TEMA 5 - ART I HISTÒRIA (Mercè Vidal)  | Art i Història (UB) | Unybook\nTEMA 5 - ART I HISTÒRIA (Mercè Vidal) (2013)\nTEMA 5 - ART I HISTÒRIA (Mercè Vidal)\nTEMA 5 - LA CIUTAT I LA SEVA TRANSFORMACIÓ AL LLARG DEL TEMPS. MODELS URBANS DEL MÓN ANTIC A LA CONTEMPORANEITAT\n5.- LA CIUTAT I LA SEVA TRANSFORMACIÓ AL LLARG DEL TEMPS. MODELS URBANS DEL MÓN ANTIC A LA CONTEMPORANEITAT De les Polis del món antic als traçats medievals L’ART GREC - Cultura antropocèntrica basada en una forta preocupació per l’home (mesura de totes les coses). Escala humana.\n- Organització política basada en les polis, ciutats-estats amb una economia i forma de govern independents PERÒ amb una mateixa cultura, llengua i religió. Atenes: Acròpolis, situada a 156m. Centre polític i administratiu de la polis: temples, àgora (importantíssim), edificis civils...\n- Racionalitat de la ciutat, ordre, que Plató descriu de manera ideal.\n- Segle V aC, units victòria a les guerres mèdiques. Atenes de Pèricles polis hegemònica del món hel·lènic, màxima esplendor (460-430, època daurada de l’art grec), fins finals s. V aC: Guerres del Peloponès: Esparta, amb totes les polis derrota a Atenes, que perd hegemonia. Decadència ciutat-estat gregues.\n- Segle IV aC: Macedònia d’Alexandre el Gran, unificació polis i conquesta de l’imperi persa. Quan mor el 323 aC l’imperi es desintegra en diversos regnes. Roma acabarà dominant l’antic imperi.\n- El poble grec crea l’ideal polític de la democràcia, basat en la igualtat i govern dels ciutadans ( diferent a democràcia actual). Molt diferent al despotisme d’Egipte i Mesopotàmia.\n- La religió va jugar un paper molt important en la cultura grega. Els grecs eren politeistes i van establir una forta relació déus-home. Els deus, coneguts per mitjà dels relats mitològics, dirigien el destí dels homes i es comunicaven amb aquests mitjançant els oracles. Tenien aparença i comportaments humans.\n- Els grecs van teoritzar i investigar en el camp de les ciències físiques, la lògica i la filosofia.(explicació racional del món) Van ser també els pares del teatre, sobretot de la tragèdia i dels Jocs Olímpics.\nLa concepció grega de l’art. El classicisme - Racional. Les regles de l’art eren fruit de la reflexió i no de la tradició.\n- Naturalista. Aspirava a imitar la natura amb fidelitat.\n- A escala humana. No era un art colossal, sinó a la mesura de l’home.\n- En progrés continu. Evoluciona amb el temps, lliure.\n- Bell. Com tot art antic, tenia finalitat pràctica, però també perseguia la bellesa, entesa com a ordre, harmonia i proporció.\n- Art grec ja considerat clàssic pels romans, qui els admiraren i adaptaren el seu art i el difongueren. Roma i Grècia: art clàssic.\n- Fins desintegració imperi Alexandre el Gran, els clients principals de l’art grec eren les mateixes polis (per a la comunitat) // després a particulars poderosos. Els artistes tenen poca consideració social, es valoraven les seves creacions, no a ells. Concepció de l’artista com a mer artesà, sobretot les arts més ‘’manuals’’ com la pintura i l’escultura.\n- Arquitectura i urbanisme - Al servei de la comunitat i a escala humana. Arquitravada.\n- La columna prevalia sobre el mur com a element sustentador; el mur era un element de tancament.\n- De valors escultòrics: més importància a exterior que interior, és a dir, la bellesa del volum passava al davant de la utilitat de l’edifici, com una escultura.\n- Cerca l’harmonia visual a través dels refinaments òptics: inclinació de les columnes cap a l’interior; èntasi de les columnes; distància desigual entre les columnes; curvatura de l’entaulament i l’estilobat…( Partenó).\n- Materials més emprats: marbre i pedra arenosa. Els edificis, principalment els temples, eren profundament decorats amb escultures exemptes, relleus i pintures. Els edificis estaven pintats amb colors vius (blaus, vermell, groc..) però no es conserva la policromia.\n- El seu concepte racional de la bellesa exigia que cada part de l’edifici estigués en proporció i harmonia amb el conjunt, d’on va sorgir el fonament d’ordre arquitectònic.\n- Importància del temple i de l’àgora, espai principal i prioritari en les polis, lloc de reunió i discussió...\nEls ordres arquitectònics: Dòric, Jònic i Corinti Els temples - Edifici més important arquitectura grega.\n- No lloc de culte, mansió de l’estàtua del déu i pertinències: explica les reduïdes dimensions. Culte als deus fora, amb la comunitat, que no pot accedir a l’interior.\n- Edifici de planta rectangular, amb teulada alta a dues aigües amb pòrtic frontal.\n- Primers de fusta // després pedra amb carreus o tambors, sense argamassa (en tot cas amb grapes internes).\n- No tots iguals però el més comú: estereòbat i estilòbata, nucli central (naos, pronaos, opistòdom), columnata o peristil i teulada dues aigües que generava dos frontons.\nHipòdam de Milet i el naixement de l’urbanisme - Urbanisme: interès grec de l’ordre i la raó.\n- Primeres teories urbanístiques conegudes, Hipòdam de Milet (s. V aC), aplicades després de les guerres mèdiques. Consistien en la distribució racional d’edificis en un plànol.\n- Gran desenvolupament: hel·lenístic: noves ciutats (Alexandria) i remodelació d’altres: edificis ordenats.\nL’Acròpolis d’Atenes - Propileus: porta d’accés al recinte principal. Façana hexàstila dòrica.\n- Erecteion*: atribuït a l’arquitecte Filocles, temple dedicat a Atenea, Posidó, Zeus, Erectei (rei mític). Temple jònic finals s. V aC. Façana sud stoa o galeria amb sis cariàtides (còpies).\n- Temple de Niké, 421 aC. Erigit en commemoració batalla amb els perses. Temple jònic.\n(- Importància Escola de Fídies, escultura, mètopes, frisos...) - Partenó*: s. V aC, estil dòric. Màxim esplendor d’Atenes de Pericles. Espoli. Sales del Brittish restes de les escultures del Partendó, fris, mètopes, lluites de centaures i gigantomàquia, i lapides, atribuïdes a Fídies.\nEscultura de Pal·las Atenea desapareguda: Atenea Promacos, vas amb la figura d’Atenea – Museu de l’Àgora d’Atenes.\n- Teatre d’Epidaure, a prop del santuari d’Asclepi (Asclepi, déu de la medicina, santuari d’Asclepi, Epidaure s.\nIV. Època hel·lenística – Museu Nacional d’Atenes), lloc arqueològic declarat per la UNESCO el 1988.\nImportància per la cultura i sobretot el teatre dels grecs. La gent peregrinava cap a nuclis, teatre, per assistir a aquests actes i espectacles. Teatres de fins a 17mil espectadors.\n- Teatre a Grècia lligat al culte de Dionís, festes dionisíaques (de fet, el teatre s’origina a partir d’aquí).\nCapacitat 12-15mil espectadors. Se li atribueix a Políclet Jove, arquitecte i escultor meitat s.V aC.\nL’ART ROMÀ - Pobles preromans (lígurs, etruscs, llatins...). Llatins funden Roma el 753 aC. La història de l'imperi romà es divideix en tres grans períodes: a) Monarquia (753 – 509 aC). Governada per diversos monarques, els darrers dels quals van ser etruscs.\nDomini etrusc del nord de la península itàlica entre els segles VII i V aC. Posteriorment roma aconseguirà dominar tots els territoris de la península itàlica i s'expandirà per la Mediterrània.\nb) República (509-31 aC): Conquestes i lluita contra els cartaginesos a les guerres púniques.\nc) Imperi (31 a. C – 476 dC): Sistema polític governat per un emperador. Per poder governar un imperi tan extens es divideix el territori en províncies. A partir del segle V incursions de les tribus del nord. El 476 es produeix la caiguda de l'imperi romà.\n Dos períodes en l'art romà: - Republicà (S. III – I aC): Influenciat per la cultura grega.\n- Imperial (I aC – V dC).  - INFLUÈNCIES: Art etrusc i grec: reelaborades i enriquides amb noves aportacions.\n- Art com instrument d'ostentació de poder.\n- 391: Introducció del cristianisme a Roma Característiques de l’art romà - Origen eclèctic. Nous plantejaments arquitectònics i constructius.\n- Arc de mig punt i volta de canó. Ordre toscà / Ordres grecs / Ordre compost.\n- Es prioritzen els elements funcionals o tècnics davant els estètics: eren més pràctics i realistes.\n- Escultura bastant realista. Escenes quotidianes o bèl·liques. Influència grega// arquitectura no tant. Importància de la decoració amb pintures i mosaics (peculiar seu, tessel·les).\n- Art clàssic: continuïtat més bé del període hel·lenístic grec. A partir s. IV, importància cristianisme.\nInfluència etrusca - Apareix el retrat (no idealitzat).\n- Culte als morts. Retratats en els sarcòfags. Elevat realisme que influirà en l'escultura romana.\n- Molta importància de les tombes i els temples.\n- Desenvolupament de l'arc i la volta.\n- Columna ordre toscà que serà adoptat per l'art romà.\nInfluència grega - En el moment en què a Roma es proclama la República, Grècia és en un moment d'esplendor cultural.\nL'hel·lenisme grec enlluernarà els romans.\n- Quan roma conquesta Grècia molts artistes i escultures seran dutes a Roma. Producció plàstica desenvolupada pels estrangers o esclaus. Es desenvolupen moltes còpies i gràcies a això podem conèixer l'art grec // Art romà no és una imitació del grec.\nEscultura - Influència etrusca: realisme // grega: perfecte tractament del cos humà.\n- Grecs: idealització de divinitats i tipus humans, i mites // representació individualitzada de personatges reals i la narració històrica. Per tant, dues grans innovacions escultura: retrat realista (August de Prima Porta) i relleu històric (Ara Pacis).\n- Ara Pacis d’August: monument commemoratiu, 13-9 aC. Deessa Era (terra) amb la fertilitat. Lateral en forma de processó: família d’August. Lateral: senat, amics... Retrat: intenta plasmar els caràcters físics d’aquells personatges, fins i tot busca retrat psicològic, gran naturalisme.\nRetrat realista - Resultat de dues tradicions: grups funeraris etruscos i costum de fer màscares de cerca dels difunts, amb les quals es rendia culte als avantpassats a les llars patrícies.\n- Es pretenia plasmar els trets individuals de la persona: realisme // només al cap, resta: models grecs. De fet a vegades s’afegia el cap a cossos ja fets.\nRelleu històric - Hereu directe hel·lenístic: però interès romans per la concreció i realitat: art original i diferent, com a mínim en dos aspectes: - El gust pel paisatge i els motius naturals, de tradició etrusca, però aliè a l’art grec.\n- La diferència per la narració de fets històrics protagonitzats per personatges reals i identificables, davant dels temes mitològics o al·legòrics als quals els grecs eren tan aficionats.\n- Relleu històric, dins escultura més interessant i serví per decoració en l’arquitectura.\n- // Relleu mitològic: desenvolupament destacat en sarcòfags, sobretot a partir del s. II en què es va estendre la pràctica de la inhumació entre les classes altes.\nArquitectura - Segons Vitruvi, tres principis: bellesa, solidesa i utilitat. Primer, difícil competir amb grecs// dos altres els romans mestres indiscutibles.\n- Herència etrusca i grega: adaptades a les seves necessitats i arriba a tenir nivell de perfecció desconegut fins llavors. Caràcter pràctic dels romans es reflecteix, en primer lloc, en els objectius de l’arquitectura: - La utilitat de l’edifici (arquitectura funcional).\n- La seva qualitat i durada (la solidesa de què parlava Vitruvi), que ha donat peu al tòpic que els romans eren més bons enginyers que artistes (cúpula, volta de canó, arestes, arc...).\n- L’exaltació i propaganda del client, ja fos l’Estat o un particular, que va donar origen a una arquitectura en què sovint s’identificava la bellesa amb allò colossal o monumental (Panteó).\n- // grecs, romans centren el seu interès en l’espai interior, definit per la funció de l’edifici. Exterior: part d’un conjunt urbanístic, només interès façana.\n- Respecte característiques tècniques i formals, es distancia dels models grecs:  Preferència del sistema constructiu voltat, segons la tradició etrusca// grecs. També arquitravat.\n Ús ordres grecs// sovint reduïts als trets decoratius, sense fixar-se en les relacions de proporció dels seus elements. A més, ordres nous a partir de la modificació grecs: toscà (etrusc) i compost (combinació capitell jònic i el corinti).\n Mur deixa de ser un element de tancament: element sustentador principal.\n Columna, element suport grec, ara funció sols decorativa.\n Materials: a més de pedra (opus quadratum), morter, formigó (tècnica del formigó importantíssima: grans dimensions i resistència) i maó: decoració pobra: recoberts amb marbre, interior estucs.\n- Mesures higièniques: cloaca, pavimentació, latrines, bans, termes (Caracalla), fonts: aigua bàsic, aqüeductes.\n- Necessitats de comunicació dins l’Imperi (exèrcit, comerç...): àmplia xarxa de carreteres i ponts. A més, aqüeductes, des de rius, preses... fins nuclis urbans.\n- Edificis públics: Teatre, amfiteatre (Amfiteatre romà o Colisseu), circ, termes... Alguns deriven en qualque aspecte de models grecs mentre que altres són creacions romanes més o menys originals (basílica i termes).\n- Colisseu*: s. I, 50mil espectadors. Espectacles de gladiadors, lleons, lluites... arc i pilars són els suports.\nEstructura d’arcs i voltes.\n- Panteó*: reconstruït per Adrià (123-125). Estructura cilíndrica, gran cúpula, cassetons de creixents, ull de bou.\nDedicat a les deïtats: sol, lluna, mercuri, venus, mart, júpiter i saturn. Decoració actual deguda al s. XVIII. Planta 2 cossos, pòrtic in antis, cercle amb fornícules.\n- Tot, admiració dels ciutadans ja que, a més de funció pràctica, també propagandística del poder de Roma (sobretot a les províncies).\n- Imperi es configurà com una xarxa de ciutats-estat que regien els seus territoris rurals respectius.\n- Ciutats noves: aldees indígenes (Segòbriga, a Cuenca), colònies veterans exèrcit (Emerita Augusta, Mérida), resultat del desenvolupament d’un campament militar permanent (Legio VII Gemina, Lleó).\n- Sempre que era possible aplicaven urbanisme combinació de tradició hipodàmica grega amb el model del campament romà:  Importància base urbana i d’urbanisme racional. Romans animals de ciutat, sobretot. Pla ortogonal amb una distribució racional d’edificis (teatre, temples, termes...), segons grecs.\n   Dues artèries principals que travessen pel centre: cardus i decumanus maximus. Altres, paral·lels.\nFòrum, centre, entre cardus i decumanus. Equivalent a l’àgora grega (Fòrum romà Juli Cèsar). Plaça pública principal, acollia el mercat i els edificis religiosos i polítics més representatius, en especial la cúria (lloc de reunió del senat municipal) i la basílica.\nMuralla perimetral amb portes als extrems de les dues artèries principals.\n- Domus, Insulae, vil·les romanes (vil·la de Líbia...): ruralització de la societat amb la crisi de l’Imperi... mosaics romans, nobles...\nCiutats medievals - Caiguda Imperi romà d’Occident 476 dc, última etapa ja crisi i desplaçament de poder a Constantinoble.\n- Invasions bàrbars a Europa. Carlemany lluitarà contra ells al X formant un gran imperi.\n- Li interessarà la cultura, crea scriptoriums...  cant de gesta: Chanson de Roland.\n- Altre vegada puixança del que havia estat Europa. Carlemany sota protecció papal: augustus emperator.\n- Període medieval trets:  Societat feudal: senyors/vassalls, separació privilegiats/ no privilegiats. Es configura Europa s. IX i X.\n Caràcter agrícola, com últim període imperi romà.\n Ciutats: burgs, emmurallades, lloc de refugi. Però paisatge majoritàriament agrícola i boscós. Carrers estrets, bruts i alguns mal empedrats en general. Moltes torres de vigia.\n S. XII sobretot naixement de la cultura urbana, burgesia = comerç.\n Croades, fins XII (referència en novel·la artúrica): guerres santes cristians/moros perquè ‘’Déu ho vol’’.\n Naixement de les universitats, llocs de cultura XII-XIII. Llatí (com l’anglès actual). Accessible només als privilegiats (fonamentalment). Juntament amb l’Església, element transmissor de la llengua i la cultura llatines, a més dels coneixements de l’època.\n Intercanvi de cultures a les ciutats, al mercat: economia monetària, bloc d’artesans que s’anaran especialitzant en una determinada producció: gremis (món artesanal). Importància dels ports.\n Pesta negra, s. XIV per tot Europa i gairebé 1 de cada 2 persones moria.\n Comerç, s. XIII, s’obra al Mediterrani, ciutats costeres. Etapa de desenvolupament d’aquesta activitat.\n- Siena (Toscana). Patrimoni de la Humanitat 1995 per ser l’encarnació de la ciutat medieval.\n- S. XII es converteix en burg d’autogovern, ciutat-estat, poder comercial (Rep. De Siena).\n- Prospera amb la nova administració: centre de préstec de diners i comerç de llana.\n- S. XIII és quan Siena va prenent forma: Piazza del Campo, Catedral, palaus...\n- Ambrogio Lorenzetti: reflecteix Siena en els seus frescos (del Bon govern i del Mal govern), la vida de la ciutat.