Convocatòria pràctiques becades en la UA - 22/2018. Pràctiques en Empreses i Institucions\nConvocatòria pràctiques becades en la UA - 22/2018\nUnitat de Pràctiques\nPerfil d'empreses i institucions\nGuies per a gestions en UA Cloud\nPrograma Mobilitat Aitana - Erasmus + pràctiques\nConvocatòries Erasmus + Pràctiques\nInformes sobre resultats\nAltres convocatòries de pràctiques\nPràctiques a la UA (per a estudiants UA)\nPràctiques Programa Càtedra Germà Bernàcer\nBeques Pràctiques Fundació ONCE - CRUE\nPràctiques en la UA (incoming students)\nMobilitat per a pràctiques Programa Campus Iberus\nPràctiques en el MAEC\nPràctiques en Conselleria d'Habitatge\nPràctiques en Conselleria d'Agricultura\nEnllaços a altres programes d'interès\nREFERÈNCIA: PRA- 22 / 2018-2019\nData de publicació en el BOUA: 29-11-2018\nCONVOCATÒRIA DE LA UNIVERSITAT D'ALACANT PER A LA REALITZACIÓ D'UNES PRÀCTIQUES EXTRACURRICULARS BECADES AL DEPARTAMENT D’INFERMERIA PER A COL·LABORAR EN TASQUES D’INVESTIGACIÓ I DOCÈNCIA EN SIMULACIÓ CLÍNICA\n15-01-2019: Resolució definitiva de la convocatòria de pràctiques.\n08-01-2019: Resolució provisional amb barem, amb l'assignació provisional de les pràctiques. S'obri un termini de 3 dies hàbils a partir de l'endemà a aquesta publicació per a presentar reclamacions a través d'escrit presentat en Registre General o els Registres Auxiliars, en la Seu d'Alacant o a través de la E-administració en UACloud (E-Administració>Tràmits>Generals>Instància genèrica).\n20-12-2018: Convoquem als/es candidats/es admesos/es, a l'entrevista que serà dimarts, 8 de gener de 2019, a les 11.00 hores en la Sala de Reunions del Pavelló d'Alumnat.\n18-12-2018: Llista definitiva de sol·licituds admeses i excloses\n11-12-2018: Llista provisional de sol·licituds admeses i excloses. S'obri un termini de 3 dies hàbils a partir de l'endemà a aquesta publicació per a presentar reclamacions a través d'escrit presentat en Registre General o Registres Auxiliars, en la Seu d'Alacant o a través de la E-administració en UACloud (E-Administració>Tràmits>Generals>Instància genèrica).\nOferir unes pràctiques extracurriculars becades al departament d'Infermeria amb la finalitat de facilitar a l'alumnat la possibilitat d'aplicar i complementar els coneixements adquirits durant la seua formació acadèmica, i afavorir l'adquisició de competències que el prepare per a l'exercici d'activitats professionals, en facilite l'ocupabilitat i en fomente la capacitat d'emprenedoria. El projecte formatiu, les activitats proposades i les condicions són les següents:\nCol·laboració en tasques de recerca i docència en simulació clínica de les titulacions grau, màster i expert que requereixen del recurs de la simulació clínica d'alta fidelitat, en els quals imparteix docència el departament durant el curs acadèmic 2018/19.\n2. Nombre de places, durada de les pràctiques, horari i beca:\nNombre de places: 1.\nJornada: 15 hores/setmana, en horari de dilluns a divendres, de matí i de vesprada.\nData d'inici prevista de les pràctiques: a partir de gener de 2019, amb una duració de 6 mesos, prorrogables.\nBeca: 250 € bruts mensuals.\nEstudiants de la UA matriculats/es durant el curs 2018-2019 en el 4t curs del Grau en Infermeria, o alumnes de Màster Universitari en Emergències i Catàstrofes; Màster Universitari en Recerca en Ciències de la Salut o Màster Universitari en Envelliment Actiu i Salut. O alumnes matriculats en alguna línia de Doctorat en la qual participa el departament d'Infermeria.\nComplir els requisits per a poder realitzar unes pràctiques extracurriculars segons la normativa aplicable (Normativa de Pràctiques Externes de la Universitat d'Alacant).\nLa dotació màxima per a aquesta beca és de 1.500 € per a la beca, i es troba consignada en el pressupost del departament d'Infermeria de la Universitat d'Alacant, en l'orgànica 33404B0001. L'execució d'aquesta dotació està supeditada a la disponibilitat de liquiditat de la UA. La subvenció assignada a cada ajuda s'ajustarà al que disposa la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, a les regulacions, requisits i termes establits per les normes de funcionament intern de la UA i al que estableix aquesta convocatòria.\nLes sol·licituds, dirigides a la vicerectora d'Estudiants i Ocupació (Annex III) es podran presentar en el Registre General de la Universitat o en les oficines auxiliars, situades en les secretaries de centre, en la Seu d'Alacant o a través de l' E-administració en UACloud (E-Administració>Tràmits>Generals>Instància genèrica), en el termini de 5 dies hàbils comptadors a partir del següent de la publicació d'aquesta convocatòria en el Butlletí Oficial de la Universitat d'Alacant (BOUA).\n- Fotocòpia del DNI, del NIE, o si no disposen d'aquest últim, fotocòpia del Passaport o d'un altre document del país d'origen que acredite la identitat, edat i nacionalitat.\n- Fotocòpia de la documentació que acredite el compliment dels requisits establits en el barem i dels mèrits al·legats.\nLa llista de sol·licituds admeses i excloses es publicarà en la pàgina web de la unitat de Pràctiques https://sa.ua.es/va/practicas-empresa/altres-convocatories-en-la-ua.html una vegada finalitzat el termini de presentació de sol·licituds i es donarà un termini de 3 dies hàbils per a les possibles esmenes a partir del següent de la data de publicació.\nLa resolució definitiva es publicarà en aquesta pàgina web, i la persona seleccionada tindrà/les persones seleccionades tindran un termini de 5 dies hàbils a partir del següent de la data de publicació per a acceptar la beca i presentar la documentació necessària per a la tramitació de les pràctiques i dels pagaments de la beca i l'alta en Seguretat Social, documentació que se li requerirà/se'ls requerirà a través d'un avís en el correu electrònic de la UA.\nQui desitge renunciar a les pràctiques i a la beca, haurà de comunicar-ho per escrit i exposar-ne exposant les causes al Vicerectorat d'Estudiants i Ocupació, en els 5 dies següents a la publicació de la resolució de la convocatòria.\nContra la convocatòria, les bases i els actes administratius que se'n deriven, que esgoten la via administrativa, pot interposar-se recurs contenciós administratiu davant el jutjat contenciós administratiu d'Alacant que hi siga competent, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que estableix l'article 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, i potestativament podran interposar recurs de reposició en el termini d'un mes comptador des de l'endemà al de la publicació de la present, davant del rector, de conformitat amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques . Tot això sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.\nAlacant, 29 de novembre de 2018


Dissenya el teu pla de comunicació amb perspectiva de gènere – CoAgenda\nHome /Events/Dissenya el teu pla de comunicació amb perspectiva de gènere\nDissenya el teu pla de comunicació amb perspectiva de gènere\nAmb aquesta activitat aprendrem a plantejar, desenvolupar i executar un pla de comunicació en totes les seves fases amb una metodologia que combina teoria i dinàmiques pràctiques. Aquesta activitat compta amb hores d’assessorament personalitzat.\nEl format del taller formatiu és de 16 hores formatives i 9 hores d’acompanyament o tutories del 5 al 19 de novembre en horari de matins. Els horaris i la configuració dels acompanyaments s’acorda el primer dia de taller entre les persones assistents i el formador/a.\nActivitat orientada a persones que estan desenvolupant o treballen dins del que anomenen economies transformadores i que volen desenvolupar el pla de comunicació del seu projecte/servei i a professionals de la comunicació que volen incorporar coneixements sobre perspectiva de gènere i comunicació transformadora.\nDes del Dimarts 05 de novembre de 2019\n09.30 h - C/ Llacuna 162-164 , emprenedoria\nFins al Dimarts 19 de novembre de 2019\nadreca: C/ Llacuna 162-164 , emprenedoria


