en un focus de plagues i problemes de salut de tota mena.\nNeteja de vidres i façanes. L’exterior del centre comercial també ha de ser desinfectat, cada superfície amb la seva pròpia periodicitat. Fins i tot pot ser necessari realitzar intervencions puntuals per a, per exemple, netejar pintades a les parets.\nNeteja de lavabos. Sempre han d’estar en perfectes condicions, i això, en un centre comercial, implica un treball constant, establir diversos torns de neteja i prestar molta atenció als detalls.\nNeteja de sòls i altres superfícies, aparadors… A l’interior del centre comercial, les tasques de neteja es multipliquen: polit i abrillantat de sòls, neteja d’aparadors, neteja de cuines als restaurants … els treballs concrets dependran de cada centre comercial, però una cosa és segura: seran molt nombrosos, i exigiran una important inversió de recursos, a més de, per descomptat, planificació exhaustiva i dedicació.\nCom podeu veure, la neteja en centres comercials no és una feina que pugui realitzar-se a mitges o de manera descuidada. D’aquí la importància de contractar els serveis de neteja d’una empresa de neteja professional per poder mantenir amb èxit la imatge de les grans superfícies comercials.\nCategories: Dia a dia, Notícies 27 novembre, 2020 Leave a comment\nPreviousPrevious post:Netejar i desinfectar la cuina per prevenir-la de virusNextNext post:La Mar de Net us desitja unes Bones Festes


L'Ajuntament prepara un operatiu per a prevenir incendis durant la imminent onada de calor | ARA Multimèdia\nL'Ajuntament prepara un operatiu per a prevenir incendis durant la imminent onada de calor\nGrup de voluntariat d'ACIF / Foto arxiu. Perfil fabook d'Acif Alcoi\nEl regidor de transició ecològica, Jordi Silvestre, reconeix que l'operatiu que s'ha preparat respon al nivell d'alerta 2 en què ens trobem actualment, encara que està previst que l'operatiu continue actiu durant els pròxims mesos d'estiu.\nAlcoi ja es prepara per a l'arribada d'una onada de calor que podria fer pujar els nostres termòmetres fins als 35 graus. Després que l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències haja alertat als ajuntaments pel risc d'incendis forestals, el consistori alcoià disposa d'un operatiu per a afrontar aquesta situació.\nEl regidor de transició ecològica, Jordi Silvestre, reconeix que l'operatiu que s'ha preparat respon al nivell d'alerta 2 en què ens trobem actualment, encara que està previst que l'operatiu continue actiu durant els pròxims mesos d'estiu. Tant la policia local com la nacional tindran assignades una sèrie de zones per a fer tasques de vigilància. A ells se suma la coordinació amb el cos de voluntariat de Protecció Civil, Acif, la Creu Roja i el grup 30 Charlie Alpha. A tots aquests efectius s'han de sumar 65 jóvens voluntaris incorporats a les brigades municipals de vigilància forestal d'Ibi, que durant els mesos de juliol i agost vigilaran la zona del Barranc dels Molins, el vessant iberut del parc natural de la Font Roja.\n"Tots ells tenen assignades una sèrie de zones, amb la coordinació que es realitzarà des del departament de Medi Ambient" reconeix Silvestre. En aquest sentit, s'ha creat un grup de Watsap entre tots els agents implicats per a fomentar la immediatesa en cas que es produisca qualsevol incident. El regidor puntualitza que no s'espera que les nostres comarques entren en el nivell 3 d'alerta, en part gràcies al vent que bufa de llevant, que farà que les temperatures més elevades es registren més cap a l'interior de la província.\nVols de vigilància i un miler d'efectius preparats en tot el País Valencià\nDes de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències s'han previst durant els pròxims dies vols diaris de vigilància que recorreran tot el País Valencià. A més, al voltant d'un miler d'efectius que coordinarà l'Agència estarà en disposició d'actuar en el cas que fos necessari.\nEn concret, aquest dispositiu està format per 56 unitats Forestals més 6 helitransportades i 45 autobombes atesos per una dotació diària de 370 bombers. A això cal sumar 9 helicòpters (2 de coordinació i 7 d'extinció), 9 avions (7 de terra i 2 amfibis), 459 persones adscrites al servei de vigilància preventiva repartides entre 66 observatoris forestals.\nLes nostres comarques registraran màximes per damunt dels 35 graus