\n Bon govern: món ideal, impera la justícia i la jerarquia. Ordre. Prosperitat. República.\n Mal govern: tirania al centre, vanaglòria, supèrbia... personatges i animals sinistres, ambient tenebrós i fosc...\n- Piero della Francesca (1420-1492): frescs de la Llegenda de la Vera Creu, pintats a l’església de S. Francesc d’Arezzo. Representa el paisatge d’Arezzo, fins i tot el que representa la ciutat de Jerusalem, és Arezzo.\nMonestirs i abadies en l’alta edat mitjana - Molt importants. Continuïtat del salvament que havia iniciat Carlemany de la cultura ‘’perduda’’ en l’època de crisi i d’invasions bàrbars.\n- Grans complexos, ciutat pràcticament autònoma (granja, hospital, escola, horts...).\n- Lloc productiu, mitjà d’intercanvi (tallers d’artesans). Llibres.\n- S. X-XI gran paper dels monestirs i Abadies (Cluny molt important).\n- Monestirs: Ordre més important i poderós: cluniacenca.\n- Medi rural. Model vil·les romanes del Baix Imperi.\n- Pretenia ser un reflex al món de la Jerusalem Celeste, un microcosmos de funcionament perfecte ordenat al voltant de dos elements primordials: el temple i el claustre, que presenta gairebé els mateixos trets: · Adossat al temple i de planta quadrada, com la Jerusalem Celeste.\n· Pati obert i enjardinat, font al centre, i envoltat per galeries porticades.\n· A més de ser l’espai ordenador i de comunicació amb les dependències principals del monestir era lloc de passeig, rés i meditació per als monjos  capitells de les columnes en alguns casos representen representen històries per incitar a la reflexió.\n- Monestir de Sant Miquel de Cuixà, Conflent, s. IX-XI. Abat Garí i Oliba (s. XI, època de més prestigi): - Comtes de Cerdanya i de Conflent, amb relació amb Guifré el Pelós, fan donació dels terrenys i diners per aixecar el monestir. Es va construint en diverses etapes.\n- Claustre de Cuixà. S. XII amb 63 columnes de marbre i capitells esculpits.\n- Cripta del Pessebre.\n- Capitells temes vegetals, animals, escenes heroiques: alguns a Museum Nova York 1913 George Grey s’ho emporta, ho compra un altre senyor.\n- Abadia de Saint-Gall, NE de Suïssa. On Carlemany envia documentació, composicions musicals... segle IX.\n- Abadia de Cluny: importantíssima, de gran influència. Va estendre el romànic per tot el món cristià.\n- Guillem I d’Aquitània cedeix terrenys a un monjo a la Borgonya, donant lloc a l’abadia (909-1131).\n- El claustre és el centre de tota l’organització de la comunitat. Segueix l’ordre religiosa de Sant Bernat que seguiran moltes altres abadies. Influència i model constructiu.\n- S. XI-XII és acusada d’un gran enriquiment i de gran poder, i perd hegemonia i influència. Apareixen altres ordres eclesiàstiques que reivindiquen una gran austeritat (ex: ordre dels cistercencs): d’alguna manera desplaça el poder de Cluny.\nL’ART ROMÀNIC - A partir s. XI cessen invasions musulmanes, normands i hongaresos que havia mantingut en estat de guerra permanent Europa  es consolida políticament i sortir de l’estancament econòmic.\n augment riquesa  base febre constructiva.\n- Espanya: expansió territorial, demogràfica i econòmica.\n- També, Església esdevé força social enorme, capaç d’unir Europa baix la bandera del cristianisme (croades)  determina visió teocèntrica del món  ART: més importància mostrar significat profund del missatge.\n Religió propicia dos fenòmens que tingueren gran incidència en art romànic: · Extensió vida monàstica en el medi rural: es funden monestirs per tot Europa i es converteix en força més poderosa Església. A més, contribueix difusió romànic (construccions monàstiques: romànic).\n· Pelegrinatges per a la veneració de relíquies i llocs sants (Sant Jaume – importància camí- , Roma, Terra Santa)  molts ingressos econòmics  molts temples s’amplien o reconstrueixen.\n- Segles romànic: època de desplaçaments humans continus (pelegrinatges, croades)  circulen idees/coneixements  difusió i desenvolupament art per tot Europa.\nCaracterístiques - Art religiós i simbòlic: expressa el missatge de Déu.\n- Funció didàctica: població analfabeta, ensenyar amb imatges.\n- Realitzacions més representatives: temples i monestirs.\n- Arquitectura, escultura i pintura es fonen en un conjunt orgànic i inseparable.\n- Escultura i pintura desenvolupament molt limitat fora de l’arquitectura, van estar subordinades.\n- Clients: Església// també reis, senyors feudals o fins i tot comunitats de fidels d’una parròquia.\n- Artistes: l’autor es distingia entre artífex teòric (creador intel·lectual, normalment religiós. Idea) i pràctic (artista avui, mer artesà).\n· Tallistes de fusta, orfebres, pintors, picapedrers (escultors), i mestres d’obres (arquitectes// coneixements pràctics).  // mèrit: promotor de l’obra. Artistes normalment anònims.\n- Tret característic època: girovaguisme: continu desplaçament d’alguns artistes  contribueixen a difondre noves tècniques i estils.\n- Còpia no sentit pejoratiu, no actua en detriment de la seva dignitat i de la categoria de l’artista.\n- Tampoc interès, sobretot romànic, per reflectir la realitat. Interessa més el missatge, allò que es vol comunicar.\n- Voluntat de fer una certa abstracció en les figures i en els objectes.\n- Sobretot caràcter religiós però amb l’interès de la noblesa es va desenvolupant un art més civil.\nArquitectura romànica - Preeminència Església: temples i monestirs.\n- Precedents més clars romànica: estils preromànics asturià, carolingi i otònic// fonts primàries d’inspiració: paleocristiana, bizantina i, sobretot, romana.\n- Punt vista tècnic, no introduí cap element constrictiu nou: arc de mig punt, diferents tipus de volta...\n- Tampoc objectius pràctics deferien de la romana  es volia: construccions monumentals, amb estructures sòlides i duradores.\n- // Nova forma combinar elements arquitectònics i integrar escultura i pintura  espiritualitat i simbolisme.\nEsglésies - No model únic // algunes coses en comú.\n- Planta normalment basilical: 1,3 o 5 naus i sobretot la creu llatina// creixent pelegrinatge  visites/missa alhora  esglésies de pelegrinatge amb transsepte de mateixa estructura que el braç longitudinal, les naus laterals del qual es prolonguen per darrere de la capella major creant un deambulatori o girola, on comuniquen petites capelles semicirculars o absidioles  pelegrins recorren església sense molestar missa.\n- A més, tribunes, galeries que transcorrien per sobre de les naus laterals, de la mateixa amplària i amb arcs que s’obrien a la nau central. No es sap ben bé funció, tal vegada augmentar públic.\n- Cobertes un dels trets determinants de tota l’estructura de l’edifici  essencialment, com tot edifici, pedra.\nCobertes de pedra eren voltades de diversos tipus, però totes eren derivades de l’arc de mig punt, el més característic del romànic: · Nau central, + àmplia i alta, volta de canó reforçada per arcs faixons, com en l’asturiana.\n· Naus laterals, dividides en trams definits pels arcs formers (els que van en paral·lel a l’eix longitudinal de la nau) i els perpanys (els que tallen la volta en sentit transversal al seu eix), volta d’aresta.\n· Tribunes o galeries que discorren per sobre de les naus laterals, volta de quart de canó.\n· Absis i absidioles, volta de racó de forn (de quadrant d’esfera).\n· Creuer, volta semiesfèrica (cúpula) o octogonal, sobre trompes (més rarament sobre petxines), que a l’exterior sol manifestar-se en un cimbori (torre).\n- Enorme pes coberta  sistemes de suport robustos  columna caràcter secundari- relació murs/pilars.\n· Murs molt gruixuts, de carreuat ben treballat i reforçats a intervals per estreps o contraforts exteriors.\nPer dotar-los de més resistència, sovint s’inseria entre 2 seccions de pedra altra secció de maçoneria.\n· Pilars gruixuts, de secció quadrada, rectangular o cruciforme, amb columnes adossades.\n· Columnes menys freqüents i perden tota la proporció clàssica entre diàmetre i altura; gruixudes i curtes quan són exemptes, i primes i altes quan estan adossades a pilars.\n- Obertures debiliten la capacitat sustentadora del mur  predomina el mur sobre les obertures  escasses i solen estar atrompetades, de vegades amb arcs de mig punt en disminució o arquivoltes.\n- Portades se situen als extrems dels braços de la creu i solen estar també atrompetades.\n- Façana principal és l’occidental, de vegades emmarcada per torres campanar (herència carolíngia) que ressalten com a eixos verticals sobre l’horitzontalitat de l’edifici.\n- Elements decoratius abundants tant a l’exterior com a l’interior/ escultura i pintura emmarcades en el marc arquitectònic. / mur s’articula amb elements ornamentals i motllures diverses.\n- Espai interior dinàmic i defineix un itinerari que va des de l’entrada principal per l’oest, a través de la nau central, fins l’absis de la capçalera, el lloc més significatiu, on hi ha l’altar. / esglésies pelegrinatge  deambulatori i girola. L’ordenació espacial interior és clara i es fa manifesta en el volum exterior de l’edifici.\n- Il·luminació pobra (escassetat obertures)  ambient fosc que invita al recolliment espiritual.\n- És també en si mateixa un missatge religiós ple de simbolisme: · Planta creu llatina representa Crist crucificat; i absis central, el seu cap i l’espai diví per excel·lència.\n· Orientació cap a l’est, comuna totes esglésies fins XVII, associa l’absis amb el naixement del Sol (la llum, la veritat) i l’entrada principal per façana occidental amb l’ocàs (les tenebres, el pecat).\n entrada al temple es converteix en el camí de la salvació.\n- Catedral de Saint Trophine d’Arles. S. XII: - Portada pensada com un arc de triomf romà on hi ha la representació de temes de l’Apocalipsi segons Sant Joan i l’evangeli de Sant Mateu. Clarament romànica. Arc de mig punt. Part central Pantocràtor que amb el temps es canviarà per Maria, febre mariana.\n- Timpà, pantocràtor dins la mandòrla i els 4 evangelistes: Mateu àngel, Marc lleó, Lluc brau i Joan àguila.\n- Fris del dintell els apòstols, entre les pilastres: Sant Pere i Joan.\n- Fris de l’esquerra representació dels escollits. Apòstols en els intercolumnis i en les bases: lleons, Samsó i Dal·lila.\n- Fris dreta representació dels condemnats. Intercolumnis figures dels Apòstols: Felip, Andreu, Pau i Esteve. Basament Samsó i el lleó.\nL’ART GÒTIC - Mitjan XII, Illa de França, estil dominant Europa XIII-XV (// Espanya fins XVI, Itàlia Renaixement n’impedeix el desenvolupament al XV).\n- Desenvolupament espectacular del comerç  creixement/prosperitat ciutats  manifestació més representativa art gòtic: catedral urbana (//romànic monestir rural).\n Burgesia i ordes mendicants (nova vida, no monàstica)(franciscans i dominics).\n- Població segueix analfabeta. Catedrals exerceix tasca docent molt important a través escoles catedralícies (a fills rics, privilegiats, burgesos).\n- XIII universitats o estudis generals (sorgeix escolàstica: religió/ filosofia).\n Nova visió del món més optimista// crisi XV (males collites, Pesta 1348, guerres com la dels Cent Anys, cisma d’Occident...)// no influeix en l’art.\nCaracterístiques - Reflex de la nova mentalitat sorgida dels canvis de la societat europea de la baixa edat mitjana. Essencialment, religiositat diferent, amb una actitud més positiva cap a la realitat d’aquest món:  Objectiu segueix sent ensenyar// sense renunciar bellesa formal.\n Obra no només símbol espiritual// també expressa grandesa de qui l’encarrega o ciutat  afany per decoració.\n Catedral. /Tendí a augmentar de mida i altura, per destacar sobre els altres edificis i donar cabuda.\n Arquitectura civil també es desenvolupà molt i sols diferències (catedral) les marcades per funció que tenien.\n Escultura i pintura s’independitzen del marc arquitectònic/ figures més naturals i amb gestos més humans.\n Realitat més complexa: pel temps, geografia, evolució pròpia...  dificulta periodització global.\nArtistes i clients - Com romànic: artistes artesans// millor condició econòmica i prestigi social, sobretot mestres d’obres.\nL’església gòtica - Evolució progressiva del temple romànic a partir incorporació dos elements: arc apuntat i volta de creueria, que modificaren tot el sistema de càrregues i contrarestos, i a la llarga, tota l’estructura.\n- // gòtic no resultat d’una mera evolució tècnica del romànic sinó que va ser el nou esperit religiós i la pretensió de construir esglésies més altes i lluminoses els factors que van impulsar la recerca de noves solucions tècniques.\n- Arc apuntat provoca menys càrregues laterals que l’arc de mig punt i fa possible així augmentar altura edifici.\n- Volta de creueria concentra càrregues als angles, permet cobrir tota mena d’espais (quadrats, rectangulars i corbs), a més d’oferir altres possibilitats, com la de combinar dos arcs formers amb un de perpanys (voltes sexpartides).\n- Catedral sistema d’arcs i voltes descansa sobre pilars alts, amb columnes adossades que continuen als nervis de les voltes es crea un sistema de suports i cobertes que suggereix idea d’un bosc de pedra perfectament articulat.\n- En traslladar el pes de les voltes a uns punts concrets a través dels nervis, una part de les càrregues es pot derivar, per mitjà d’arcbotants, des d’aquests punts cap a contraforts exteriors acabats per pinacles.\n- Així, tribuna esdevé innecessària i el pes de la coberta ja no recau exclusivament sobre el mur  s’hi poden obrir finestrals amplis amb grans vidrieres policromes que inunden l’exterior d’una llum irreal abundant.\n- Alçat interior de l’església quedava dividit en tres nivells: - Arqueria de separació de les naus laterals, suportada per pilars alts i gruixuts.\n- Trifori: galeria estreta sobre el mur de la nau central, d’amplada igual que la nau lateral sobre la qual discorre (que en el gòtic tendeix a desaparèixer, ja que la funció que feia de contrarest ara la fan els arcbotants).\n- El pis de finestrals.\n- També, abundància d’elements decoratius, que es distribueixen per tot l’edifici:  Traceries de motius geomètrics en portes i finestres. Destaquen rosasses dels extrems de les naus.\n Agulles i pinacles a l’exterior, molt decorats.\n Gàrgoles, conductes de desguàs de la teulada per evitar que l’aigua deteriori el mur, amb inquietants formes humanes i d’animals.\n Portalades monumentals, amb decoració escultòrica molt abundant, sovint amb arcades acabades amb gablets.\nDiferències notables romànic-gòtic Romànic Gòtic - Horitzontalitat.\n- Tendència a l’altura.\n- Caràcter estàtic.\n- Dinamisme, perquè el sistema de nervis i columnes expressa visualment les forces i càrregues que recorren l’edifici.\n- Gran lluminositat interior, possibilitada pels grans vitralls, que substitueixen la pintura mural romànica i contribueixen, en acolorir la llum, a crear un ambient irreal i sorprenent que suggereix l’antesala del cel.\n- Evolució gòtic tendeix cap a una progressiva complicació dels elements purament decoratius, especialment evident a l’etapa final: traceries complicades, nous tipus d’arc (arc carpanell i conopial) i sobretot voltes nervades de formes capricioses.\nL’escultura gòtica - Punt de vista formal, vinculada a l’edifici del temple experimenta canvis respecte el romànic:  Progressiu alliberament del marc arquitectònic.\n Figures gran naturalisme// no pretén reflectir realitat sinó bellesa ideal posada al servei del missatge religiós.\n Gestos i actituds s’humanitzen i van guanyant expressivitat.\n Simplificació del romànic se substitueix per un creixent sentit narratiu.\n- A més (no formals):  Ampliació del repertori iconogràfic (sobretot temes marians i sants).\n Espai escultòric principal: portalades  decoració escultòrica +abundant que romànic i tres temes essencials: judici final, Mare de Déu i vides dels sants.\n- Escultura exempta es desenvolupa molt, sobretot la funerària  reflecteix el profund canvi mentalitat: home adquiria més protagonisme i aspirava a ser recordat al món.\n- Tapis de La dame à la licorne (unicorn), s. XV realitzat a Flandes trobat al castell de Boussac (Creuse). Teixit amb fils que donen les diferents tonalitats. Caràcter molt realista, gran detallisme. Tres: representació del sentit de la vida, representació del sentit del gust, representació ‘’al meu únic desig’ = amor, comprensió. Varietat de flora i fauna increïble. Conservat al Museu de les Termes de Cluny, París.\n- Crisi del segle XIV i pesta negra, època de transició entre l’alta edat mitjana i la baixa. Moren unes 25 M de persones, des del nord d’Europa per avall, des de Constantinoble fins Gran Bretanya: - La Danse macabre. París. Guy Marcheant 1486. Trobador i advocat que són perseguits per la mort...\n(Les ciutats del Renaixement i del Barroc MÉS ENVANT) ...