EL NOSTRE FEAC: de setembre 2021\nWEBINAR FEAC 1\nEncetat un nou curs, i dins del Programa Família-Escola, Acció Compartida (FEAC), el proper octubre us presentarem el butlletí 104, amb el lema Entornar l’escola.\nEn aquest primer webinar del curs FEAC-Santillana, relacionat amb el butlletí, Anna M. Rifà convidarà els participants a tenir cura de la relació de les famílies amb l’escola i oferirà eines per tenir cura de nosaltres mateixos i gaudir de més benestar emocional.\nPracticar l'atenció en el dia a dia ens ajudarà a viure la plenitud del moment present.\nUs animem a participar-hi per tal de començar un nou curs envoltats d’esperança i amb les piles “carregades”.\nCap d'Àrea Pastoral i sòcio-educativa de la FECC\nPublicat per PASTORAL JMJ a 22:50 Cap comentari:\nEl FEAC, un ENTORN D'ESPERANÇA.\nQuan ens trobem? Les trobades FEAC seran un dimecres al mes, a les 17:30h a la mateixa escola (servei de guarderia a càrrec del Voluntariat-ApS de la nostra escola). Ens dividim per grups d’edat dels fills, per a poder concretar millor cada etapa i aprofundir en la realitat del moment en què vivim.\nSi voleu participar, només cal omplir el formulari penjat a l'Alexia. Qualsevol inquietud, no dubteu en adreçar-vos al correu pastoral@santandreu.manyanet.org\nNo us oblideu que hi ha un CONCURS DE FOTOGRAFIA!!!\nPublicat per PASTORAL JMJ a 22:53 Cap comentari:


octubre de 2006 – Quasi un bloc\nMes: octubre de 2006\nA vegades les administracions tiren endavant grans projectes amb molt de rebombori mediÃ tic (grans objectius, grans inversions), que a l’hora de la veritat o són fum o han errat completament el tret.\nEn canvi, hi ha d’altres projectes que, sense tenir tan rebombori mediÃ tic poden ser a la llarga molt més útils per als ciutadans, tot i que romandrÃ n en segon terme, o no visibles al primer cop d’ull.\nUn d’aquests projectes, per exemple, és el cercador d’administracions públiques de l’AOC: és un cercador que indexa continguts de les diferents administracions catalanes i que després es posa a disposició de les mateixes. Això té avantatges evidents:\nde cara a l’Ajuntament, aquest pot descarregar la feina de cerca i indexació de continguts del web en el metacercador. Per ajuntaments amb pocs recursos, pot suposar un gran estalvi.\ndes del punt de vista del ciutadÃ això permet, per exemple, que des del web d’un ajuntament es tingui accés a tota la informació i serveis continguda en el web d’Ã mbit municipal, però, i això és molt important, també a tot el seguit d’informacions i serveis que d’altres administracions de rang superior poden oferir, per tant, podrem trobar tota la informació de l’Ajuntament, de la Generalitat, de l’Estat, sobre un concepte en un sol lloc. El ciutadÃ percep l’administració com un únic ens que posa tota la informació al seu abast, que és el que interessa.\nAltres projectes, com la comunicació de canvis de domicili (expedició de volants de padró) no només entre administracions, sino també amb d’altres, com per exemple els amb serveis sanitaris, poden ajudar també a oferir un millor servei a aquells que canvien de població o que acaben d’arribar.\nLa integració dels diferents serveis i informacions que genera i poseeix cada adminstració, i la comunicació entre elles, pot tenir uns efectes molt més positius dels que s’acostuma a pensar, no tot és el gran germÃ que espia i creua informacions.\nAquesta e-administració “oculta”, tot i que no tan visible i, per tant, no tant rendible polÃticament, produeix uns beneficis tangibles: pot estalviar realment temps, diners i desplaçaments als ciutadans, que és del que es tracta.\nPublicat el 19/10/2006 19/10/2006 Categories e-administració2 comentaris a e-adminstració “oculta”\nL’adquisició de YouTube per part de Google és un exemple de la importÃ ncia que els continguts multimèdia i els serveis associats estan agafant a la xarxa. Sembla que el ritme de creixement d’aquest serveis, l’ús que se’n fa, i la importÃ ncia econòmica que comporten serÃ proporcionalment superior al de la xarxa “escrita”, o, si ho preferiu, als continguts escrits en els propers temps.\nIlustrant aquesta notÃcia en un reportatge del 3/24, Alfons Cornella comentava l’altre dia que aquest creixement és degut a que la gent no té temps de llegir tot allò que es produeix, cosa que no passa amb el continguts multimèdia, que son d’una “digestió” més fÃ cil.\nDeixant de banda la diferència de formats i la facilitat del format audiovisual per fer arribar qualsevol missatge, el component d’espectacle que ens enganxa de seguida visualment, ajustant-nos, doncs, únicament al contingut, és vÃ lid l’argument de la falta de temps? Per veure un vÃdeo també cal dedicar-hi temps i certa atenció, i de seguida ens podrÃem trobar amb el mateix problema si pretenem visualitzar tota la producció multimedia abastable a la xarxa…\nLa qüestió no és tant el temps que cal dedicar a llegir, per molt limitat que aquest sigui, sino que cada vegada ens orientem més cap a una cultura on el que es prioritza son petites pÃndoles audiovisuals que no requereixin gaire atenció, la versió “cultural” del fast food. AixÃ, el problema es converteix en l’esforç i la dedicació que calen quan es llegeix, igual que amb els llibres o els articles de premsa escrita (mÃnimament seriosa). En el cas que els continguts multimèdia estiguin fets a consciència i pretenguin transmetre un missatge i produir una reflexió posterior, serÃ necessari el mateix esforç i dedicació, en canvi, si els continguts no són més que la versió digital i en xarxa de “VÃdeos de primera” la perdurabilitat del missatge (i el missatge en si) tendiran a zero.\nNo és un problema de format (audiovisual o escrit) sino dels continguts associats al format. I, en aquest sentit, el format multimèdia sembla més tendent a la banalització del contingut.\nPublicat el 16/10/2006 Categories Societat, Vida en xarxa1 comentari a Xarxa multimèdia i xarxa escrita\nLa xarxa ens permet aprofundir i engrandir el nostre sistema democrÃ tic. No només ens permet mantenir converses i escoltar opinions diferents de les nostres, sino que ens permet debatir-les, apropar-nos a altres idees i opinions, intentar entendre-les o debatir-les.\nI això no és només entre “votants”. La xarxa ens permet també apropar-nos més als polÃtics que porten les regnes del sistema: podem veure què pensen, parlar-hi, discutir-hi, fora dels canals habituals, fora de les rodes de premsa, els comunicats, els congressos i els mÃtins. És clar que això no ho fan tots, només aquells que tinguin el temps, les ganes i la valentÃa d’obrir-se a la gent. Amb un blog, per exemple.\nPer això les declaracions de la presidenta de Microsoft Ibèrica, Rosa Garcia, sobre el perill que pot tenir la relació entre polÃtics i internautes, sorprenen:\n[…] advirtió ayer de las “peligrosas” consecuencias que puede generar la “relación democrática” entre polÃticos y ciudadanos a través de las nuevas tecnologÃas, como el correo electrónico, porque “ciudadano no equivale a internauta” actualmente.\nGarcÃa, que participó en Málaga en el primer congreso ‘Sociedad del Conocimiento y Democracia’, explicó que el problema está en que los dirigentes polÃticos podrÃan confundir la información que reciben mediante este tipo de infraestructuras tecnológicas, utilizadas por una minorÃa de la población, con las opiniones del conjunto de la ciudadanÃa.\nEstÃ clar que els dirigents polÃtics no són tontos, i no confondrÃ n les opinions o les inquietuds d’una part de la població amb les del total. Si, a més, tenen un blog, vol dir que coneixen mÃnimament el món de la blogsfera i la xarxa en general, i per tant, saben que només hi ha un subconjunt de la població representant (un subconjunt actiu, interessat, participatiu, però subconjunt al cap i a la fi).\nPerquè, doncs, a titllar de perillosa la “relació democrÃ tica” entre polÃtics i ciutadans? Perquè ens hi podem apropar més? Els tanquem en una gÃ bia de cristall tecnològica per tal que no puguin veure i observar la societat de prop? Què es pot esperar, però, d’aquells que s’omplen la boca amb la neutralitat tecnològica quan veuen perillar el seu estÃ tus, el seu quasi-monopoli sobre els ordinadors.\nAquesta mena de paternalisme tecnològic no és precisament el que convé als nostres polÃtics i a la nostra societat. Deixem que s’obrin nous canals de comunicació, noves vies de contacte, deixem que la nova societat en xarxa entri, ni que sigui a poc a poc, a la polÃtica. De ben segur que tots ho agraÃ¯m.\nI si no, si no en volen fer cas, que després no es queixin de la poca participació. I participació s’ha d’entendre ara no només a l’hora d’anar a votar.\nPublicat el 11/10/2006 Categories Política, Vida en xarxaDeixa un comentari a DemocrÃ cia i xarxa\nInteressant, molt interessant la conversa entre en Mor i en Pere sobre la democrÃ cia. O millor dit, sobre democrÃ cia i xarxa.\nEstic d’acord amb el que en Pere ja apuntava al seu primer post sobre la qüestió: en un món d’abundÃ ncia com és la xarxa, on no cal competir pels recursos, no cal adaptar-se al gust de la majoria, cadascú pot buscar-se les seves pròpies solucions o fabricar-les, cadascú pot buscar la informació allÃ on vulgui i filtrar-la de la manera que desitgi, sense dependre de filtres d’altres, ja siguin editats per periodistes o construits a base de votacions. És una opció més.\nNo ens oblidem, però, que com a món d’abundÃ ncia que és la xarxa és precisament això, una opció més. Tots dos sistemes poden conviure, i que cadascú esculli allò que cregui més convenient. Jo personalment em decanto per les xarxes personals, per les converses i per la informació que prové de persones que em mereixen una confiança perquè han construÃ¯t un diÃ leg coherent. Aquest criteri, a més, el puc aplicar (de fet, l’aplico) no només al món dels bits. També és perfectament aplicable al món real.\nAl món real, però, sÃ que hi ha escassetat de recursos, no hi ha temps ni possibilitats de mantenir una conversa global, d’arribar a consensos sobre temes parlats amb tothom. Grans comunitats com són els estats no poden ser governades per democrÃ cia directa, necessitem la democrÃ cia representativa i el sistema de votacions per escollir els representants, i això es pot aplicar a qualsevol consulta feta a un conjunt gran de població.\nEl problema, però, no són les votacions com a tals. Les votacions no fan més que reflectir la opinió d’una majoria, i és aquÃ on rau el problema, en el criteri de la majoria, és a dir, en el nivell de coneixement (o de coneixements, allò que també es diu educació) que pot tenir una població.\nHi ha una anècdota ilÂ·lustrativa d’intelÂ·ligència colÂ·lectiva(*): en una fira de bestiar, a diferents persones se’ls demana el pes del bestiar. Individualment, pocs encerten o s’hi apropen. Però tenint en compte la mitjana de les respostes, estan molt a prop del pes real. Aquesta anècdota, però, parteix d’una base no escrita: tots els preguntats sabien d’allò que se’ls estava preguntant, tenien cert criteri.\nAixò últim, per desgrÃ cia, sembla que moltes vegades no es pot aplicar a la vida real. SerÃ aquest el bug?\n(*) Recordo l’anècdota però no amb tot detall, sé que l’he llegida en algun lloc però no l’he trobada. Si la trobo, l’enllaçaré.\nPublicat el 10/10/2006 Categories Política, Vida en xarxa3 comentaris a La democrÃ cia té un bug