Les millors marques de rellotges assequibles per a homes - Rellotges\nAbans solia obtenir el que pagava pel que fa als rellotges, tant en termes de qualitat com de felicitacions. Eliminar uns quants milers no només significava que obtindríeu una mecànica decent, sinó també punts de brownie de la sala de juntes per portar un nom de bona reputació al canell.\non aconseguir texans barats\nCulpar els japonesos d’haver inundat el mercat amb rellotges econòmics i amb bateria durant la crisi del quars dels anys setanta i principis dels vuitanta, però tot el que es trobava en el suport inferior a 1.000 lliures solia tractar-se amb escarni o fins i tot amb menyspreu. Afortunadament, com a mínim pel saldo bancari, això ja no es compleix.\nJa sigui perquè el quars es va refrescar o perquè les marques de rellotges es van adonar que no tothom que tenia interès en l’horologia tenia els preparats per finançar la seva obsessió creixent, algunes coses interessants han començat a passar en els trams de preus més baixos.\nIgual que amb qualsevol cerca d’una ganga, heu de saber on buscar i quines marques heu de fer servir, però si ho feu, podríeu tenir la possibilitat de muntar tot el vostre armari de rellotge a la meitat del preu de un Omega Speedmaster .\nI no només parlem de rellotges de quars de cases de moda, tot i que hi ha alguns estils seriosament interessants. Parlem de rellotges, des de noms amb un catxé de disseny real fins a autèntics automàtics, fins i tot suïssos.\nTampoc haureu d’anar a arrossegar l’equivalent a Internet del soterrani de ganga per trobar aquestes joies ocultes. Només heu de llegir la nostra pràctica guia sobre les marques de rellotges que valen la pena fer un segon cop d’ull al final assequible del mercat.\nAquest exalumne de Swatch Group és pràcticament el punt de referència tant pel que fa a l’elecció com per al seu valor. Podeu muntar tot el vostre armari de rellotge de les seves col·leccions inferiors a 300 euros i, atès que la marca ha estat innovant des del 1853, podeu confiar que esteu comprant un autèntic patrimoni horològic.\nVoleu un rellotge de vestit? Proveu la seva gamma Tradition. Al mercat d'un cronògraf de grans dimensions? No busqueu més enllà de la línia Chrono XL. Fins i tot podeu obtenir un automàtic impulsat pel moviment Swatch Group completament fabricat a màquina, el Swissmatic. Tot és d’una qualitat tal que no sents com si estiguessis compromès.\nTenint en compte que aquesta marca japonesa cultiva el seu propi quars per les seves rellotges amb bateria i s’enorgulleix de fer-ho tot a casa, és possible que pugueu obtenir qualsevol de les seves rellotges per menys de 300 euros. Tot i això, Seiko destaca en aquest preu.\nGràcies a que els moviments japonesos tenen un preu més raonable que els seus homòlegs suïssos, podeu assegurar automàtics d’acer elegants per menys de 200 euros, mentre que la seva innovadora tecnologia cinètica significa tenir un rellotge de quars que mai no necessita canviar la bateria. Cada rellotge també està fabricat de manera robusta amb un sentit estètic molt superior al preu.\nÉs possible que conegueu Casio pel seu rellotge de polsera digital banyat en or que, durant un període dels anys nou, va ser l’ornament irònic del canell de tots els habitants de Hackney que anaven amb bicicleta fixa i que mereixien les seves credencials E9. Però reduir-la a aquesta signatura és subestimar seriosament el que aquesta marca pot oferir.\nLa nostàlgia retro encara hi és, a la seva col • lecció adequadament anomenada Retro, però també podeu aconseguir temporitzadors mundials, híbrids Bluetooth i estils adequats per al busseig. Penseu en la marca com una finestreta única per a totes les vostres necessitats de rellotge, des del digital fins al vestit.