UNA TÀCTICA PACIENT Mas-Colell aspira que l'Estat accepti aixecar el dèficit fins al 2,1% creant incertesa amb uns comptes prorrogats que també incomoden Madrid. PERE VIRGILI\nBarcelonaEl finançament de Catalunya continua empitjorant tot i el nou model aprovat per Zapatero l'any 2009 després de l'acord amb el tripartit un cop aprovat l'Estatut. Així es desprèn de l'informe elaborat pel departament d'Economia de la Generalitat que ha avançat aquest divendres 'La Vanguardia' i a què ha tingut accés l'ARA. El document, que analitza el sistema de finançament espanyol en el seu conjunt, s'ha fet a petició del govern espanyol i el conseller Andreu Mas-Colell té previst presentar-lo al ministre Montoro en els propers dies, segons explica 'La Vanguardia'.\nfinançament Catalunya Madrid


Foment considera injustificable l’absència del govern de la Generalitat en l’acte de Seat i exigeix que governi i abandoni la gesticulació sectària - Foment del Treball\nFoment considera injustificable l’absència del govern de la Generalitat en l’acte de Seat i exigeix que governi i abandoni la gesticulació sectària\nEl president de Foment del Treball, Josep Sánchez Llibre, afirma que l’absència del President de la Generalitat, Pere Aragonès, i del Govern de la Generalitat de Catalunya divendres en l’acte de la Seat a Martorell amb la presència del Rei Felip VI i del president del govern espanyol, Pedro Sánchez “no té cap justificació”.\nSánchez Llibre creu que quan estem davant d’una inversió econòmica, industrial i social molt transcendent “posar per davant discutibles actituds de partit a l’interès general és literalment fer el ridícul i degradar el paper institucional del President de la Generalitat i del Govern”.\nFoment valora que el pla d’inversió que va explicar Seat amb la presència dels màxims representants d’aquesta firma automobilística, Volkswagen, el President del Govern d’Espanya, Pedro Sánchez, i el Rei Felipe VI és probablement el projecte industrial més important i transcendent per a Catalunya, i més davant una situació de crisi com l’actual”.\nEl projecte consolida de cara al propers 25 anys a tot el sector de l’automoció de Catalunya, perquè aquest projecte de la primera planta de bateries de cotxes elèctrics a Espanya del Grup Volkswagen i Iberdrola significa un impuls a la innovació i a les tecnologies industrials més modernes i la creació de més de 10.000 llocs de treball directes i indirectes.\nPer això, el president de Foment del Treball es pregunta “Quines raons poden, per tant, justificar la l’absència del President en funcions de la Generalitat? ¿És que la Generalitat no recolza aquest projecte de país que tindrà repercussió a la indústria i a la creació de llocs de treball?” en un acte que comptava també amb la presència del president del Grup Volskswagen, Herbert Diess i del de Seat, Wayne Griffiths. Sánchez Llibre considera que “les raons escoltades fins ara són incomprensibles davant el que està en joc, perquè ens juguem molt com a societat i com a país”.\nEl president de Foment recorda que un dia abans a l’Estació del Nord de Barcelona més de tres centes entitats del país demanaven que ens centrem amb la recuperació i s’oferien al Govern per col·laborar en un gran pacte de país per tal de superar la greu situació en la qual ens trobem. Sánchez Llibre creu que “la societat Catalana no es mereix la resposta del Govern rebuda de manera explícita amb l’absència a Martorell, on es presentava un gran projecte de col·laboració público-privada. No té cap justificació en una situació normal i encara molt menys en aquests moments amb un gran impacte econòmic i social a causa del coronavirus.\nEl president de Foment del Treball afegeix que “lamentablement cal repetir el “ja ni ha prou” i exigir al Govern de la Generalitat que governi i abandoni la gesticulació sectària, complint amb les seves obligacions institucionals, i sobretot, les polítiques. Confondre el paper institucional de President de la Generalitat amb el de dirigent de partit ens porta a cometre errors, al desprestigi internacional i, en aquest cas, a posar en risc projectes industrials imprescindibles per a l’economia del nostre país”.