El passat dissabte vam viure un gran partit i vam guanyar. Les nenes de l'Airina-Sant Pere ens van oferir un espectacle del bo. Van jugar molt i molt bé! La pilota, la van tocar totes i la majoria de nenes van poder encistellar\ntot i que la Lucía va ser qui més punts va aconseguir (va fer un gran partit!). Encistellaven molt més del normal; van aconseguir fer 31 punts!!! Tot un èxit!\nA més, vam tenir la sort d'una nova gran incorporació a l'equip: la Daray! I ja deixa entreveure que és una gran lluitadora i que s'ho pren molt seriosament!\nHauríeu d'haver vist els pares i mares, com vibraven des del públic...! I les nenes de la banqueta, animaven tot cantant cançons i frases molt seves, com ara: "VTV!!!" que vol dir: "Vamos, Todas, Vamos!!!"\nVal a dir que en tot moment es respirava esportivitat per part de tots dos equips i aquí és on es nota que la tasca dels entrenadors va molt més enllà que ensenyar a jugar a bàsquet, sinó que l'objectiu és intentar que creixin com a persones, mitjançant l'esport.\nTambé voldria destacar la bona actuació de l'àrbitre, que en tot moment que pitava alguna cosa, els explicava pacientment i amable el motiu.\nEls crits de joia que van fer les nenes quan l'àrbitre va pitar el final del partit eren el fruit d'una victòria desitjada i treballada des de l'inici de curs... i no només els d'elles...! Entrenadores i pares també ho hauríem fet i de bon grat!\nFelicitats Júlia, Mariona, Rita, Irene, Maria, Lucía, Marina, Abril, Daray i Aina!!! I sobretot, a la Gene i l'Ester, dues grans entrenadores!!!\nMoltes gràcies equip Airina-Sant Pere! Estem tots molt contents!!!


Kvartiranov on Zavokzalnaya Veliky Novgorod Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBolshaya Moskovskaya Street 12, Veliky Novgorod, Veliky Novgorod, Rússia, 173000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Kvartiranov on Zavokzalnaya\nDissenyat tant per oci com per negoci, Kvartiranov on Zavokzalnaya està situat idealment a Veliky Novgorod; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nKvartiranov on Zavokzalnaya també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Veliky Novgorod. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos express check-in/check-out, habitació familiar, ascensor, servei de llançadora.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Kvartiranov on Zavokzalnaya no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Kvartiranov on Zavokzalnaya de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 2000 RUB per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Ruta de l’Isard i les Marmotes | Web oficial de l'Ajuntament de Planoles\nConsistori Infantil Escola\nÍndex de Maduresa Digital\nTURISME, COMERÇ, ALLOTJAMENT, SERVEIS I TRANSPORT\nRuta de l’Isard i les Marmotes\nPunt de partida: collet de les Barraques\nDesnivell ascendent : 146 m\nDesnivell descendent : 146 m\nTemps estimat: 1,5 hores\nTipus d’itinerari: circular\nEs passa per algun espai natural protegit? Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser\nClicant el mapa trobareu tota la resta d’informació necessària per a fer la ruta, descripció, track de GPS, etc.\nDescripció de l’entorn\nA través de la ruta de l’Isard i de les Marmotes a la forest del Pinatar, podrem passejar i conèixer una mica millor les forests arbrades dels solells de la vall del Rigard, i la fauna que hi habita. Aquests espais formen part de la Reserva Nacional de Caça Freser – Setcases, i del Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser.\nPel que fa a la vegetació ens trobem al límit entre el matollar de bàlec i els prats subalpins i alpins. El matoll de bàlec és la comunitat que crida més l’atenció quan floreix, a l’entrada de l’estiu, pel vivíssim color groc que cobreix aquests vessants. És una formació típicament sil·licícola, que té com espècie principal el bàlec (Genista purgans) i trobem també altres espècies com el ginebre (Juniperus communis ssp. Communis). A les parts més altes aquesta formació es converteix en ginebró (Juniperus communnis ssp. alpina) amb bàlec, i hi trobem altres espècies herbàcies com a diverses festuques.\nA les parts culminals d’aquest espai és on s’hi estableixen els Prats subalpins i alpins, formacions herbàcies de curt període vegetatiu especialment adaptades al fet que importants gruixos de neu les colguin durant uns quants mesos a l’any, amb espècies tan característiques com les gencianes (Gentiana sp.) o la regalèssia de muntanya.\nEntre la fauna típica de l’alta muntanya pirinenca l’isard (Rupicapra pirenaica) és, sens dubte, el mamífer més característic. Tot i això, cal dir que no és una espècie exclusiva d’aquests ambients, sinó que prefereix hàbitats més benignes de l’estatge montà i subalpí, però degut a la gran pressió antropogènica, durant anys s’ha hagut de refugiar als indrets més inaccessibles. L’evolució recent de la població d’isards al Pirineu ha estat força espectacular a partir dels anys seixanta, fruit de la protecció que li oferien les Reserves Nacionals de Caça, després d’haver desaparegut de molts indrets durant els anys de la postguerra.\nEls mascles adults d’isard romanen solitaris o en petits grups tot l’any a excepció del període de zel, mentre que els ramats (“cabrades”) de mida molt variable, estan formats per femelles adultes, cabrits i segalls (exemplars de l’any anterior). Estacionalment es poden observar petits grups de mascles joves, a vegades acompanyats de femelles.\nEl període de zel es produeix durant la tardor. Durant el zel els mascles adults s’acosten als grups familiars i realitzen tot un seguit de rituals entre els mascles per marcar la dominància sobre un determinat grup de femelles. La primavera següent, en condicions normals, les femelles porten al món un sol cabrit (excepcionalment dos).\nL’alimentació de l’isard, encara que depèn de l’habitat on es trobi, és fonamentalment herbàcia, però durant els hiverns molt rigorosos pot menjar branques, tiges i fulles diverses que pot trobar sobretot en zones arbrades.\nUna altra espècie que podem trobar en abundància en aquesta zona és la marmota (Marmota marmota). És un rosegador de gran pes (fins a 7kg abans d’hivernar) i mida, que havia desaparegut dels Pirineus al Pleistocè i procedeixen actualment de diferents alliberaments fets als Pirineus de França. El Ripollès és l’extrem més oriental de la seva actual àrea de distribució i no apareix fins al 1987. La majoria de les colònies conegudes es situen en medis supraforestals, per sobre dels 2.000 m, ja que requereix vessants oberts, on tingui visibilitat per a protegir-se dels seus predadors, orientats cap al sud, amb un tipus de terreny on pugui excavar bé els caus. La quantitat i qualitat de les pastures també és fonamental, i és per això que evita els indrets amb herba molt alta.\nEntre els vertebrats que es poden veure en aquests indrets tenen també un especial interès el grup de les aus, entre les quals destaquen: l’àliga daurada (Aquila chrysaetos), el voltor comú (Gypsfulvus) i el trencalòs (Gypaetus barbatus), entre els grans rapinyaires, i altres com el pardal d’ala blanca (Montifringilla nivalis) o la gralla de bec groc (Pyrrhocorax graculus). Entre els amfibis i rèptils típics de l’alta muntanya pirinenca cal anomenar la granota roja (Rana temporaria) i tritó pirinenc (Euproctusasper).