\nEl cosí musculós de Casio té més de 30 anys, però el seu encant no ha disminuït. Quan va ser creat per primera vegada per l'enginyer de Casio Kikuo Ibe, el seu punt de venda era que tenia una bateria de 10 anys, era resistent a l'aigua fins a 10 bar (100 m) i sobreviuria a una caiguda de 10 m sobre una superfície dura (ho provaria deixant caure 200 prototips de finestres i terrats de tercera planta).\nTres dècades després, aquest segueix sent un disseny que suposa una mica de palma pel que fa a la durabilitat. Ara, però, inclou una gamma d’extres addicionals, des de l’utilitat (hora mundial, calendari automàtic i alarmes) fins als més especialitzats, com ara visualitzacions de dades lunars i temporitzadors de iots.\nTimex és considerat l’Home of the Watch World. Històricament es va fer famosa per un tipus particular de fiabilitat totalment nord-americana (George Bush Jr en portava una, presumiblement per distreure els votants dels Estats Units de la seva formació de classe alta), però recentment ha adquirit un cert retro retro.\nEl 2017, va col·laborar amb el senyor Porter en una tirada limitada de tres edicions especials inspirades en els seus estils militars de l’era del Vietnam, mentre que models com el seu Easy Reader i Weekender es veuen al canell d’homes vestits d’interessant, des de Londres fins a Tòquio.\nDes dels seus cronos d’aspecte complexament impressionant fins a la seva elegant polsera milanesa Fairfield, brilla el llenguatge de disseny amb tons nostàlgics de Timex, que és precisament per això que la gent continua portant-lo.\nVa ser creat per ser el rellotge més barat del mercat i té un nom que és una combinació de 'suïssos' i 'rellotges', no les millors credencials per a un èxit durador. Però vaja, és increïble el quilometratge que ha aconseguit Swatch d’un plàstic modelat per injecció.\nLes accions comercials de Swatch semblen ser 'si us ho podeu imaginar, ho podem fer'. Ha col·laborat amb artistes i dissenyadors de moda, ha estat a l’avantguarda de la cultura juvenil (va patrocinar els primers Campionats del Món Breakdance) i fins i tot va tenir la chutzpah per anar automàticament amb un moviment muntat per robots en un rellotge que us permetrà canviar des de 110 lliures esterlines. , el SISTEM51.\nEstablert el 2007 per quatre amics que estaven farts de la reverència que s’atorgava a la indústria de la rellotgeria - el nom insòlit significa «transformar la indústria dels rellotges» - Triwa ha tingut la missió d’agitar les coses, encara que a una manera escandinava refinada i de bon gust.\nTots els rellotges estan dissenyats a Suècia i aquest llenguatge és ampli en la intel·ligent barreja d’elements clàssics que es subverteixen amb colors de moda. Les corretges de pell estan adobades orgànicament i provenen del seu país d’origen, i hi ha l’avantatge de poder comprar-les per separat perquè pugueu canviar qualsevol cosa de la vostra col·lecció.\nSi realment t’agrada l’estètica de Triwa, també pots completar el teu look amb unes ulleres de sol de marca.\nPodria ser fàcil acomiadar-lo marca de rellotges underground Skagen com una mica d'una sola nota, munyint desvergonyit allò escandinau; després de tot, es fa a Amèrica i ara està sota el control de Fossil. No obstant això, una mirada més profunda a través de les seves col·leccions revela alguns models interessants que mostren un estil real per al disseny de rellotges juntament amb un toc d’irreverència sobre com s’ha de “fer”. Hi ha el signatur estil regulador; el Holst, amb la seva configuració de sub dial atractiva; i el rellotge híbrid Hagen d’aspecte i actuació molt intel·ligent.\nTot es disposa amb un minimalisme considerat i no es pot negar la qualitat de la construcció, que se sent encara més impressionant si es considera que res del rang no supera els 300 GBP.