La Diputació aportarà 150.000 euros per a reformes a les biblioteques i el Teatre Auditori - somGranollers\nLa Diputació aportarà 150.000 euros per a reformes a les biblioteques i el Teatre Auditori\nLes ajudes s'emmarquen en un programa per a millorar equipaments municipals i inclou 600 projectes\nDilluns, 16 d'abril de 2018 | 16:05h\nCan Pedrals és un dels espais que rebran ajuts de la Diputació\nLa Diputació de Barcelona ha aprovat la concessió de 150.000 euros per a reformes de les biblioteques de Granollers i del Teatre Auditori, en el marc d'un nou programa, valorat en 30 milions d’euros, per ajudar als governs locals a reformar, millorar i mantenir els equipaments municipals. Aquest pla, impulsat entre aquest 2018 i l’any que ve, s’incorpora dins del Pla Xarxa de Governs Locals de la corporació.\nEn el cas de Granollers, el pla preveu invertir 50.000 euros aquest any en millores en la confortabilitat i qualitat dels espais de prestació de serveis de les biblioteques de Can Pedrals i Roca Umbert.\nLa Diputació també preveu noves aportacions per al 2019, que es dividiran entre els 50.000 euros per a la implementació de la radiofreqüència a les biblioteques de la ciutat, i 50.000 més per a la remodelació dels espais públics del Teatre Auditori de Granollers.\nLes línies d'ajudes\nEl programa impulsat per la Diputació de Barcelona s’estableix en sis línies, que fan referència als equipaments culturals (4.846.220,63 €), equipaments bibliotecaris (4.557.372 €), equipaments educatius (4.846.220,63 €), equipaments esportius (4.846.220,63 €), edificis singulars i elements patrimonials (9.086.642,46 €) i mercats (1.817.323,64 €).\nD’acord amb la convocatòria, els equipaments on s’impulsin aquestes accions han de ser de titularitat pública o, de manera excepcional, privada. A més de donar suport i dinamitzar el teixit productiu i empresarial local, les actuacions han de servir per millorar la seguretat i accessibilitat dels equipaments, així com afavorir-ne l’eficiència, l’estalvi energètic, l’ús d’energies renovables i la millora de la gestió energètica.\nLa Diputació de Barcelona ha atorgat, als ajuntaments de la demarcació, suport econòmic a 600 projectes, amb una subvenció del 100% de l'import de la sol·licitud, per part la corporació.\nDiumenge, 15 d'abril de 2018 | 15:00h\nLa Diputació aportarà 73.800 euros a la biblioteca i a la pista poliesportiva de Corró d'Avall


24 | Setembre | 2010 | Sant Cugat, versió original\nA l’atenció de l’alcalde de Sant Cugat del Vallès\nPosted in Districtes, Ensenyament, Mobilitat on 24 Setembre 2010| 1 Comment »\nBenvolgut Senyor Lluís Recoder i Miralles,\nL’Associació de Mares i Pares del CEIP Catalunya de Mira-sol volem posar en coneixement de l’Ajuntament el nostre malestar per algunes decisions preses recentment per aquest consistori i la manera com se’ns han comunicat. Creiem que la decisió de retallar la subvenció al transport escolar, que permetia als alumnes de segon de Primària de participar en els cursos de natació en horari lectiu programats per tots els centre públics de Sant Cugat, suposa un greuge entre escoles de la mateixa població. També lamentem la decisió de no prorrogar l’obertura del punt d’accés a la biblioteca del CEIP Catalunya, que fa les funcions de biblioteca de barri, quan encara no hi ha una oferta alternativa que permeti als ciutadans d’aquest districte de seguir comptant amb un accés més proper i directe al servei de préstec de la xarxa de biblioteques de la Diputació. Finalment, volem protestar per la manera com s’han decidit i comunicat els canvis que afecten a les activitats infantils del Casal de Cultura que, segons l’Ajuntament, no tenen una altra sortida que tornar a les instal·lacions del CEIP Catalunya.\nVolem fer constar que des de l’AMPA estem disposats a trobar solucions alternatives perquè el barri i els nostres fills puguin seguir comptant amb els mateixos drets i serveis que els habitants del centre de Sant Cugat. Demanem la possibilitat de negociar aquestes decisions que semblen preses unilateralment per l’Ajuntament i a continuació detallem el contingut de l’última reunió mantinguda amb les representants municipals.\nEl 8 de setembre de 2010 a les 17 hores de la tarda, la direcció i l’AMPA del CEIP Catalunya es van reunir amb dues tècniques de les regidories de Cultura i Ensenyament de l’Ajuntament de Sant Cugat, Maria Farriol i Rosa Pitarch. L’Ajuntament ens havia convocat amb dos dies d’antelació per comunicar-nos –un cop ja s’ha iniciat el curs escolar- que s’ha pres la decisió de traslladar les activitats extraescolars d’infantil de P-3, P4 i P-5 del Casal de Cultura a les instal·lacions del CEIP Catalunya (a excepció del Taller de Plàstica de P-5) perquè se’ls ha concedit una subvenció per impartir cursos PTT i necessiten l’espai per muntar tota la infraestructura necessària. Tot això a partir del dia 27 de setembre de 2010, per tant una vegada començat el curs i la necessitat de col·locar aquests nens a l’escola dins un espai adequat.\nVolem fer constar que aquest canvi de seu dels casals dels més petits implica:\n1. Els nens no canvien d’espai físic, no “tallen” amb l’escola perquè continuen al mateix espai. Molts pares hi estan en desacord.\n2. Actualment el Casal disposa d’unes instal·lacions molt bones per tal que els nens d’infantil desenvolupin les activitats extraescolars en condicions adequades. Després de patir tots els inconvenients de les obres d’ampliació del Casal, ara se’ns priva de poder-lo aprofitar plenament.\n3. No s’ha informat als pares de manera correcte ni adequada ni amb temps suficient.\n4. Hi ha molts pares que no estan d’acord amb aquesta nova ubicació perquè no es correspon amb els serveis que es van contractar i pagar per avançat (tot un trimestre, ja en el mes de juliol) quan van decidir que els seus fills participessin en activitats extraescolars. Les condicions de l’equipament i l’espai per aquestes activitats han estat canviades sense ser consensuades ni comunicades.\n5. Les famílies que tenen fills de diverses edats participant en activitats extraescolars en el mateix horari es trobaran que l’hora de recollida els coincidirà en dos centres diferents.\n6. Quan en etapes anteriors els pares havien demanat a l’Ajuntament la possibilitat d’organitzar el casal infantil a les instal·lacions de l’escola Catalunya, la resposta que sempre se’ns va donar és que NO ERA POSSIBLE, NO ERA VIABLE, NO ERA CORRECTE. L’últim cop va ser durant la trobada amb Maria Farriol en el primer semestre de 2009 per parlar de les activitats extraescolars pel curs 2009-2010. Ara resulta que no és únicament POSSIBLE i VIABLE, si no que és OBLIGATORI, IMPOSSITIU I NO NEGOCIABLE.\nA la reunió del dia 8 de setembre també es va parlar sobre el tancament del punt d’accés de la biblioteca al districte de Mira-sol, ubicat a les instal·lacions del CEIP Catalunya, se’ns va comunicar que al concurs convocat per gestionar aquest servei (el plec surt el dia 01/11/2010), les bases ja no contemplen el recurs pel Punt d’Accés de Mira-sol, que finançava el cost de la persona que es fa càrrec d’aquest servei de 16.30 hores a 19.15 hores. Un servei que permet que els nens en facin ús tant per fer deures, estudiar, fer consultes (llibres i/o ordinadors) i que funciona com a biblioteca per a tot el barri. Recordem, a més, que al Casal de Mira-sol tampoc no disposen de cap mena d’aula d’estudis ni de biblioteca tal com havia de ser quan l’Alcalde va inaugurar l’ampliació del Casal de Mira-sol fa ja un temps.\nDavant la previsió que la nova biblioteca de Mira-sol no s’inauguri fins l’any que ve, creiem que s’hauria d’haver previst intentar donar servei al barri fins que el nou servei estigui actiu. L’Ajuntament al·lega que aquest recurs, que fins ara assumien, no els correspon perquè el punt depèn de la Xarxa de Biblioteques de la Diputació. Potser hagi de ser l´AMPA de l’escola qui es faci càrrec del cost de mantenir aquest Punt d’Accés obert?\nFinalment, les representants de l’AMPA de l’escola Catalunya a la reunió del dia 8 de setembre també va intentar trobar solucions per garantir la continuïtat del curset de natació en hores lectives que fins ara s’oferia a tots els alumnes de segon de Primària dels diferents CEIP de Sant Cugat. La retallada pressupostària ha eliminat el servei de transport que traslladava aquests alumnes fins a la piscina municipal. Es va demanar a les representants de l’Ajuntament la seva col·laboració per poder garantir, com a mínim, que el servei d’autocars de línia municipals poguessin traslladar aquesta cinquantena d’alumnes fins el centre per no haver de suspendre l’activitat. Es tracta d’alumnes menors de 12 anys, per tant tenen el transport públic gratuït, i la parada de l’autobús és al costat de l’escola així que ens va semblar que podria ser una solució provisional al problema que ens permetria seguir amb els cursets. La proposta no va comptar amb cap mena de complicitat per part de les esmentades representants de l’Ajuntament que tampoc no va aportar cap altre solució i ens ha obligat a comunicar als pares la cancel·lació de l’activitat un cop començat el curs escolar. Volem recordar també que aquest problema ens l’hauríem estalviat si s’hagués pogut complir amb les previsions de les obres de construcció de la nova piscina de Mira-sol. Aquest endarreriment també ens ha ocasionat com a AMPA altres problemes pràctics d’organització de les activitats extraescolars que oferim a l’escola.\nPer tot això, l’AMPA del CEIP Catalunya, reunits en data 8 de setembre de 2010, decideix fer arribar aquesta carta a l’Ajuntament per assegurar-nos que els màxims responsables de les regidories implicades estan assabentats dels greuges que estem patint, com a barri i com a famílies de l’escola Catalunya. Creiem que amb diàleg i voluntat de consens arribarem a un acord que no traslladi les retallades pressupostàries als serveis, la cura i l’oferta educativa dels nostres fills.\nEn cas de no tenir resposta en breu i, perquè considerem que la situació és greu i exigeix una resposta urgent, hem acordat que convocarem mesures de protesta i comunicarem el nostre malestar als mitjans de comunicació.\nLi agraïm l’atenció i esperem que tots aquests inconvenients trobin una solució ràpida que anirà en benefici dels nostres fills i de tot el barri.\nSant Cugat del Vallès, 8 de setembre de 2010


Espai Dona posa en marxa la campanya “Deixa’m jugar, deixa’m ser” - Nou Horta\nEspai Dona posa en marxa la campanya “Deixa’m jugar, deixa’m ser”\nDimecres, 12 Desembre 2018 10:00\tEscrit per Redacció Publicat en Burjassot-VAL Vist 183 vegades\nDesembre serà un mes d’activitats per a Espai Dona, el servei integral d’atenció a la dona de l’Ajuntament de Burjassot dirigit des de la regidoria d’Igualtat per Lluna Àrias. Un mes en què el servei municipal ha posat en marxa la campanya “Deixa’m jugar, deixa’m ser” i en el qual ha programat el contacontes, ”El cofre de la igualtat”, el dijous 13 de desembre a la Casa de Cultura a les 18 hores.\nPensat per a xiquets de 3 a 12 anys, “El cofre de la igualtat” és un contacontes amb valors d’igualtat i superació que arriba a Burjassot de la mà de Rebombori que portarà al municipi un cofre ple de contes amb princeses que s’enfronten a dracs en lloc de quedar-se tancades a la torre; un superheroi que no té qui li cusa els calçotets, però això no pot detindre la seua lluita contra el mal, de manera que aprén a cosir ell mateix o un munt de homes durs que no amaguen els seus sentiments, perquè saben que la nostàlgia, la por, la frustració o el plor no són signes de feblesa.\nAixí mateix, Espai Dona està desenvolupant la campanya “Deixa’m jugar, deixa’m ser” que, a través d’un tríptic que es repartirà en els centres educatius i municipals de Burjassot, té com a objectiu el sensibilitzar a les famílies de menors que els joguets no tenen sexe.\nUn mes molt intens per a Espai Dona que, en cada acció que realitza, continua treballant per la igualtat efectiva entre dones i homes.\nModificat el Dimecres, 12 Desembre 2018 10:01\nMés en esta categoria: « El Betlem Municipal de Burjassot está a la disposició dels visitants\tL’AV Mestre Lope- Josep Carsí celebra el Nadal amb un taller i la visita del Pare Noel »