Ajuntament d'Alella - Òrgans de govern\nPortada|Ajuntament|Òrgans de govern\nHi ha diversos tipus d’òrgans, cadascun amb les seves pròpies funcions i el seu particular règim de funcionament.\nSón òrgans necessaris a tots els ajuntaments: l'alcalde, el Ple, els tinents d'alcalde i la comissió de comptes. Si el municipi té més de 5.000 habitants, com és el cas d'Alellla, també formen part dels òrgans de govern la Junta de govern local i les comissions informatives.\nL'ALCALDE: L'alcalde és elegit pel Ple; dirigeix el govern i l'administració municipal i representa la corporació. Té diverses funcions executives i és el cap superior de tot el personal i de la policia local. Ensems a aquestes competències, li correspon entre altres: convocar i presidir les sessions dels òrgans municipals, desenvolupar la gestió econòmica d'acord amb el pressupost aprovat pel ple, sancionar les infraccions d'ordenances, contractar obres i serveis per sota del 10% dels recursos ordinaris del pressupost, atorgar les llicències, etc. També li corresponen totes aquelles assignades al municipi i no atribuïdes a un altre òrgan.\nELS TINENTS D'ALCALDE: Els tinents d'alcalde substitueixen l'alcalde en cas d'absència, vacances o malaltia.\nEL PLE MUNICIPAL: El Ple està integrat per tots els regidors. Celebra sessions ordinàries i extraordinàries, que són públiques. Entre altres funcions li correspon l'aprovació de totes aquelles matèries que requereixen una majoria especial, l'aprovació de reglaments i d'ordenances fiscals, determinar les formes de gestió dels serveis públics, l'aprovació del pressupost, l'aprovació de la plantilla i les relacions de llocs de treball, l'aprovació de projectes i la contractació d'obres i serveis quan superen el 10% dels recursos ordinaris del pressupost, etc.\nEl Consistori d'Alella està format per 13 regidors i regidores. La seva composició, després de les eleccions locals del 26 de maig de 2019, és la següent: 7 regidors i regidores d'ERC+SxA, 2 de JxCAT-JUNTS, 1 d'alternativa per Alella-CUP, 1 de Gd'A, 1 de Ciutadans i 1 d'Alella Primer-PSC.\nLa Junta de Govern Local és presidida per l'Alcalde i integrada per les tinències d'alcaldia i altres regidors/es del Consistori. Les seves funcions són les que els delega el Ple i l'alcalde. El nombre màxim de membres de la Junta de Govern és un terç dels regidors/es. Els altres regidors/es del consistori que no són membres de la Junta de Govern poden ser convidats per l'alcalde però hi assisteixen amb veu però sense vot.\nLA JUNTA DE PORTAVEUS: La Junta de Portaveus és l’òrgan municipal complementari constituït sota la presidència de l'alcalde per tots els portaveus dels grups municipals. Correspon a la Junta assessorar l'alcalde en qüestions d'ordre del Ple municipal, donar la seva opinió sobre assumptes de competència municipal o supramunicipal, i assessorar l'Alcaldia, sense que la seva opinió tingui caràcter vinculant. Aquesta reunió no té una periodicitat establerta. La junta de portaveus de l'actual consistori està formada per: Marc Almendro Campillo (ERC+SxA), Esteve Garcia-Ossorio Barrosso (JxCAT-JUNTS), Mark Ullod López (Alternativa per Alella-CUP), Josep Bardés Conesa (Gent d'Alella), José Antonio Bernal Tejido (Ciutadans), Cristóbal Zueras Rosales (Alella Primer-PSC).


Suport Produccions Skakeitan - Suport Produccions\nSkakeitan és un grup del Pais Basc nascut al 2008, i que des d’aquell any no ha deixat de donar concerts i triunfar amb la seua música i el seu espectacle en festes de pobles, gaztetxes i més llocs. A més a més, aquest grup ha compartit escenari amb altres bandes de la qualitat de Talco, La Pegatina, Manu Chao o Bad Manners.\nLa seua primera experiència a l’estudi va ser la seua maqueta Skakeitan (2010), però el seu estil va definir-se al seu primer disc, Ahots gabekoen ahotsa (2012). Skakeitan va publicar altre disc, Orekariak (2014), i amb el tour d’aquest disc van portar la seua música més lluny amb concerts no només al Pais Basc i la resta d’Espanya, sinó també a altres països com França i Suïssa.\nEl seu nou disc és Galera (2016), que manté l’essència del grup amb el rock en un lloc fonamental, però que aporta una nova experimentació i diversitat d’estils com electrònica, reggae, hip-hop o dancehall al llarg del disc. També compten amb col·laboracions destacades al disc com Manu Chao, Aspencat i més artistes de talent. Amb aquest disc, Skakeitan s’enfronta a les regles del joc i busca noves respostes.


El Lloret Estiu Market arriba aquest diumenge amb les darreres rebaixes de l’estiu | Blanesaldia\nPublicat el 30 d'agost, 2019 - 07:48 CEST\nEl proper 1 de setembre arriba una nova edició del Lloret Estiu Market. Una fira comercial ideada amb un concepte urbà i bohemi que s’instal·larà a la part més cèntrica del municipi, concretament Plaça de la Vila, Plaça Església i Carrer Cervantes, per portar les darreres rebaixes d’estiu i les noves tendències de temporada.\nEs completa la oferta comercial amb una varietat de menús en diversos restaurants de la zona comercial i un espai de jocs infantils i animació.\nEl Lloret Estiu Market estarà obert de 10h a 22h i en paraules de Francesc Alsina, gerent de l’Associació de Comerciants “participen una vintena de parades principalment de moda i complements”. Francesc Alsina també ha volgut recordar que “són dates que encara tenim força visitants i és un bon moment perquè els establiments que no es troben en carrers d’alta intensitat comercial puguin establir una parada per poder aprofitar a vendre més”.\nLes platges Malgrat Centre i Astillero tindran wifi gratuït a partir de l'estiu\nEl festival Arts d’Estiu es farà a la platja, entre els termes municipals de…\n← El pleno de Blanes aprueba el plan urbanístico para ampliar el Hospital Comarcal Manifestación en Blanes para exigir el descanso nocturno en Els Pins y La Plantera →


Agafant el ritme | Viatges Terraqüis\nPassats els primers dies per Brisbane, el divendres vam començar a enflairar el cap de setmana i les diferents propostes per poder-lo aprofitar al 100%. La primera convocatòria va venir de mans de la parella sueca amb la que compartim les classes de General English. Amb l’excusa que els de l’escola organitzaven una festa brasilera en un local molt proper a la residènca, juntament amb el fet que aquí l’alcohol és molt i molt car, els suecs van proposar-nos que anéssim al seu apartament a fer una pre-party. L’ambient va ser del tot variat perquè ens vam reunir gent de tot arreu: els amfitrions, una alemanya, una colombiana, una xeca, un suís i nosaltres. Durant l’estona que vam estar junts vam intercanviar opinions i anècdotes de cada país, i el punt culminant va ser quan aixecant les copes vam brindar segons l’estil de cadascun dels que érem. Va ser com tornar a tenir 20 anys, jejejejeje. Aquí us deixem una foto de la pre-party.\nDesprés d’absorbir tots aquests nous coneixements, vam anar a descansar ja que l’endemà a les 9h havíem quedat per trobar-nos amb la Xisca i en Miguelito (uns ex-companys de feina de la UdG) al Queensland Performing Arts Center, una zona de la ciutat molt propera al centre on es reuneixen diferents edificis relacionats amb la cultura: Museu, Art Gallery, State Library…Tot i que en un primer moment el temps no ens va acompanyar gaire, més cap al tard vam poder fer ruta per la part més cèntrica de la ciutat (amb concert de música persa i venta de catifes inclosa, per Queen Street) i vam poder passejar per un dels parcs més grans i macos del costat del riu: el City Botanic Gardens. Una de les coses que em tenen més captivada de Brisbane és el fet que estant enmig d’una ciutat amb gairebé 2 milions d’habitants et pots sentir com si estessis en plena natura. Els parcs són espectaculars, estan molt ben cuidats i la fauna que hi habita et transporta amb sons cap a paisatges exòtics. Realment va ser genial poder tornar a passejar pel parc i pel seu manglar.\nEl diumenge el vam dedicar a refrescar-nos per dins i per fora :). Per començar el dia ens en vam anar al South Bank Parklands, on ens esperava una piscina artificial d’aigua dolça, amb socorristes inclosos, i dues horetes de sol i bany. Tot i que la nostra idea era la d’aprofitar el sol del matí, a l’hora de la veritat no vam poder aguantar massa estona sota el lorenzo australià perquè era realment molt intens. Però bé, després de refrescar el cos tocava refrescar l’esperit, i tal com mana la tradició pigmea el dia que hi ha partit de rugby s’ha d’anar al pub a donar suport a l’equip i a fer unes pintes!!!! L’ocasió valia molt la pena ja que anàvem a veure els quarts de final de la Copa del Món de Rugby que s’està fent a Nova Zelanda, i que posava en joc el pas a semifinals d’Austràlia o Sud Àfrica. Des d’un bon principi l’ambient va estar caracteritzat per la presència d’aussies enormes que bebien com si no ho haguessin fet mai en la seva vida. El cas més proper que us podem comentar és el d’un australià que teníem al davant i que amb els seus 1,80 metres d’alçada i l’hora i mitja que va durar el partit va beure ell solet 7 pintes, que venen a ser 3,5 litres de cervesa. Tot i que nosaltres som creients incondicionals del “allá dónde fueres haz lo que vieres” vam preferir saltar-nos aquesta costum i seguir la de cridar i aplaudir cada vegada que els Wallabies (nom de l’equip nacional de rugby australià) marcava algun punt. Al final tothom va estar molt content perquè va guanyar l’equip de casa i aquest proper diumenge s’enfrontarà amb els Alls Blacks nova zelandesos. No ens ho perdrem!!!!\noctubre 12, 2011 by Viatges Terraquis


club bàsquet ondara: La última prèvia de la temporada: La jornada 26!\nPublicat per elpepgf a 10:36\nTant les juniors com els seniors em guanyat!! a sigut un final de temporada molt bo per a les juniors, van tindre una actitut molt bona i aixo va fer que guanyaren el partit.\nEls seniors també han jugat be encara que sols he vist un quart del partit... i han recuperat la quarta plaça no?? aixo estaria be!!\n3 de maig de 2008, a les 22:20\nNou Basket Alzira ha dit...\nAl final ens heu llevat la quarta plaça, enhorabona, l'any que ve ens tornarem a vore les cares...espere que en el vostre nou pabelló.\n4 de maig de 2008, a les 12:06\nNosaltres també esperem jugar l'any que ve en un pavelló, encara que no ho veig clar del tot, amb molta sort per a final de temporada. Ens vegem l'any que ve.\n5 de maig de 2008, a les 10:25\nComence a pensar que algú de vosaltres pateix de personalitat múltiple!!\nPep estic impacient per saber com vareu quedar així que guanyat el sueldo que et paguem i publica la crònica!!!!!!!!!\nAra que com jo no jugava segur que vau perdre!!!jajaja\n5 de maig de 2008, a les 10:42