\ncom lligar una sabata oxford\nAquesta marca de rellotges de moda nord-americana va ser creada per Jake Kassan i Kramer LaPlante, que van abandonar la universitat per demostrar que les grans reduccions i els locals de venda al detall no eren necessaris per tenir èxit.\nUna campanya de finançament col·lectiu els va fer sortir del terreny i, des del 2013, delecten els aficionats amb les seves rellotges de disseny nítid que cobreixen tots els estils que un home pogués desitjar, des de l’esport esportiu del Mariner fins a l’elegància de vestir de les línies Classic. Fins i tot hi ha una mica de bling en forma de Rogue, si us sentiu flash.\nPenseu que els rellotges de pilot i els noms que em vénen al cap a l’instant són Breitling, Bremont i Bell & Ross; marques que necessiteu una llicència de pilot. Això és el que fa que AVI-8 sigui tan fantàstic: obtindreu tota la inspiració de l’aviació però sense el preu alt.\nHi ha sis col·leccions (cinc que porten el nom d’avions, una anomenada afectuosament 'Flyboy'), i tenen tot el que voldríeu d’aquest estil de rellotge. Hi ha les escales de taquímetre i els sub dials a l’Huracà Hawker; el nombre i els pèls creuats de grans dimensions al Flyboy; i les meravelloses corretges d’aspecte vintage a totes les gammes.\nEstilísticament AVI-8 no fa mal pas i rep una salutació britànica adequada per fer un rellotge de pilot democràtic.\nCom era d’esperar, els rellotges de Tommy Hilfiger són una destil·lació horològica del estil preppy americà de la costa est això va fer el seu nom. És el tipus d’elegància esportiva encarnada pels Kennedy, que funciona millor amb un parell de pantalons xinesos nítids i un jersei artísticament drapat a les espatlles.\nHi ha el Windsurf per un dia a la platja; l’Emerson per haver-se fet un petit nombre esportiu; i l'Oliver per a còctels a la coberta al capvespre.\nNo es tracta d’una marca que tracta de mecànica o reinvenció, sinó de crear un armari ple de peces clàssiques que sempre voldràs portar. Especialment quan esteu de vacances a Westchester.\nHi havia una vegada que no es tractava de Suïssa. Abans de la Segona Guerra Mundial, Gran Bretanya i, concretament, Londres, era una capital horrible. Però llavors Hitler va decidir arruïnar-lo per a tothom, enviant milers de possibles rellotgers (i altres artesans) a unir-se a l'esforç bèl·lic, i va provocar que la indústria entrés en decadència.\nPerò no va morir del tot. Tot i haver nascut a La Chaux-de-Fonds, Rotary té seu al Regne Unit, que també serveix com el seu major mercat. Així doncs, espereu una gran quantitat de línies que porten el nom de monuments famosos i una llarga història al servei de les llars de les nostres costes.\nÉs clar, és possible que els rellotges rotatius ja no es fabriquin en tallers romàntics i romàntics de Clerkenwell, però són molt més celebratius del patrimoni rellotger britànic que els seus cosins a Suïssa.\nMondaine és una marca més suïssa que Roger Federer que lliura personalment un bar de Toblerone. Dit això, no cal que tingueu un paquet de pagaments d’un banquer suís.\nSovint vist com el company més jove i assequible dels grans horlogers, Mondaine s’enorgulleix d’embalar l’artesania tradicional a un cost del preu habitual. Això significa que els marcadors de quars muntats a mà a Suïssa porten el mateix logotip que es veu al servei ferroviari nacional del país.\nCitizen sempre ha presumit de rellotges accessibles. Tant és així que la marca japonesa va ser només un dels fabricants responsables de l'esmentada Quartz Crisis, venent els rellotges més precisos fabricats a una fracció dels preus tradicionals.\nMales notícies per a Suïssa, segur, però bones per al canell i la cartera. Avui, Citizen ha continuat amb el mateix mantra econòmic i ofereix una àmplia gamma de peces emblemàtiques, com l’aclamada Eco-Drive, una línia que utilitza llum natural o artificial per alimentar la bateria. Això vol dir que no haureu de bifurcar-vos per substituir-lo.\nabric negre amb pantalons grisos\nllista de marques de pantalons texans de disseny 2015\nguia de pentinat masculí en forma de cara\ntexans flacs i puntes altes converses