La Generalitat destinarà dos milions d’euros per a ajudes a la Vall d’Albaida - TV Digital Ontinyent\n15 maig 2021 - 16:19 h\nInici Economia La Generalitat destinarà dos milions d’euros per a ajudes a la Vall...\nEl Govern valencià, presidit pel socialista Ximo Puig, destinarà 1.932.032 € per a ajudes directes a autònoms i microempreses de 32 municipis de la comarca de La Vall d’Albaida.\nLes ajudes s’emmarquen dins del Pla Resisteix en el qual es destinaran 160 milions d’euros per a ajudar els sectors més afectats per les restriccions. La nova iniciativa beneficiarà 45.000 autònoms i 23.000 empreses de la Comunitat Valenciana.\nDels 32 municipis valldalbaidins que poden acollir-se al Pla resisteix, el que més ajudes percep és Ontinyent amb 806.540€. Rebran també ajudes significatives altres com ara Benigànim (144.867€); L’Olleria (142.858); Albaida (129.962€); Bocairent (112.611€) i Aielo de Malferit (78.867€).\nPer a la Secretaria Autonòmica d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Consum, Rebeca Torró : “La Generalitat està adoptant les mesures que la pandèmia ens obliga, però sense oblidar els sectors que més afectats estan per les restriccions”.\nEstes noves ajudes es gestionaran mitjançant els ajuntaments. Els autònoms podran rebre una ajuda directa de 2.000 euros per autònom o microempresa (inferior a 10 treballadors). L’import augmentarà en 200 euros per cada empleat a càrrec.\nLa Generalitat subvencionarà el 62,5 % de la quantitat que es destinarà a cada municipi. L’ajuntament es comprometrà a una aportació del 15% i el 22,5% restant anirà a càrrec de la Diputació provincial corresponent.\nPer a Torró, secretària general del PSPV-PSOE d’Ontinyent: “la coordinació entre administracions és necessària. Des del Govern valencià s’assumeix la major part de la despesa i s’aposta per la proximitat en la gestió que els ajuntaments ofereixen al ciutadà. Esperem que els ajuntaments de La Vall d’Albaida s’adherisquen al Pla Resisteix i posen en marxa, el més aviat possible, la convocatòria”.\nEn aquest sentit, el secretari d’organització del PSPV-PSOE en La Vall d’Albaida, Antonio Esquinas, ha valorat “positivament aquesta iniciativa del Govern de Ximo Puig. Hem de ser diligents i eficaços perquè les ajudes arriben ràpid als autònoms i les microempreses, que formen gran part del nostre teixit empresarial”.\nArticle anteriorMés de 2.000 alumnes ja participen en el concurs literari AMIC-Ficcions\nArticle següentOntinyent rebrà 806.000 euros amb el ‘Pla Resisteix’ de la Generalitat Valenciana en suport als sectors més afectats


El xut que va destrossar Hongria - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nGOLS QUE HAN FET HISTÒRIA · GOL 4\nEl xut que va destrossar Hongria\nHelmut Rahn va marcar per tombar l'equip més abassegador de la història\njordi agut 10.07.2014 | 12:10\nPer molts torneigs de futbol que s´hagin fet a la història és difícil que trobem un equip tan favorit per aconseguir el triomf com l´Hongria del 1954. L´Aranycsapat, l´equip daurat entrenat per Gusztav Sebes, va arrasar a Europa durant cinc anys. No va participar en el mundial de Brasil ´50, però va guanyar l´or amb una gran facilitat als Jocs Olímpics d´Hèlsinki, el 1952, i havia estat el primer equip que havia vençut Anglaterra a domicili, amb un 3-6 a Wembley que va entrar a la història del futbol.\nL´equip magiar era màgic. Amb la introducció d´una figura que avui ens és tan coneguda com el fals nou, en la personal de Nandor Hidegkuti, disposava d´una davantera extraordinària que completaven Czibor, Kocsis, Puskas i Toth, un porter fabulós com Gyula Grosics, i d´altres jugadors de complement. El Honved, el gran equip del moment, era qui n´aportava més.\nLa resurrecció alemanya\nAlemanya, ara amb el cognom Federal, tornava a l´alta competició després de la Segona Guerra Mundial. El tècnic, Sepp Herberger, havia configurat un equip basat en el Kaiserslautern, gran conjunt del moment, però amb aportacions de molts equips per intentar fer un bon paper. Sobre el paper no tindrien res a fer contra els hongaresos i d´altres rivals, com uruguaians o brasilers, però era un moment de reafirmació nacional després del gran conflicte bèl·lic.\nEn una primera fase estranya, els dos equips es van trobar i Hongria va vèncer per 8-3. No era gaire significatiu perquè els alemanys van jugar amb suplents. Els magiars van tenir més problemes per passar ronda amb partits complicats amb Brasil i Uruguai i Alemanya va anar creixent fins arribar al partit decisiu del campionat.\n«La meravella de Berna» és el partit més important del futbol alemany. La Mannschaft era la víctima propiciatòria un 4 de juliol plujós al Wankdorf Stadion de la capital suïssa. I més quan Hongria es va avançar amb un gol de Puskas, en aprofitar un rebot als 4 minuts, i un altre de Czibor, en treure partit d´una errada del porter Turek, als 6.\nAl minut 20, però, el partit ja estava empatat. Morlock es va avançar a Grosics i va fer l´1-2 i Rahn va rematar una pilota morta després d´una falta de Schäfer al porter hongarès per empatar. El duel va ser increïble, ple d´ocasions, sobretot d´Hongria, que el porter Turek va arribar a desviar fins i tot amb la cara, i dos pals, d´Hidegkuti i Kocsis, que van fer créixer la llegenda dels pals quadrats d´aquell estadi.\nTot es va decidir al minut 84. En un contraatac alemany, el defensa Lantos rebutja una centrada des de l´esquerra i la pilota cau a peus del jugador del Rot-Weiss Essen Helmut Rahn, que jugava d´extrem dret. Para la pilota, finta l´entrada d´un defensa i xuta amb l´esquerra per superar l´estirada de Grosics. La sorpresa més gran de la història dels Mundials, polèmica anys després per estudis sobre un possible dopatge dels alemanys, era un fet.


Quàdruple play: quatre serveis en un | Consumer\nQuàdruple play: quatre serveis en un\nEls principals operadors de telecomunicacions preparen plans per oferir paquets de comunicacions globals als usuaris finals\nL’anomenat”Quàdrupleplay” és una oferta comercial dels operadors detelecomunicacions per donar als usuaris una solució quesatisfaci totes les seves necessitats. Aquest paquet comercial comprènquatre serveis de telecomunicacions: les trucades des de telèfons fixos, l’accés a Internet, la televisió digital i la telefonia mòbil.\nEn la passada\noperadors de telecomunicacions van començar la seva activitat comercial\namb ofertes de paquets de serveis que comprenien l’accés a\nInternet juntament amb el servei de veu mitjançant una línia de telèfon\nfixa. Amb posterioritat, a aquest paquet bàsic de comunicació es\nli va agregar un servei de televisió per cable o mitjançant tecnologia\nIP. Aquestes ofertes, denominades “Triple play”, s’han fet populars en els últims cinc anys\nAra, amb la integració de la telefonia mòbil en el paquet comercial, l’anomenat “Quàdruple play” és un dels principals moviments comercials que busca concentrar els serveis de telecomunicacions en un\nmateix operador i amb una sola factura mensual. A Espanya, amb la\nentrada dels denominats Operadors Mòbils Virtuals (OMV), els operadors de telecomunicacions que no disposaven d’una infraestructura pròpia de mòbils poden oferir aquest servei amb acords i sense necessitat de desplegar les seves pròpies xarxes.\nLa configuració del paquet\nno és fixa, sinó que parteix d’una tarifa bàsica a la qual se sumen\nserveis addicionals, com una quantitat de minuts per realitzar\ntrucades al mes mitjançant diferents bons, accés a paquets\npreconfigurados de canals de televisió o la quantitat de megaoctets\ncontractats per a l’accés a Internet.\nOfertes regulades per la UE\nEuropea ves-la per que\nels serveis dels operadors siguin beneficiosos per els\nconsumidors i no suposin una distorsió del mercat de les\ntelecomunicacions. A Espanya, la Comissió del Mercat\nde les Telecomunicacions (CMT) és l’encarregada de regular el\n“Quàdruple play”. D’altra banda, a pesar que alguns\noperadors promocionen l’accés a Internet mòbil des de les llars\ncom si fos similar a un accés de banda ampla fixa, la Comissió\nEuropea considera que aquest tipus de connexions pertanyen\na diferents mercats i estudia regular aquests casos.\nEl “Quàdruple play” busca centrar els serveis de telecomunicacions en un mateix operador i en una única factura\ncontractar un paquet\nque conjumini molts serveis de telecomunicacions al voltant d’un\núnic operador pot suposar un avantatge en disposar d’una única\nfactura o aconseguir una quantitat de serveis a un preu inferior\nque si es contractessin de forma independent. No obstant això, en el cas d’una incidència amb l’operador, el\nusuari podria deixar de rebre accés complet al seu servei de\ntelecomunicacions. Perdria així el telèfon fix, el mòbil, la\ntelevisió i l’accés a la Xarxa. També per a aquests casos la\nComissió Europea vol desenvolupar una legislació específica.\nOferta combinada, però no integral\nA Europa, empreses com Belgacom expliquen\namb ofertes de “Quàdruple play”. A Espanya, encara que en\nel passat varis operadors nacionals van llançar ofertes puntuals, en\nl’actualitat cap dels principals compta amb aquests quatre\nserveis integrats ni disposen de paquets unificats que els\nagrupin. En la majoria dels casos, aquests serveis es proposen de forma\nindependent i es combinen determinats paquets que acaben per resumir-se en una única factura, només si així ho demana el client.\nTelefónica, no obstant això, sí ofereix serveis “de Quàdruple play” en alguns mercats de Llatinoamèrica, però no a Espanya, on es pot contractar Imagenio -el canal de televisió per IP, la linea fixa i l’ADSL s’engloben en un paquet, però la telefonia mòbil cal signar-la per separat amb Movistar-.\nJazztel disposa d’un servei “Triple play” amb accés a Internet,\ncridades de veu i televisió digital a través de Jazztelia TV.\nDesprés, a aquest paquet bàsic se li poden afegir\ncomplements, com a accés a canals de pagament i el servei de\nMòbil. D’aquesta forma, els usuaris poden disposar d’un “Quàdruple play”. Una oferta\nsimilar és la d’ONO, operador de cable.\nOrange disposa d’un paquet comercial denominat “Tot\nen un“, amb línia ADSL, televisió digital i\ncridades de veu. Com a oferta puntual, dona connexió a Internet mòbil\nmitjançant un mòdem USB i una targeta prepagament de cinc gigaoctets de\namb un paquet comercial denominat “Vodafone\na casa“, que permet realitzar trucades des del mòbil al mateix\npreu que des del telèfon fix, sempre que l’usuari es trobi en la seva llar o zona on l’operador hagi marcat com la seva estació de telefonia més propera. Fora d’aquesta cobertura, les trucades es comptabilitzen al preu estipulat segons el pla contractat per a telefonia mòbil. Aquest servei pot combinar-se amb l’accés a Internet mitjançant ADSL, que es completa amb un encaminador amb capacitat per suportar un mòdem USB d’Internet mòbil. No obstant això, Vodafone no ofereix serveis de televisió digital propis, sinó d’altres operadors com a Digital +.\naccés operadores-ca play-ca serveis telecomunicacions