Hotel del Lago a Puigcerdà\nC/ Dr. Piguillem, 7\n972 88 10 00\nBenvinguts a un lloc captivador, on podran gaudir de les nostres confortables habitacions, habitacions amb llar de foc i suites amb llar de foc, que faran de la seva estancia, quelcom inoblidable a la Cerdanya.\nEl nostre hotel té una de les millors ubicacions de la Cerdanya. L'Hotel del Lago és un hotel-spa amb piscina coberta climatitzada, jacuzzi i sauna, per a ús de tot l’ any, que es troba al costat del llac, a 100 metres del centre de Puigcerdà, on disposen d’una gran varietat de restaurants i una àmplia oferta comercial.\nNo sadmeten animals, Pàrquing gratuït, Nens: a partir dels 2 anys comptabilitzen com un adult.\nDe tranquil·litat i relax.\nSí, amb reserva.\nMés Restaurants Puigcerdà


ES NOTA LA CURA I TAMBÉ ELS EFECTES - Mayte Rivero - Blogs de l'indirecte!cat\nDimecres, 15.3.2017. 01:38 h\nES NOTA LA CURA I TAMBÉ ELS EFECTES\nSense massa sorpresa però amb majúscula tristor aquest dilluns passat vam rebre l’anunci de la sentència judicial exprés per a una qüestió que, per molt que es vulgui disfressar de jurídica, és, en essència, política.\nMés enllà de les greus inhabilitacions polítiques del President Mas i les exconselleres Rigau i Ortega, assistim a una altra convulsió d’una extenuada i malaltissa democràcia de l’estat espanyol.\nUn PP acostumat a les mels de la majoria absoluta posada al servei d’una ideologia de concepció jacobina d’un estat que no sap, ni vol, entendre’s d’altra manera que girant al voltant d’ell mateix.\nDeclaracions d’alguns dirigents populars respecte de la fi de l’estat de les autonomies marcaven la desconstrucció de les competències autonòmiques, en un escenari propici per a l’estratègia, on la saó del patiment per la crisi i els incompliments constants en el finançament de l’estat central, posaven a la picota -dia sí i dia també- el govern de la Generalitat. Mentrestant, un totpoderós PP es guardava la clau de volta per dosificar els recursos en justa mesura i en nom de l’Estat, alhora que generava mantres que els afavoria la collita de vots a canvi d’anar tensionant Catalunya.\nUn mal calculat joc d’equilibris i un malentès excés de poder, abocà a clam les reivindicacions catalanes que es van executar en forma de consulta el 9N. Aquest fet, acollit pel govern central i el grup popular amb despit, sorna i menysteniment, va ser un èxit i va suposar una gran ofensa per a aquest poder que confiava en aturar-lo d’una bufada.\nAquest pols, que es va guanyar amb habilitat, garanties als participants, resposta a les demandes dels ciutadans i amb l’assumpció per part del President i del govern de la responsabilitat, ens va posar en el punt de mira d’aquells que menen el joc d’eines de l’Estat central.\nDe seguida “la reforma del constitucional forma parte de nuestra estrategia política”(dirigent PP dixit) mentre es tramitava per URGÈNCIA I LECTURA ÚNICA una reforma exprés i a mida, una reforma a futurible del Tribunal Constitucional. A partir d’aquell moment, l’àrbitre del joc constitucional podia a més executar les pròpies decisions.\nAl Senat es van guardar bé d’anomenar el “caso catalán” mentre intentaven defensar aquesta vergonyant modificació. Però ara, davant el crític informe (menys després de les pressions rebudes) de la Comissió de Venècia, el govern espanyol admet al consell d’Europa que ho va fer per aturar el procés Català. Una mostra més de la incapacitat de l’Estat Espanyol per resoldre políticament un tema que és polític.\nUn greu error de càlcul i unes eines caducades, amb intimidació i por amb la negació del nostre dret a decidir només aconseguiran l’efecte contrari perquè a cada nova envestida augmenta la nostra militància per la llibertat.\n6206 lectures Un comentari\n15 de març de 2017, 07.47 h\nMolts anys han utilitçat la força dels militars...i policia\nrecordeu a Catalunya se tiene que bombardear cada 50 años....\nara sort d'estar a Europa...no poden fer ho.\nAmb totes les humiliacions rebudes impostos, peatges, manca\nd'inversio en quasi tot, electriques, red ferroviaria, pals al\ndesenvolupament d' Aeroports i Ports , atacs al idioma i cultura..\nno he sentit cap opinio de pes dels unionistes, tret de que som\nd'Espanya...i ho diu LES SEVES CONSTRUIDES A MIDA ...lleis .\nLes esmenes als PFE de l’Alt Pirineu i l’Aran\t21.06.2017


L’espai Fanals de Sant Andreu se suma al Yoga Day – Blog del Sant Andreu de Cap a Peus\nEquip de FANALS: Anna, Mireia i Núria\nEl passat 17 de Juny, es va celebrar, coincidint amb el Dia Internacional del Ioga (21 de Juny), el Barcelona Yoga Day al Parc de l’estació del Nord, on durant tot el dia hi va haver Classes de Ioga, Meditació, Concerts i moltes d’altres activitats relacionades amb el món del Ioga i per als yoguis.\nAquest esdeveniment tan important per als yoguis de Barcelona, es defineix a si mateix com a “un esdeveniment de yoguis i per a yoguis”.\nMilers de persones, més de 4.000, van venir a passar el dia al Parc i a gaudir, tant de les activitats, com de la mostra d’artesania i menjar vegà que s’oferia durant tot el dia.\nIOGA és un sistema d’exercicis practicats per promoure el control de la ment i el cos.\nUNIÓ, Pau, Harmonia, Col·laboració, Diversitat, AMOR, aquests són alguns dels conceptes i principis que regnen aquesta trobada des de els seus inicis.\nPerò anem a discernir QUÈ ÉS i a fer un xic d’HISTÒRIA sobre el IOGA.\nQuè és? Segons el diccionari, IOGA és un sistema d’exercicis practicats per promoure el control de la ment i el cos.\nLa paraula IOGA en Sànscrit (llengua clàssica de la Índia, d’on prové el Ioga), significa UNIÓ.\nPer tant, podríem dir que el Ioga és una pràctica física per arribar a un estat espiritual, i estar equilibrats, units amb nosaltres mateixos. És allò que deien de “mente sana in corpore sano” (= ment sana en un cos sa).\nÚltimament sembla que el Ioga s’ha posat de moda i cada vegada té més adeptes, més “yoguis” que el practiquen i miren d’aprofundir en aquesta pràctica i estil de vida.\nUn apunt, la primera edició del Yoga Day a Barcelona, sols va comptar amb la presència d’uns 10 estands i la participació d’un centenar de persones a tot estirar. La passada edició del BYD 2017 va ser tot un èxit de participació, i les xifres així ho confirmen: una assistència estimada de 3.000 visitants, centenars de participants a les 40 activitats programades en els espais de conferències, tallers, meditacions, ásanas i música; 60 estands, l’aportació de coneixements de 40 professors i artistes del sector, i el suport de més de 50 voluntaris, tot això sumat al valor afegit de ser un esdeveniment local, gratuït i obert a tothom, organitzat per voluntaris i sense ànim de lucre.\nMostra d’aquest augment és, també, que arreu del nostre barri, a poc a poc hi trobem més centres dedicats exclusivament a difondre aquesta pràctica mil·lenària….. i no només aquests, sinó també hi trobem una amplia gama d’espais relacionats amb la fisioteràpia, la psicologia i fins i tot algunes escoles que han optat per mostrar com els beneficis d’aquesta pràctica – reconeguts per la AGNU (Assemblea general de les Nacions Unides) i la OMS (Organització mundial de la salut) entre d’altres-, poden ajudar en cadascun dels seus àmbits a totes aquelles persones que el practiquen.\nHISTÒRIA del YOGA DAY!\nEl 2011 va haver-hi una reunió de grans mestres del Ioga nivell mundial d’aquella època a la Índia (país on va néixer el Yoga), on es va decidir que el 21 de juny seria el Dia Mundial del Ioga.\nUn any després, fruit d’aquella reunió a la Índia, en Gundicha Dass i el seu germà (que, per casualitats de la vida, estava en aquella reunió) es van animar a celebrar a Barcelona El Dia Internacional del Ioga a la nostra ciutat, juntament amb gent del món del ioga que el practicaven a Barcelona.\nEl Barcelona Yoga Day, es basa en una sèrie de conceptes afins a la filosofia i els valors del Ioga, que en totes i cadascuna de les seves edicions des de el 2012, continuen aportant valor a tot al que si fa i com es fa.\nGratuït, Sense ànim de lucre, Fet per yoguis, Col·laboratiu i Divers.\nCom dèiem al principi, el Ioga, a part d’una pràctica física mil·lenària i mental, es considera també un estil de vida, una filosofia, on són molt importants una sèrie de principis que l’organització del BYD mostra amb totes i cadascuna de les accions proposades, entre ells, la no-violència, el respecte cap a tot i tothom i sobretot el prendre consciència d’un mateix i treballar tant per al benestar com per a la superació personal per a un bé comú.\nIoga, a part d’una pràctica física mil·lenària i mental, es considera també un estil de vida, una filosofia\nÉs per això que al BYD, hi ha una mostra important d’estands amb una fira d’artesania amb centenars de productes relacionats amb el ioga i amb el mode de vida saludable i ecològic que promou.\nA Fanals Espai de Teràpies, aquests valors ens ressonen moltíssim, intentem plantar la llavor de tots ells, en cadascuna de les activitats i productes que oferim als nostres clients, sobretot en totes les nostres sessions setmanals de Ioga, Ioga en família i English Yoga Kids.\nÉs per això que vàrem voler participar i donar a conèixer aquesta activitat a tothom, i en especial als petits de la casa, creiem que la manera d’entendre la vida i els beneficis que aporta a qui en practica s’han d’educar des de ben menuts, i com de tothom és ben sabut que els pares som el seu referent, que millor que compartir una estona plegats i practicar des del joc, el respecte i l’amor.\nA FANALS teniu múltiples opcions per a practicar-lo, des de ben petits, sols o en família.\nEns va agradar tant l’experiència, va ser tanta l’energia que es va desprendre aquell dia i l’amor que es respirava, que l’any vinent hi tornem segur, US HI ESPEREM!!!\nAnterior Entrada anterior: Teatre: Les magnòlies d’acer del Centre Cultural Els Catalanistes emocionen Sant Andreu\nSegüent Entrada següent: Cada dia un raig: resum meteorològic de la primavera


Durant la ponència, amb un format molt interactiu i amb bastants dosis d’humor, el ponent David Cuadrado et mostrarà amb exemples reals de situacions viscudes per ell, els 10 errors més comuns que es comentin en els processos de venda quan interaccionem amb possibles clients.\nConèixer quins errors fonamentals es cometen en una interacció comercial, tant en el B2B com en el B2C per a saber evitar-los.\nAprendre una metodologia única i eficaç per a facilitar que sigui el teu propi interlocutor qui et demani que continuïs argumentant-li en la venda.\nDirigit a: Directors i gerents de pimes,propietaris de botigues, responsables de venda, venedors, delegats, representants, persones amb responsabilitats de venda, tant en el retail (B2C) com en la venda a altres empreses (B2B).\nVull vendre per Internet, però, per on començo? Pautes per començar en el... CIBERSEGURETAT fàcil per a PIMES


Locazione Turistica Casa di Teri Colle di Val d'Elsa Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLocazione Turistica Casa di TeriApartament-, Colle di Val d'Elsa, Colle di Val d'Elsa, Itàlia, 53034 - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en1comentariLocazione Turistica Casa di TeriVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Le Beringhe 2 està situat idealment a Casole d'Elsa; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Le Beringhe 2 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Casole d'Elsa. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar, instal.lacions de barbacoa. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, jardí. Le Beringhe 2 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Casole d'Elsa.\nCal que informeu el Locazione Turistica Casa di Teri de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 300 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


L'Eurocambra insta la UE a despenalitzar l'avortament i considerar-lo dret humà\nAmb 378 vots a favor, 255 en contra i 42 abstencions, la resolució ha tirat endavant\nMas confia en l'homologació del passaport sanitari, que la UE fixa necessari per al juliol\nActualitzada 24/06/2021 a les 20:35\nLa Unió Europea ha rebut la petició de l'Eurocambra de despenalitzar l'avortament i passar a considerar-lo un "dret fonamental de les dones". Tot i la divisió que s'ha generat a la cambra, la resolució no legislativa ha avançat amb 378 vots a favor, 255 en contra i 42 abstencions.\nEn aquest sentit, es reclama als estats membre de la UE que garanteixin "l'accés universal a la pràctica segura i legal de l'avortament". El text explica que és un "dret a la salut" i assenyala que violar-lo és "una forma de violència de gènere". La resolució també insta a què assegurin la disponibilitat de mètodes anticonceptius assequibles i que els productes menstruals es considerin essencials i redueixin l'IVA.\nBé bé... com sempre, la única forma de que Andorra avanci es que li tanquin portes si no fa reformes.\nParece que los obligarán a salir de las cavernas eh?\nNi cas va dir..A Europa no se li ha de fer cap cas.\nI a tu encara menys cavernicola\nA Europa no se li ha de fer cap cas.


divendres, 11 d’octubre 2019 - 11:35h\nAlguns funcionaris de duanes i veterinaris de Macedònia del Nord han confiscat 21 tones i 312 quilograms de carn de porc procedent d'Espanya per estar infectada amb la pesta porcina africana. L'Agència Alimentària i Veterinària de Macedònia ha informat este dijous de què la carn va ser confiscada en la frontera entre Macedònia del Nord i Bulgària, concretament en la muntanya Deve Bair, evitant d'esta manera que entrara al mercat domèstic.\n«La carn confiscada ja no és un risc per als ciutadans» expressa als mitjans el director de l'Agència, Zoran Atanasov, «no s'ha permés la seua entrada en el país. Ha sigut examinada i serà destruïda» assegura. A més, també destaca que la Unió Europea i l'Organització Mundial de la Salut seran informades al respecte.\nTot i que, pel moment, no hi ha hagut ningun cas d'infecció per la pesta porcina en el país en qüestió, les autoritats locals van llançar una iniciativa el passat agost a escala nacional per a reduir la sobrepoblació de porcs senglars, ja que és tres voltes la xifra considerada sostenible en el país per a evitar la contaminació per la malaltia. L'objectiu és prevenir per a que, sobre de tot, la malaltia s'estenga per tot el país i per les regions dels Balcans, després de què es detectaren alguns casos en Bulgària i Sèrbia.\n"Una xiqueta de 3 anys, el quint cas de febre Q en la Vila Joiosa" "30.000 euros, la multa a un local de València per vendre 'garrafó'"


Ressons de Schleswig-Holstein - Albert Branchadell\nRessons de Schleswig-Holstein\nRessons de Schleswig-Holstein GETTY\nProfessor de la UABLa casualitat va voler que el president Puigdemont fos detingut a Schleswig-Holstein tot just quan se celebraven 170 anys d’un esdeveniment cabdal en la història d’aquest land, els ressons del qual reverberen fins avui.\nSeguint el fil de la revolució que havia esclatat a París i recorria Alemanya, el 18 de març de 1848 es van reunir a Rendsburg -a una trentena de quilòmetres de Schuby- representants dels “estats” (Parlaments) de Schleswig i Holstein, dos ducats de majoria germanòfona que estaven lligats al regne de Dinamarca en règim d’unió personal. Els estats no van declarar unilateralment la independència dels ducats: tot el que van fer va ser preparar una llista de peticions i enviar una delegació a Copenhaguen per exposar-les al rei duc. Els schleswig-holsteinians demanaven l’elaboració d’una Constitució comuna per als dos ducats sobre la base del sufragi universal, la llibertat de premsa i de reunió, i l’ingrés de Schleswig a la Confederació Germànica -de la qual Holstein ja era membre, sense que això qüestionés la unió personal del ducat amb Dinamarca.\nQuan els cinc negociadors van arribar a Christiansborg el dia 23 de març van trobar que hi havia hagut una mena de cop d’estat: el rei Frederic VII havia estat obligat a despatxar el govern i a instaurar-ne un de nou, format pels anomenats eiderdanesos, partidaris de dur la frontera danesa fins al riu Eider, és a dir, d’annexionar el ducat de Schleswig al regne de Dinamarca. Sigui com sigui, poc que van poder negociar, perquè el rei Frederic VII ni tan sols els va rebre. Els pobres negociadors van haver de sentir com per Copenhaguen s’escampava la brama que a Schleswig i Holstein havia esclatat una oprør contra Dinamarca. Un detall terminològic gens trivial: en danès oprør vol dir rebel·lió, i per sufocar-la l’exèrcit reial ja havia començat a desembeinar els sabres.\nEl mateix dia 23 de març al vespre es va constituir a Kiel, l’actual capital del land, un govern provisional germanòfil format per polítics de tots colors. El govern provisional tampoc va declarar unilateralment la independència dels ducats: el dia 24 va publicar una proclama per denunciar que el duc (el rei) havia estat obligat a acomiadar els seus consellers i a adoptar una posició hostil contra els ducats, i per anunciar la convocatòria immediata dels Parlaments i la resposta a la violència empresa per l’estat “fins que la voluntat del duc [el rei] torni a ser lliure”. La convicció que el nou govern nacionalista danès respondria a l’aixecament amb violència va portar el govern provisional a emparar-se amb un ardit de la fortalesa de Rendsburg i a erigir un exèrcit schleswig-holsteinià per enfrontar-se a l’exèrcit danès.\nEnfrontar-s’hi sense estar preparats per al desafiament. El 9 d’abril de 1848 va tenir lloc la primera batalla de la Guerra de Schleswig: l’exèrcit schleswig-holsteinià va patir una severa derrota a Bov, a la rodalia de Flensburg. Els schleswig-holsteinians van haver de recórrer a l’ajut de Prússia per redreçar la seva situació, però als prussians no els interessava implicar-se a fons en el conflicte i de seguida van cedir a la pressió internacional (exercida sobretot per Rússia) per firmar un alto el foc.\nEl conflicte va durar dècades, però dels fets de fa 170 anys ja se’n poden treure lliçons. En l’esclat de la guerra per Schleswig hi va tenir més pes la reacció violenta de l’estat danès que no pas les demandes schleswig-holsteinianes que van precipitar aquesta reacció. Si els nacionalistes eiderdanesos no s’haguessin emparat del poder a Copenhaguen les coses haurien pogut anar per altres camins: potser el rei de Dinamarca hauria acceptat la Constitució que li reclamaven els ducats a canvi de conservar la seva lleialtat. A la llarga, la intransigència danesa va significar la pèrdua dels ducats.\nUn cop desencadenada la violència, hi ha una altra lliçó que també ens interpel·la: la decisió schleswig-holsteiniana de respondre a l’estat danès amb les mateixes armes (mai més ben dit) va ser un error. Enfrontar-se a camp obert a un poder manifestament superior podia ser molt èpic però va resultar poc pràctic. Si en comptes de llançar-se a corre-cuita al camp de batalla, el govern de Kiel hagués perseverat a oposar pacíficament la legitimitat històrica dels ducats i la seva heterogeneïtat a l’hegemonisme eiderdanès, potser no hauria impedit l’annexió i la pèrdua de l’autonomia, però potser hauria evitat la guerra civil entre schleswig-holsteinians que els va acabar destruint.\nSchleswig-Holstein Alemanya Carles Puigdemont