La importància de tenir una assegurança de vida – Catalunya Diuprou\nLa importància de tenir una assegurança de vida\nMoltes persones han perdut els seus éssers estimats avui dia per la pandèmia que afecta a gairebé tothom, persones que han mort sense tenir moltes de les seves coses a el dia, entre elles un testament o una assegurança de vida que pugui ajudar els seus supervivents en la seva absència.\nI és que en l’actualitat hi ha una gran quantitat de persones que es troben passant-la molt malament perquè han perdut moltes de les seves seguretat, el seu treball, els seus éssers de vida, els seus assegurances mèdiques, així que cal ser previnguts i pensar una mica en el futur, al menys aquesta ha de ser un dels ensenyaments que ha de deixar la pandèmia en tots nosaltres.\nLes assegurances de vida són molt fàcils de pagar\nEn l’actualitat hi ha moltes empreses que ofereixen la possibilitat d’adquirir una assegurança de vida, i els mateixos s’adapten als ingressos de les persones, de manera que no necessàriament has de ser milionari per tenir una bona assegurança de vida, i és que es tracta d’una assegurança que es paga en quotes mensuals, addicional a això tu tries la suma que vols que rebin les teves beneficiaris.\nTambé és molt important deixar molt bé estipulat qui seran els beneficiaris de l’assegurança de vida i en quin percentatge es farà aquest benefici i que algú responsable sàpiga sobre aquesta assegurança o de preferència que ningú ho sàpiga, sinó que si s’arriba perdre la vida, llavors l’empresa d’assegurances es comuniqui directament amb els beneficiaris.\nI és que s’han donat molts casos en què alguns beneficiaris pro l’afany de cobrar ràpid els diners de l’assegurança de vida d’un familiar, l’assassinen, per això és que cal saber bé a qui se li deixa aquests diners, i ho millor és fer les coses sense haver de dir-ho.\nTenir un testament és un acte de previsió\nEls testaments són molt importants, i és que encara que no es tingui certa edat avançada en la qual es considera ja s’està molt a prop de la mort, sinó també a qualsevol edat, especialment quan es comencen a adquirir béns i es comença a consolidar un patrimoni .\nI és que gràcies a un testament els diners que tinguis en vida serà passat just a qui ho desitgis quan ja no estiguis en aquest pla terrenal, es tracta d’una decisió que pot evitar molts problemes en el futur, especialment entre famílies.\nPerquè amb un testament s’evita el problema que alguns familiars s’apoderin dels teus béns i que altres no gaudeixin de la mateixa, a més si el teu desig és que alguna persones que no té una filiació amb tu, pugui ser també beneficiari del teu testament.\nTenir estalvis pot ser beneficiós també\nEn plena època de pandèmia vam veure com moltes persones a l’quedar-se sense feina es van quedar pràcticament al carrer, ja que vivien de el dia a dia, el que suposa pensar que eren persones que mai van pensar que s’anaven a quedar sense feina i que desconeixien el concepte de l’estalvi.\nDe manera que s molt important poder tenir estalvis que ens permetin enfrontar certes situacions inesperada, com un acomiadament laboral, una malaltia i fins i tot la mort d’un familiar.\nLos catalanes se preocupan por cómo serán sus fiestas navideñas en plena época covid-19\nOpciones para celebrar en navidad en Cataluña de forma segura


Mor una escaladora després de patir un accident al Castell de Subirats, a l’Alt Penedès\nEls fets van ocórrer el passat diumenge, 28 de gener, al migdia\nper Redacció dimarts, 30 de gener 2018 - 12:40h | Actualitzat a 30/01/2018 16:22h\nEls bombers han acudit al lloc dels fets per rescatar a la víctima | Bombers de la Generalitat\nUna dona de 39 anys va morir diumenge passat, 28 de gener, al voltant de les 21 hores de la tarda, segons han informat fonts familiars de la víctima al 'CatalunyaDiari.cat'. La jove va patir un greu accident mentre escalava a una paret pròxima al Castell de Subirats, a l’Alt Penedès, fet que li va produir múltiples lesions.\nLa víctima va ser traslladada en estat crític a l’Hospital de Bellvitge barceloní instants després del succés i dos dies després els metges han acabat determinant la mort de la dona, que presentava múltiples ferides al cos.\nBombers i Mossos, al lloc dels fets\nEls fets van succeir el migdia del passat diumenge, 28 de gener. La dona, de fet, va tenir l’accident als volts de les dues del migdia i un company de la víctima, que es trobava escalant amb aquesta, va donar l’alerta al servei d’emergències 112.\nInstants després del succés, diverses dotacions dels Bombers de la Generalitat i dels Mossos d’Esquadra es van personar a la zona boscosa on es va produir el xoc. Així mateix, al Castell de Subirats també hi va acudir el Grup d’Operacions Especials (GRAE), segons relata el mitjà citat anteriorment.\n(Nota Premsa) Una escaladora rescatada en estat crític a Subirats (Alt Penedès). #Bomberscat hi ha actuat amb 4 dotacions i l'helicòpter de rescat #GRAE i #GEM https://t.co/CfXVFeOyx9 pic.twitter.com/2zWqTL6aWS\n— Bombers (@bomberscat) 28 de enero de 2018\nEls equips de rescat, doncs, van procedir a extreure l’escaladora de la paret, ja que aquesta s’havia quedat penjada en aquesta després de l’accident.\nVa despenjar-se de la paret\nAquesta va despenjar-se de la paret mentre escalava, que segons relaten era annexa al Castell de Subirats, i es va produir diverses ferides d’alta gravetat. Els cossos de rescat —el Servei d’Emergències Mèdiques (SEM) i el Grup d’Emergències Mèdiques dels Bombers (GEM)—, van atendre-la ràpidament i van realitzar-li diverses maniobres de reanimació pulmonar.\nAixí mateix, la víctima va ser traslladada a l’Hospital de Bellvitge i, 48 hores després, la dona de 39 anys no ha pogut superar les adversitats i ha acabat morint a causa de l’accident.\nÚLTIMA HORA: Primera reacció de Mariano Rajoy a l'ajornament de la investidura\nURGENT: Ja se sap tota la veritat sobre com va morir Jon Barcena


Llagostera Ràdio - 4 estudiants gironins dissenyen un sistema de control que permet evitar obstacles a persones en cadira de rodes\n4 estudiants gironins dissenyen un sistema de control que permet evitar obstacles a persones en cadira de rodes\nFoto de família entre els joves inventors, l'Arnau, les noies que han preparat el pla d'empresa i el director del CEE de Palau. / Foto: Gerard Vilà (ACN)\nArticle Anterior L'Ajuntament de Girona farà pedagogia per estendre els horaris europeus a diferents sectors i equipaments de la ciutat\nSegüent Article L'Ajuntament de Llagostera ja ha enderrocat la casa que estava adossada a la muralla\nEl que fins ara només era "quelcom impensable" per a la Cloti Montgrí i el seu marit s'ha convertit en realitat.\nL'Arnau, el seu fill de 19 anys afectat per una paràlisi cerebral i una ceguera total, ha aconseguit millorar la seva autonomia.\nTot plegat gràcies a l'enginy de quatre estudiants de l'IES Montilivi de Girona. L'Àlex Sánchez, en Pau Ruscalleda, l'Enric Isard i en Xavier Llopart han aconseguit que es pugui moure en espais petits amb la seva cadira de rodes, sense la supervisió permanent d'un educador o un familiar. La clau és un sistema de sensors que detecta els obstacles que es troba l'Arnau pel camí.\nSi durant el recorregut apareix un impediment a la dreta sona un avís greu, si és a l'esquerra el so és més agut i en funció de la proximitat l'alerta es torna més repetitiva. "La veritat és que vam buscar si hi havia algun precedent de sistemes similars, però no en vam trobar, així que podem dir que hem començat de zero", assenyala l'Àlex Sánchez.\nDe fet, els quatre joves s'han inspirat en l'aplicació que molts vehicles tenen, i que facilita l'aparcament. Els sensors van connectats a dos altaveus que estan instal·lats a la part posterior i que són els encarregats d'avisar l'Arnau. A més, els quatre estudiants han incorporat un connector que permet escoltar música. "Sabem que li agrada molt i per això ho vàrem posar", ha destacat Sánchez.\nLa Cloti Montgrí assenyala que l'invent ha estat "un gran pas endavant" per a l'Arnau, ja que no ha d'estar contínuament vigilat, cada cop que es vol moure amb la cadira elèctrica. La mare reconeix que el sistema no li permetrà sortir al carrer sense vigilància, però es mostra "molt satisfeta" amb "les grans possibilitats" que se li obren.\nEn aquest sentit, la Cloti espera que "d'aquí pocs anys" s'hagi pogut avançar en aquest camp i, per tant, el que s'ha iniciat aquest divendres amb l'Arnau sigui "el començament d'una millor qualitat de vida" per a persones que pateixen malalties que les obliguen a estar en cadira de rodes.\nAquest sistema surt d'un projecte de final de cicle dels estudis de Manteniment Electrònic que imparteix l'Institut Montilivi de Girona. Els quatre joves, però, han comptat amb el suport d'un altre grup d'alumnes més del mateix centre.\nEs tracta de quatre noies, que han acabat el Cicle Superior d'Administració i Finances, i que han preparat un pla empresarial per poder fer realitat la comercialització del sistema.\nUna d'aquestes estudiants és la Mireia Giol que ha explicat que han creat l'empresa Rolling for me, tot i que no s'han constituït, ja que era part del treball final de cicle que havien de fer. "Calculem que es necessiten 3.000 euros entre els socis i un crèdit de 25.000 euros, per tirar endavant l'empresa", ha destacat. Giol espera que "algú hi vulgui invertir" perquè "és una idea solidària i rendible".\nLa seva companya de curs l'Emma Molet ha explicat que Rolling for me és una empresa pensada per a personalitzar les cadires de rodes. "Vam veure que no n'hi havia cap i vam pensar que seria una bona opció", ha conclòs Molet.


Avui hem fet la tercera sessió de la Setmana de la Mobilitat Segura escolar a l'escola Margalló.\nPer començar el matí, amb els nois i noies de 1r hem fet al gimnàs de l'escola una sessió pràctica de com creuar per un pas de vianants, amb i sense semàfor i/o amb els senyals d'un policia. Després a classe, i un cop comprovat tot el que han aprés aquests dies amb nosaltres, els hem regalat la làmina per pintar 'Dóna color al teu carrer' a més d'un cinturó de seguretat de joguina, el Cintunino Clac.\nA 5è han realitzat una pràctica virtual de conducció en bicicleta, on a més de les normes bàsiques, han aprés els diferents tipus de bicicletes i equipament que hi ha; a més de les comprovacions bàsiques abans de realitzar una sortida en bici. Han destacat la Claudia i la Laia de 5è A que han estat les que més puntuació han fet dels dos grups.\nFinalment, a 3r primer hem fet una nova activitat anomenada Civisme i seguretat al transport públic on els participants han treballat el concepte de civisme en general i aplicat al transport públic en particular. Després, amb l'ajuda dels nostres amics Àlex, Marc i Paula del 'Ho tens clar', han vist la utilitat dels reflectors quan es camina de nit o amb poca llum. Després, amb uns reflectors que els hem regalat, ho han experimentat a classe. A la foto els podeu veure experimentat amb els reflectors a classe.


gener | 2019 | Escola Cavaller Arnau\nLectures del dia de la pau\nEl dia 30 de gener vam celebrar el dia de la pau. Els infants van cercar i/o inventar frases relacionades amb aquest tema. Aquestes es van llegir a l’hora d’esmorzar i es van col·locar a les portes de les aules una vegades comentades amb els i les alumnes.\nDurant aquest curs escolar hem anat a la biblioteca municipal i ens hi hem trobat els gegants Gaudí i Galderic. La bibliotecària ens ha preparat diverses activitats. Després hem estat mirant i llegint contes i llibres de coneixement.\nEns agrada descobrir noves històries!\nCliqueu a sobre… Llegeix més»\n1r, 2n, 3r, 4t, 5è, 6è, General, Infantil, P3, P4, P5, Portada, Primària Biblioteca 0\nA P3 EXPERIMENTEM AMB GLAÇONS DE COLORS\nAquest 2n trimestre els alumnes de P3 estem treballant l’hivern. Entre d’altres activitats i experiments, hem realitzat glaçons de colors.\nL’Objectiu d’aquesta experiència és:\nTreballar amb els diferents estats de l’aigua (de líquid a sòlid i de sòlid a líquid) com també amb les diverses temperatures.\nPintar i… Llegeix més»\nGeneral, Infantil, P3, Portada experimentació, P3 0\n5è B collim raves!\nDesprés d’alguns mesos tenint-ne cura, regant-los, treien les males herbes i veient com creixen… hem pogut collir els raves! Després de rentar-los hem fet un petit tast a l’aula i ens hem emportat algun cap a casa.\nEls i les alumnes… Llegeix més»\n5è, General, Portada, Primària hort 0\nELS I LES ALUMNES D’EDUCACIÓ INFANTIL ANEM A SANT ANTONI!\nEl passat 5 de desembre, els i les alumnes d’educació infantil, vàrem fer la tradicional sortida de tardor a Sant Antoni.\nVàrem poder gaudir d’un matí fantàstic, observant l’entorn que ens envolta, i en especial, les fulles de la tardor.\nQuan vam arribar, vam esmorzar per tal… Llegeix més»\nInfantil, P3, P4, P5, Portada Sant Antoni 0\nEls i les alumnes de P5 fem sushi!!!\nLa passada tarda del dijous 13 de desembre, la classe de l’arc de Sant Martí ens vam endinsar a Japó!!!\nEls pares de l’Anna Rovira ho van fer possible gràcies a les seves explicacions, d’una de les coses que millor coneixen: El sushi!\nVam aprendre el significat… Llegeix més»\nInfantil, P5, Portada Sushi 0\nEl patinatge a 3r\nEls i les alumnes de 3r hem treballat el projecte del patinatge. Entre moltes activitats alguns/es hem portat patins i hem ensenyat als companys i companyes tot allò que sabem fer amb rodes als peus a la pista del pati. També hem tingut la visita… Llegeix més»\nL’AMPA obsequia l’escola amb un hivernacle.\nL’AMPA ha obsequiat l’escola amb un hivernacle, gràcies a una subvenció atorgada per l’Ajuntament, que s’ha ubicat a l’actual hort que cultiven els i les alumnes del centre.\nAquest permetrà ampliar el ventall de possibilitats del cultiu a l’aire lliure que es porta a terme fins… Llegeix més»


Red Rose Apartments Timisoara Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSplaiul Grivitei nr 6, Ghiroda, Timisoara, Romania, 300295 - Veure al mapa\nMés informació sobre Red Rose Apartments\nBen posicionat a Ghiroda, Red Rose Apartments és un lloc ideal d'inici d'excursions a Timisoara. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Red Rose Apartments asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Red Rose Apartments.