Vallbona, parada i fonda – Anoia Patrimoni.cat\nAls peus del Castell de Cabrera, entre el congost de Capellades i la vila de Piera, es troba amagat a la vista de tothom el poble de Vallbona d’Anoia.\nControlant l’antic Camí Ral, la primitiva església de Sant Bartomeu convertí la Valle Mala altmedieval en un terme de pas obligat. Passar el riu Anoia en aquell punt era una necessitat, però també un risc, assumit per viatgers com el Baró de Maldà o Gaspar de Jovellanos.\nPerò el camí no era fàcil: el mal estat de la carretera i la presència de bandolers, com Montserrat Poch, feien recomanable trobar un bon refugi. I a Vallbona ho van saber fer: d’artesans i pagesos, molts dels seus habitants van passar-se a l’hostaleria i a Vallbona, com ara, era obligat fer parada i fonda.\nUn recorregut que podreu fer cada quart diumenge de mes a les 12:00.\nTambé en visites concertades\nMenors: 1,00 €\nMajors de 65 anys: 3, 00€\nPunt de Trobada i Inici: Ajuntament de Vallbona d’Anoia, c/ Major, 110\nBarreres arquitectòniques: ruta urbana. Carrers empedrats.\nTransport públic: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya R6\nA la recerca del bandoler\nUna gymkana darrere les passes de Montserrat Poch


Bateries de liti: grans expectatives i dificultats - Elhuyar Aldizkaria\nBateries de liti: grans expectatives i dificultats\nFins al moment, el principal desavantatge de les bateries de plom per a subministrar corrent elèctric ha estat el gran pes i grandària que necessiten per a aconseguir un nivell de potència normal. En l'automòbil, per exemple, és interessant disposar d'una bateria lleugera de gran potència i per a això pot ser interessant la de liti, ja que en el mateix pes i temps poden oferir quatre o cinc vegades més energia.\nTotes les bateries fabricades per Alessandro Volta en els pròxims 50 anys després de la invenció de la seva pila eren per a un sol ús. Quan es descarregaven es tiraven perquè no es podien recarregar.\nNo obstant això, el físic francès Gaston Planté va inventar en 1859 una bateria que es podia recarregar una vegada i una altra introduint plaques de plom en àcid sulfúric, sistema que es continua utilitzant bàsicament en automòbils i camions.\nEn aquestes bateries clàssiques hi ha dos elèctrodes: un l'ànode (pol positiu) i l'altre el càtode (pol negatiu), tots dos immersos en una solució denominada electròlit. L'ànode és un metall al qual salin els electrons (càrregues negatives). Aquests electrons són els utilitzats en el circuit exterior (per exemple, il·luminant el fanal de l'automòbil). Les càrregues positives restants (ions metàl·lics) al llarg de l'electròlit arriben al càtode dins de la bateria.\nEn els cotxes elèctrics les bateries ocupen molt espai i pesen molt. És per això que intenten idear bateries lleugeres que acumulen molta energia.\nEntre aquests dos pols de la bateria carregada cablejat exterior, llums, resistències, motors elèctrics, etc. l'aprofitament de l'energia acumulada s'obté per la seva posada en marxa. No obstant això, quan es gasta aquesta energia acumulada, la bateria ha de ser recarregada i per a això s'ha de fer circular a l'ànode a l'inrevés. En cas contrari, en lloc d'extreure energia, cal donar-li la tensió a l'inrevés.\nAmb l'objectiu d'aconseguir sistemes de transport ràpid i massiu d'energia en un reduït espai, els electroquímics estan obrint noves vies de captació de grans quantitats d'ions i electrons. Volen multiplicar la superfície de contacte dels actuals càtodes clàssics aprofitant la “estructura intercalada”. L'estructura intercalada és la d'alguns sòlids que se solen classificar en fines fulles. En la naturalesa, les miques són l'exemple més conegut. Presenten làmines homogènies estables i fines segons un pla, però en unir-se el pla és feble; és com el pastís de milfulls.\nLa idea és crear una nova estructura intercalant làmines primes amb altres de material. Si a més d'aquesta operació mecànica s'alliberen electrons en la reacció electroquímica, el càtode tindrà una gran superfície de contacte i s'acumularà gran quantitat d'energia. A més el procés ha de ser reversible (cal recarregar-ho una vegada descarregat) i els cicles han de repetir-se moltes vegades.\nEl desenvolupament d'aquesta mena de sistemes es va iniciar principalment en els laboratoris de Bell als Estats Units en 1974-75, i des de llavors són nombrosos els grups d'investigadors que estan treballant en aquest camp. Com en molts altres temes, les aplicacions militars han donat un gran impuls al desenvolupament de bateries d'estructura intercalada i en les bateries que actualment contenen làmines de liti es pot dir que en el mateix pes s'acumula entre tres i cinc vegades més energia que en les clàssiques.\nEn aquestes bateries és molt interessant que l'ànode sigui de liti, ja que els àtoms de liti són molt petits. Els ions Li + que han perdut electrons en la reacció química amb l'electròlit, poden circular entre làmines de càtodes molt estretes a intervals curts. La miniaturització de la bateria és molt senzilla.\nA més dels ànodes de liti, l'investigador ha rodat les estructures laminars del càtode. Encara que l'estructura de les làmines apilades és molt còmoda d'imaginar, els investigadors han estudiat altres estructures. Aquestes estructures poden tenir la seva organització en una dimensió (fibres), en dues dimensions (làmines) o en tres dimensions (estructura cristal·lina).\nLes fibres presenten la barrera dels túnels, que consisteix en el fet que un obstacle interior trenca tot el trànsit. No hi ha costelles per a solucionar el problema. Cal tenir en compte que, sobretot, es pretén que dins del càtode es produeixi un desplaçament important de molts ions de liti, la qual cosa en definitiva significa que en el circuit d'utilització exterior tindrem més electrons o més corrent. En aquest sentit, les estructures bidimensionals o tridimensionals són més interessants, encara que al seu torn siguin més complexes.\nAls Estats Units i Europa s'han realitzat nombroses sessions amb disulfur de titani (IV) (TiS 2). Si es mira als àtoms de titani i sofre mitjançant microscopis electrònics, es veuen estructures tridimensionals bàsiques que es repeteixen; en el cas del TiS 2, octaedres. No obstant això, aquests octaedres s'uneixen regularment formant làmines. Cada làmina d'àtom de titani es troba entre les altres dues d'àtom de sofre, com si estigués en sandvitx. L'espai feble entre les làmines, denominat tècnicament “buit de Van der Wals”, es troba entre dues capes d'àtoms de sofre.\nEn aquesta estructura, malgrat alguns errors puntuals en la pràctica, sorprèn la mobilitat dels ions Li +, que és similar a la dels líquids. D'altra banda, és sorprenent que, teòricament, quan l'ió Li + ha conquistat les seves frondoses, l'ànode s'hagi menjat per complet.\nEncara que la teoria sembla atractiva i esperançadora, les dificultats per a explotar industrialment aquestes bateries de liti no són poques. Des de fa uns anys s'està fabricant industrialment piles de liti. En els rellotges de nina competeixen les piles de mercuri, i pot ser que el que tu portes ara també ho sigui. Ànode de liti i càtode d'òxid de manganès (MnO2). Però com és evident, aquestes piles no es recarreguen i el procés no és reversible.\nPer a reduir al màxim el consum d'energia en els cotxes amb bateria, solen disposar d'una línia aerodinàmica.\nPerquè sigui reversible existeixen dificultats en l'aspecte del càtode. I és que poques vegades la càrrega és insuficient: la bateria ha de poder carregar-se i descarregar-se centenars de vegades. En l'ànode també hi ha dificultats en la reversibilitat. Després de diversos cicles apareixen les dentritas entre les làmines i provoquen curtcircuits nocius.\nEn 1979 el fabricant nord-americà Exxon va llançar una nova bateria fabricant un càtode amb disulfur de titani (IV), però els resultats van ser lamentables, ja que només permetia carregar cinc vegades.\nEn 1984 la signatura canadenca Moli Energy extreu una bateria de disulfur de molibdè (IV). És cert que es podia carregar 500 vegades, però aquest tipus de bateries és massa sensible a la temperatura i no és energèticament interessant en comparació amb les bateries de níquel/cadmi.\nLa fabricació de compostos de sulfur per a càtode és cara i perillosa. L'obtenció de 100 grams en laboratori és senzilla, però amb un quilo de pes el risc d'explosió és alt. Per tant, quines mesures haurien de prendre's per al seu ús industrial!\nUna altra de les dificultats és la força electromotriu o tensió que s'ha d'aconseguir entre els pols. Amb els ànodes de liti i els càtodes de sulfur s'aconsegueix entre 1,3 i 2,5 volts (2,1 V amb el càtode de TiS 2), la qual cosa resulta insuficient quan es volen formar bateries de 12 o 24 volts com en els automòbils.\nEn l'actualitat sembla que els càtodes d'òxid metàl·lic tenen major èxit. Per exemple, el càtode d'òxid de manganès (IV) (MnO 2) és barat i s'obté una força electromotriu d'uns 3 V. Sony i Sanyo treballen en aquest camí. A França, per part seva, el càtode s'ha elaborat amb òxid de vanadi (V 2 O 5) (ànode amb liti, clar), obtenint una força electromotriu de 3,2 volts. El procés és reversible si no es descarrega massa la bateria. A diferència de les bateries de plom, aquestes de liti no admeten la descàrrega fins a 0 volts. Es recomana que les bateries de vanadi esmentades s'estiguin carregant i descarregant entre 2,8 i 3,8 V.\nEncara que la força electromotriu és adequada amb els càtodes d'òxid metàl·lic, la intensitat del corrent ha de competir amb les bateries clàssiques. L'energia emmagatzemada i subministrada per quilogram (W.h/kg o W.h/dm 3) és la dada més interessant. Els de níquel/cadmi són d'un altre sistema, però circulen al voltant de 100 W.h/dm 3 i s'espera que amb els de níquel/hidrur aquesta xifra s'elevi fins a 150. En els de liti/vanadi aconsegueixen els 175 W.h/dm 3. La veritat és que no està mal energèticament.\nNo obstant això, d'una banda només es pot carregar 100 vegades i per un altre l'electròlit utilitzat té riscos. L'electròlit és una sal de liti sòlid (LiAsF 6 ). La fórmula mostra que l'electròlit involucra a l'arsènic i tots sabem que és molt tòxic.\nEncara que fins ara hem parlat sobre l'ànode i el càtode, l'electròlit o fase anodo-electròlit és el tercer camp en el qual cal superar les dificultats. Els electroquímics també tenen la paraula.\nNo obstant això, de moment sembla que el cotxe elèctric no serà accionat per bateries de liti. A més de l'energia necessària per a això, el liti és un material car (8.000 pessetes el quilo) i en l'automòbil es carrega i descarrega milers de vegades la bateria.\nDe cara al futur, es preveu que les bateries de liti tindran aplicacions en l'espai i en l'àmbit militar, on el preu no es contempla tant. D'altra banda es pot dir que s'utilitzaran en telèfons, samarretes (càmera de vídeo amb el magnetoscopi integrat), ordinadors, etc. Les indústries japoneses estan treballant almenys.\nBATERIA CLÀSSICA DE L'AUTOMÒBIL\nTé dos elèctrodes submergits en àcid sulfúric o electròlit. L'ànode o elèctrode positiu és de plom i també de càtode o negatiu, però té una capa d'òxid de plom (IV).\nQuan s'envia corrent elèctric al circuit exterior es realitza el següent procés. El plom de l'ànode reacciona ionitzant amb àcid sulfúric. L'àtom de plom allibera dos electrons (2e - ) i es converteix en Pb ++. L'àcid sulfúric també es disocia amb dos ions H+ positius i un ió SOTA 4 negatiu. El resultat de la reacció és la formació de SOTA 4 — i SOTA 4 Pb mitjançant la combinació de Pb ++. Els electrons alliberats corren el circuit exterior i després de fer el seu treball (encès del llum, per exemple) arriben a l'altre elèctrode.\nEls dos electrons procedents del càtode d'òxid de plom (IV), àcid sulfúric, dos ions H + de la reacció anterior i ànode, subministren sulfat de plom i dues molècules d'aigua.\nDesprés del temps de funcionament, part de l'electròlit es converteix en sal i aigua i es gasta la capa d'òxid de plom (IV). El corrent subministrat per la bateria és cada vegada més feble, per la qual cosa cal carregar-la. Per a això és necessari no extreure energia a la bateria i lliurar-la. SOTA 4 Pb es descompon mitjançant l'aplicació en el primer elèctrode de Pb i SOTA 4 H 2. En l'altre elèctrode es descompon SOTA 4 Pb i s'extreu Pb 2 i SOTA 4 H 2.\nTé dos elèctrodes submergits en electròlits. Els elements de l'ànode i càtode s'han col·locat paral·lelament entre si per capes i s'han recollit totes. L'ànode és un liti pur, l'electròlit és sal sòlida de liti (LiAsF 6) i el càtode làmines paral·leles d'òxid de vanadi (V 2 O 5).\nQuan la bateria subministra el circuit exterior, els electrons de l'ànode corren el circuit, mentre que els ions positius deixen l'ànode en el seu interior, travessen l'electròlit i es dirigeixen fins les lamines de l'estructura del càtode. Quan cal carregar la bateria, els ions i els electrons funcionen a l'inrevés, per a això cal donar-li energia com en la bateria clàssica.\nAquest sistema permet obtenir, a la mateixa potència, grandàries entre 3 i 5 vegades inferiors a les bateries de níquel/cadmi. Aquest avantatge es deu al fet que el liti és un àtom molt petit. Això permet que els ions de liti circulin entre làmines molt pròximes.