Avís Legal - Fotomaton Barcelona\nEl titular d’aquesta website és “Mejor que Mejor, S.L.”, con domicilio en C/Tulipa 11, 08193 de Cerdanyola del Vallès (Barcelona), con número de NIF: B62454780, inscrita en el Registro Mercantil de Barcelona en el tomo 33543, folio 99, hoja B229796. Correo electrónico de contacto info@fotomatonbarcelona.es.\nLa informació continguda a www.fotomatonbarcelona.es, constitueix un servei d’informació dels diversos serveis que ofereix “Mejor que Mejor, S.L.” (des d’ara “Fotomatón Barcelona”) en l’àmbit del lloguer de fotomatón per esdeveniments socials.\nL’accés al Web www.fotomatonbarcelona.es implica l’acceptació de les condicions d’ús que en cada moment es trobin vigents en aquesta Web.\nEl codi font, els dissenys gràfics, les imatges, les fotografies, les animacions, el software, els textos, així com la informació i els seus continguts que es recullen en www.fotomatonbarcelona.es estan protegits per la legislació espanyola i la normativa de drets de propietat intel·lectual i industrial a favor de “Fotomatón Barcelona” i no es permet la reproducció, total o parcial, d’aquesta Web, ni el seu tractament informàtic, comunicació pública, distribució, difusió, modificació, transformació o descompilació, sense el permís previ i per escrit del seu titular, “Fotomatón Barcelona” de conformitat amb els articles 8 i 32 Llei de Propietat Intel·lectual.\nL’usuari, única i exclusivament podrà utilitzar el material que aparegui en aquesta Web pel seu ús personal i privat, quedant prohibida la seva utilització amb finalitats comercials o per incórrer en activitats il·lícites. Tots els drets derivats de la propietat intel·lectual estan expressament reservats per “Fotomatón Barcelona”.\n“Fotomatón Barcelona” vetllarà pel compliment de les anteriors condicions i pel correcte ús dels continguts presentats en el seu portal, exercint totes les accions civils i penals que li corresponguin en el cas d’infracció o incompliment d’aquests drets per part de l’usuari.\nL’accés a la pàgina Web o la seva utilització no implica una recollida de dades personals de l’usuari per part de “Fotomatón Barcelona”. No obstant, es comunica que, en el cas que “Fotomatón Barcelona” sol·liciti dades personals, s’informarà degudament a l’usuari conforme s’estableix en el Reglament General de Protecció de Dades i altra normativa d’aplicació relativa a la protecció de dades.\nLes Dades Personals que recull “Fotomatón Barcelona” en els diferents tipus de formularis, seran tractats amb la finalitat de donar resposta a la sol·licitud realitzada per l’interessat, així com pel manteniment de la relació que si s’escau s’estableixi, i la gestió, administració, informació, prestació i millora dels serveis que decideixi contractar.\nPer a una informació més detallada en quant a la Protecció de Dades, haurà d’accedir a la nostra “Política de Privacitat”\n“Fotomatón Barcelona” ha pres les mesures de caire tècniques i organitzatives necessàries per garantir la seguretat de les dades i evitar la seva alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat, tenint en compte l’estat de la tecnologia, la naturalesa de les dades emmagatzemades i els riscos als quals es troben exposades, ja provinguin de l’acció humana o del mitjà físic o natural.\n“Fotomatón Barcelona” disposa de perfils en diferents xarxes socials, per tant hem d’advertir a l’usuari que totes aquelles dades que publiqui en aquests perfils seran vistes per tots aquells usuaris que interactuïn o consultin amb aquests perfils, tinguin aquests o no el seu propi perfil a la xarxa social, ja que tots els perfils de “Fotomatón Barcelona” són públics. En conseqüència, tota la informació i continguts publicats per l’usuari en els perfils de “Fotomatón Barcelona”, serà objecte de comunicació a la resta d’usuaris per la mateixa naturalesa del servei. Li recomanem que consulti les Polítiques de Privacitat de les xarxes socials abans d’utilitzar aquests serveis.\nEn el cas que l’usuari enviï informació de qualsevol tipus a “Fotomatón Barcelona”, sobretot en el cas de dades de tercers, a través de les xarxes socials, aquest declara i garanteix que està legitimat a enviar aquesta informació i que no infringeix cap dret de propietat intel·lectual, de marca, de patent, secret comercial, o qualsevol altre dret de tercer, que la informació no té caràcter confidencial i que no danya o ofèn a tercers.\n“Fotomatón Barcelona” només es responsable i garanteix la confidencialitat, seguretat i tractament de les dades conforme la legislació vigent, respecte a les dades recollides directament de l’usuari, no tenint cap mena de responsabilitat respecte dels tractaments i posteriors usos que la xarxa social pogués efectuar.\n“Fotomatón Barcelona” no es responsabilitza dels possibles danys o perjudicis que puguin succeir com a conseqüència de l’ús dels continguts de la Web, sent d’exclusiva responsabilitat de l’usuari que accedeixi a aquests.\nEn el mateix sentit, “Fotomatón Barcelona” no es responsabilitza dels possibles perjudicis que es puguin derivar de l’ús d’una versió no actualitzada o defectuosa del navegador, d’interrupcions en la connexió que es produeixin durant la transmissió de dades, virus informàtics, avaries o desconnexions en el funcionament del sistema telemàtic, de blocatges causats per deficiències o sobrecàrregues de línies telefòniques, així com de danys provocats per terceres persones mitjançant intromissions no autoritzades.\nLa Web de “Fotomatón Barcelona” conté enllaços a d’altres pàgines Web que puguin resultar d’interès pels usuaris. “Fotomatón Barcelona” no assumeix cap responsabilitat sobre aquests enllaços, no podent garantir el compliment de polítiques de privacitat adequades, motiu pel qual l’usuari accedeix al contingut de les referides pàgines Web en les condicions d’ús que es fixin en les mateixes i sota la seva exclusiva responsabilitat.\n“Fotomatón Barcelona” no es fa responsable de l’incompliment de qualsevol norma aplicable en la qual pugui incórrer l’usuari en el seu accés al Web www.fotomatonbarcelona.es i/o en l’ús de les informacions contingudes en ella.\n“Fotomatón Barcelona” es reserva el dret a interrompre o denegar discrecionalment, en qualsevol moment i sense necessitat d’avís previ, l’accés de qualsevol usuari als continguts d’accés restringit, quan concorrin algunes de les circumstàncies descrites.\nTots els enllaços o links, hipertextual, framing o qualsevol altre tipus de connexió virtual a través de xarxes de telecomunicació des de qualsevol Web a la nostra pàgina Web, haurà de ser sol·licitada i autoritzada prèviament i per escrit per “Fotomatón Barcelona”, i si no n’hi ha, els enllaços que s’estableixin en aquesta Web, hauran de fer-se a la seva pàgina d’inici.\n“Fotomatón Barcelona” procura revisar periòdicament el contingut dels seus enllaços. No obstant, és impossible conèixer en tot moment el contingut concret dels enllaços proposats. Per aquest motiu sol·licitem la col·laboració de qualsevol usuari que accedeixi als referits continguts en el supòsit que aquests poguessin ser contraris a la legalitat vigent, moral o ordre públic, informant-nos a través del següent correu electrònic info@fotomatonbarcelona.es.\nEn definitiva, l’usuari és l’únic responsable de l’ús que realitzi dels serveis, continguts, enllaços (links) i hipertextos inclosos al Web www.fotomatonbarcelona.es.\n“Fotomatón Barcelona” es reserva la facultat a tota hora, sense necessitat d’avis previ, d’efectuar modificacions i actualitzacions de la informació continguda a la seva Web o a la seva configuració i presentació. Així mateix es reserva el dret a suspendre temporalment, i sense que sigui necessari previ avís, l’accessibilitat a la Web per raons d’una eventual necessitat i per efectuar operacions de manteniment, reparació o millora.\n“Fotomatón Barcelona” es reserva el dret a incloure o retirar de manera total o parcialment de la Web, qualsevol informació a la seva exclusiva discreció.\nPer totes aquelles qüestions que puguin sorgir amb motiu d’interpretació, execució o eventual incompliment de les presents condicions d’utilització, els usuaris, amb renúncia a la seva pròpia jurisdicció, i amb independència del lloc on sorgeixi qualsevol disputa, es sotmetran expressament a la competència i jurisdicció dels jutjats i tribunals de Cerdanyola del Vallès.


La màgia dels Terrats torna amb circ, dansa, teatre i música - Teatre Barcelona\nAnar a veure teatre, circ o dansa als Terrats en cultura no és com fer-ho en un altre espai qualsevol. Es converteix en tot un ritual, en una altra manera de viure la ciutat. És més, la gran majoria de gent que hi va, repeteix. Molts, fins i tot s’apunten a cegues a la programació que impulsen Lola Armadàs, Anna Piferrer i Isaias Fanlo, els cul inquiets que des de 2013 van de terrat en terrat cercant nous espais per la cultura.\nAls Terrats en cultura no s’hi val arribar cinc minuts abans de la funció, mirant el mòbil i amb el cap a un altre lloc. El públic està convocat mitja hora abans, se’l convida a una copa i un pica-pica, a interactuar amb l’espai (cada funció un de diferent) i gaudir de les vistes des d’un espai de la ciutat que, en ser una casa particular, mai han tingut. I això és el que reivindiquen: “els Terrats no són només espectacles culturals, és una altra manera de viure la ciutat”. De fet, ja va néixer amb aquest doble objectiu, impulsar una nova manera de consumir cultura i recuperar els terrats,”uns espais que anys enrere havien tingut molta vida i que ara s’han perdut”. També hi ha un altre factor: “a banda de la crisi econòmica, també hi ha una crisi en el consum de la cultura. Les institucions decimonòniques del gran teatre estan força obsoletes, la gent vol la proximitat amb l’artista”, asseguren Lola Armadàs i Anna Piferrer. Estan convençudes que el públic busca més una experiència, que no pas un espectacle. Això no vol dir que els espectacles que s’hi fan no puguin tenir una altra vida a l’escenari. Aquesta temporada dos espectacles dels Terrats –Pequeños Monstruos de Marilia Samper i Kabarett Protokoll d’Helena Tornero– han fet el salt al teatre, un, a La Villarroel i l’altre al Círcol Maldà.\nÉs més, en la programació d’aquesta temporada són dos espectacles de teatre els que baixen de l’escenari per pujar al terrat. El primer, a més, es farà coincidint amb les jornades del Dia de l’Orgull Gai i amb la complicitat de Pride Barcelona. És El Esperanza de la companyia Teatro de Cerca, que es va poder veure a la Sala Fènix i es qüestiona, entre altres coses, si la por pot enfonsar l’amor. L’altre coincideix amb una altra data significativa, el 18 de juliol. És Et vindré a tapar, l’obra de Roger Ribó i la companyia Espai en Construcció que va exhaurir entrades i prorrogar a La Vilella amb la història de tres dones que s’han d’enfrontar a la dura realitat de la postguerra.\nLa programació d’aquesta temporada, però, comença amb una proposta de circ que juga amb les geometries físiques i psíquiques, l’Acrometria de la companyia Psirc. Després Anna Rodríguez i el seu No sé pas si això és pot dir… enllaçaran la dansa i el circ en una proposta amb música en directe que presenta una figura femenina que es debat entre la tendresa i la bèstia. No serà l’únic espectacle de dansa. Tres propostes de microdansa: Funus d’Ana Paula Ricalde, Insieme de Joahn Volmar i Tempus de Rudi Cole i Júlia Robert s’uniran en un mateix terrat. També hi serà el Niño de Elche, un artista multidisciplinar que combina el cant i el “toque” flamenc amb la performance, la poesia, la lliure improvisació, el minimalisme, la cançó d’autor, el rock, el cant en moviment o l’electrònica. La música també serà molt presenta a Este julio nació en agosto, un viatge ple de textures sonores amb la guitarra d’Aníbal Martínez que donen suport a les històries de Julio Cortázar, en una suggerent lectura de Joaquín Daniel.


Casserres es declara “Buti Friendly” – Berguedà Online\n22/03/2019 22/03/2019 Redaccio\t0 Comments\nJa fa temps que la ciutat de Barcelona s’ha declarat “Veg–Friendly“, és a dir, ciutat amiga de la cultura vegetariana i vegana. Així ho va aprovar el consistori Barceloní a proposta d’ERC i amb els vots a favor de Barcelona en Comú, CiU, PSC i CUP.\nLa resposta a la nostra comarca ha vingut de l’ajuntament de Casserres. Aquest matí, l’alcalde, Josep Colillas, ha explicat en una roda de premsa que Casserres serà el primer municipi “Buti Friendly” de Catalunya. El batlle ha explicat que s’iniciaran una sèrie de campanyes molt similars a les que es duran a terme a Barcelona per a promoure l’alimentació vegetariana, però canviant la verdura per botifarres: _A Barcelona es creuen molt guays amb la seva campanya de “els dilluns sense carn.” Nosaltres proposem “els dijous botifarra amb ous.”_\nUn altre dels punts forts de la filosofia “Buti Frienly“, serà la prohibició total als vegetarians i vegans d’atabalar als consumidors de carn. L’alcalde ho ha explicat així: _No tenim res en contra d’ells. Que mengin el que vulguin. Però a fer el pallisses, que se’n vagin a Puig-reig. Menja i deixa menjar._\nJosep Mª Altarriba detingut com a alcalde de Sant Esteve de les Roures\n← La fira de Sant Josep de Gironella exhibirà dos “Transformers”\nEl PP presenta el nou NOGUERATOR T800 com a alcaldable per Berga →


Finalitza el programa de formació #YouthCanDoIt impulsat per l'empresa Kolau - Balaguer Televisió\nAquest divendres s’ha fet entrega al CEI de Balaguer dels diplomes als participants del programa de formació YouthCanDoIt, programa impulsat pel balaguerí Danny Mola, creador de l’empresa californiana Kolau. Jordi Ignasi Vidal, alcalde de Balaguer, valora molt positivament l’experiència de realitzar aquest curs a Balaguer i agraeix la implicació de Danny Mola en aquest curs que espera que tingui continuïtat a la capital de la Noguera.\nEn total han acabat el programa 11 alumnes, dels quals alguns han sortit amb un contracte laboral com és el cas del Jordi, que en els pròxims dies començarà a treballar a l’empresa Kolau, promotora del curs. Per aquest alumne l’experiència tot i la seva duresa ha estat molt satisfactòria.\nLa resta d’alumnes que han finalitzat del curs, realitzaran pràctiques en empreses catalanes tutelades per professionals del sector. El curs també ha posat en contacte als alumnes amb professionals del sector, que ha permès obrir-los les portes al món laboral.\nEl programa que va començar el passat març ha finalitzat amb bons resultats, amb 11 alumnes preparats per treballar en el món de la programació i amb pronòstics de què el programa de tingui continuïtat.


Bomb Prank - Joc Bomb Prank Gratis\nJoc Bomb Prank\nSi t'ha agradat Bomb Prank , no dubtis a provar un d'aquests jocs:\nComença el compte enrere i la bomba que estàs intentant lliurar encara no ha estat lliurada? Emocionant i divertit joc de sorra multijugador, la bomba que es va encendre, els que volen mantenir-se allunyats d'ella, però la bomba només es pot passar entre cada jugador, pots lliurar la seva cosa perillosa i calenta a altres en els últims segons?\nGaudeix de l'increïble Bomb It juliol! Col·loca bombes i elimina als oponents. Juga diferents maneres de joc i desbloqueja tots els èxits!\nBomb It juliol\nDestrueix tants tancs com puguis amb la fúria dels tancs\nCol·loca bombes C4 en qualsevol lloc de el pont. Espera al fet que les tropes enemigues creuin, després detonélas. Vola el 100 % d el pont i elimina a totes les tropes per obtenir 3 estrelles. Característiques:\n- Tema addictiu\n- Nivells desafiants\n- Explota exèrcits, camions militars i tancs!\nEn aquest joc necessites transportar bombes amb el camió. Però el terreny és dur i amb rugositat i la conducció serà dura. Intenta equilibrar el camió i vigilar per no deixar caure la bomba o passar el temps donat per a cada nivell, o perdrà.\narcade obstacles en 3d Multijugador Arena bombes


4YFN 2019: Agenda per a emprenedors del Mobile World Congress | betevé\nDel 25 al 27 de febrer el recinte firal de de Montjuïc acull la fira 4 Years from Now dins el Mobile World Congress 2019\nTxell Partal Maresma | diumenge, 3 de febrer del 2019, a les 21.13\nAquest mes de febrer Barcelona acollirà el Mobile World Congress 2019, la fira de mòbils més important del món. A més, durant aquest esdeveniment Barcelona acull tot d’activitats complementàries, com la sisena edició del 4YFN (4 Years from Now). Tindrà lloc del 25 al 27 de febrer al recinte firal de Montjuïc, a l’avinguda de la Reina Maria Cristina.\nEl 4YFN està pensat com una plataforma de negoci entre les empreses emergents. És el millor aparador tecnològic per a aquells emprenedors que volen donar a conèixer les seves idees. Els experts afirmen que és una fira pensada per inspirar-se, aprendre i compartir idees amb alguns dels emprenedors i inversors més destacats.\nÉs un mercat per a la innovació, en què es reuneixen representants mundials de grans empreses, inversors i incubadores per tal de planificar el seu futur. Més de 18.000 metres quadrats. L’any passat hi van anar un total de 107.000 persones provinents de 250 països i més de 2.400 empreses.\nHoraris 4YFN 2019\nLa fira estarà oberta del 25 al 27 de febrer. Els expositors i personal del 4YFN podran accedir a l’interior del recinte a partir de les 8 h. En canvi, els visitants no ho podran fer fins a les 9 h. La fira restarà oberta fins a les 20 h per a tothom.\nVaga de metro a Barcelona pel Mobile World Congress 2019\nEntrades del 4YFN 2019\nLa fira està pensada per a gent emprenedora, però tothom qui ho vulgui pot accedir-hi si compra l’entrada.\nVisitor pass (299 euros): És l’entrada bàsica de la fira. Inclou accés a l’àrea d’exhibició, així com a les conferències i tallers. A més, inclou una entrada per al Mobile Word Congress el 28 de febrer, l’últim dia de la fira. També podran veure els premis del 4YFN\nVIP pass (399 euros): A més del que ofereix l’entrada bàsica, els que tinguin aquest tiquet podran accedir els espais de reunions privades. I a l’hora de fer les inscripcions hi podran accedir pel registre ràpid.\nInvestor pass (499 euros): Aquesta entrada està pensada per als inversors: tenen tota la resta, però, a més, podran accedir al saló dels inversors i els espais destinats a les “start-up”.\nAcademic pass (89 euros): Aquesta és una entrada pensada específicament per al sector educatiu. Per això, per accedir a la fira amb aquesta entrada s’haurà d’acreditar que estàs estudiant.\nHealty Summit pass (350 euros): Un accés dissenyat específicament per a aquelles persones que, a més d’anar a la Cimera Digital de Salut i Benestar, vulguin accedir a veure i conèixer el 4YFN.\nDurant els tres dies que duri el 4 Years from Now es faran desenes de conferències i xerrades relacionades amb la tecnologia mòbil. Pots consultar l’agenda de la fira per dies aquí:\nÀrea de descobriment: És un espai pensat per millorar els projectes i donar-los a conèixer. Hi ha diversos espais. Per exemple, unes taules on exposar el projecte i rebre l’assessorament i orientació pràctica per pensar l’estratègia empresarial, el màrqueting o el finançament. També hi ha un altra opció, que és presentar el teu projecte davant d’un grup d’inversos, empreses o socis potencials.\nDatathon: Vols aprendre sobre l’anàlisi de dades? Aquesta fira ofereix 12 hores de classes impartides per professionals de primer nivell.\nOn és el 4YFN 2019?\nEl 4YFN tindrà lloc al recinte firal de Montjuïc, a l’avinguda de la Reina Maria Cristina.\nPlànol de la Fira durant 4 Years from Now\nDes de l’aeroport es pot agafar l’Aerobús fins a la plaça d’Espanya cada cinc minuts. I per anar-hi des del MWC, l’organització ha programat un servei gratuït de bus cada 10 minuts per connectar les dues fires.\n— emprenedors — Mobile World Congress — tecnologia


La celebració de la Diada de Sant Jordi a Lisboa homenatja la figura de José Saramago - Aqui Catalunha\nPolíticaRelacions exteriors del govern català\nLa celebració de la diada de Sant Jordi a Lisboa homenatja la figura de José Saramago\nL'acte forma part de les Celebracions del Centenari de José Saramago (1922-2022), Premi Nobel de Literatura portuguès.\nLa celebració de Sant Jordi a Lisboa homenatjarà l'escriptor José Saramago\nLa Delegació de la Generalitat de Catalunya a Portugal organitza un cicle de memòria històrica al Museu d'Aljube\nEl tema català a la premsa portuguesa\nLa delegació del Govern de Catalunya a Portugal anuncia l'acte de l'11 de setembre\nJosé Saramago serà el protagonista de la celebració de la diada de Sant Jordi a la capital portuguesa. Per a l'organització de l'acte, el Delegació del Govern de Catalunya a Portugal es va unir al Xarxa de biblioteques de Lisboa, a Biblioteques de Barcelona, à Fundació José Saramago i à Càtedra d'escriptor a Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). “Aquesta sinergia en l'organització, sumada al fet que la celebració s'emmarca en la commemoració de la Centenari de José Saramago dóna a l'esdeveniment una forta rellevància a nivell nacional portuguès i converteix la celebració de Sant Jordi a Lisboa en la més important celebrada fora de Catalunya”, subratlla Rui Reis, delegat de la Generalitat de Catalunya a Portugal.\nVal la pena llegir: L'Associació Cultural de Catalunya prepara la commemoració presencial de la diada de Sant Jordi\nL'acte tindrà lloc a la Biblioteca Palácio Galveias, el dia 23 d'abril, a la tarda. La vida i l'obra de José Saramago són el tema de conversa entre periodista i escriptor Francesc Escribano i l'escriptor Miguel Real. La moderació està a càrrec del crític literari i col·laborador de Público, Isabel Lucas. Dins l'àmbit de l'acte, un fragment de la Lectura de la predicació de Sant Jordi que José Saramago va proclamar l'any 2004 a Barcelona. L'actriu Lavínia Moreira dramatitza la llegenda de Sant Jordi, acompanyada de Tiago da Neta a la guitarra portuguesa.\nO Diada de Sant Jordà és una data imprescindible en el calendari cultural de Catalunya. Coincideix amb el Dia Mundial del Llibre, el 23 d'abril, i és una tradició molt arrelada a la societat catalana. Seguint la tradició de la llegenda, només aquest dia es venen més d'1,5 milions de llibres i més de 6 milions de roses. A més de la seva importància en el calendari cultural, la diada de Sant Jordi també és considerada per molts com el “dia de Sant Valentí” a Catalunya.\nA Delegació del Govern de Catalunya a Portugal representa, defensa i promou els interessos generals de Catalunya i dóna suport a les entitats, empreses i ciutadans catalans a Portugal. La Delegació promou i coordina les relacions bilaterals amb les autoritats de la República Portuguesa, així com amb altres governs descentralitzats, en l'àmbit de les competències de la Generalitat de Catalunya, amb l'objectiu de defensar els interessos de Catalunya i afavorir la internacionalització de la seva economia, cultura i coneixement... Va ser creat el 16 de juny de 2015.\nLisboa, 19 d'abril de 2022 | Comunicat de premsa enviat amablement per Delegació del Govern de Catalunya a Portugal al portal de notícies Aqui Catalunha.\nDelegació del Govern de Catalunya a Portugal\nText anteriorPere Aragonès diu que la “República Catalana” és la “millor proposta” perquè Catalunya “avança”\nText següentL'Associació Cultural de Catalunya organitza la presentació del nou llibre