No s'ha de deixar el debat sobre migració al papa | Fundació Migra Studium\nXavier Alonso1. (Article publicat al blog de Cristianisme i Justícia) Enrico Letta, ex-primer ministre italià, fa poc va dir: “Necessitem veus del tot proeuropees per parlar de les solucions al problema de la immigració. No podem deixar el gran debat públic d’una banda als Salvini, Le Pen, Orban i, de l’altra, a les ONG de la Mediterrània i al papa”. Convé recordar que l’origen polític de Letta és la democràcia cristiana.\nEl 28 de gener, Letta, que ara és president de l’Institut Jacques Delors, intervenia a Brussel·les en la presentació de la proposta “Per a una política europea d’asil, migració i mobilitat”, l’autor de la qual és Jérôme Vignon, un assessor del mateix Institut. Volien que la seva proposta aparegués abans de les properes eleccions europees. Letta va dir que durant els darrers comicis europeus (2014), on ell va ser escollit europarlamentari, la migració no havia estat central. Va ser un tema marginal en la campanya, erròniament ocultat. I, en canvi, en els darrers anys la situació migratòria ha tingut un impacte enorme en l’afebliment de la UE. Ha estat la causa principal de que diversos partits populistes antieuropeistes guanyin les eleccions, de la propera sortida d’un estat membre (Brexit), o de la interrupció temporal de la llibertat de moviments dins del territori -l’àrea Schengen-. Arran de la crisi dels refugiats de Síria, diversos estats europeus van córrer a reactivar els vells murs interiors: els de Suècia amb Dinamarca, els de Dinamarca amb Alemanya, els d’Alemanya amb Àustria, els d’Àustria amb Eslovènia, i més… En aquesta legislatura la UE tampoc no ha pogut reformar el sistema de Dublín2 Una reforma que hauria fet obligatori que a estats que no reben directament refugiats els fossin enviats des dels estats que els reben massivament i en primer lloc; per exemple, una noia afganesa que arriba a la costa de Sicília i és reenviada a Irlanda. Aquesta reforma ha quedat pendent.\nAvui, el factor que més divisió crea entre els estats no és el salvament de vides al mar. La lluita política és perquè la migració legal tingui molt més protagonisme. Hi ha un grup d’estats (¿europeistes?) que sempre bloqueja els acords del Consell sobre la migració legal. Aquesta significa que per als migrants sigui una alternativa real, i no una hipòtesi, entrar a Europa legalment o bé clandestinament i, un cop dins del continent, trobar condicions homogènies i plausibles de treball digne. Es necessiten: compliment real dels acords ja signats de mobilitat laboral entre la UE i tercers països, coordinació consolar, sistemes unificats d’autoritzacions de treball, administracions igualment ràpides en donar respostes, sistemes unificats de reconeixement de qualificacions professionals, i més3.\n(1) L'autor treballa a la delegació de la Generalitat de Catalunya a Brussel·les i és membre del Patronat de la Fundació Migra Studium.\n(2) La idea principal de la proposta de l’Institut Jacques Delors és reformar el sistema de Dublín mitjançant una cooperació reforçada. Aquest mètode és el que va permetre acordar el Pacte Fiscal Europeu de 2012. Si tots els països de la UE no són capaços de posar-s’hi d’acord, cal fer un tractat entre els que sí vulguin, un grup “solidari” on el distribuirien els sol·licitants d’asil segons uns coeficients. Ara mateix, Euskadi impulsa una iniciativa semblant, la “Proposta Share”, i on participarien estats però també regions i municipis.\n(3) Agraeixo la lectura crítica d’aquest article per part d’Ignasi Carreras, Jordi Cerdà i Blanca Escribano.


Olivia de Havilland, llegenda de Hollywood i defensora dels artistes\nEra l'única supervivent del repartiment d'"Allò que el vent s'endugué" i va guanyar un judici històric contra les grans productores de Hollywood\nRedacció 01/07/2020 - 21.35 Actualitzat 26/07/2020 - 19.03\nOlivia de Havilland és coneguda pel paper de Melania Hamilton a "Allò que el vent s'endugué"\nPoques estrelles de Hollywood arriben als 104 anys. Aquesta és l'edat a què va arribat aquest 1 de juliol l'actriu Olivia de Havilland, coneguda sobretot pel seu paper de Melania a "Allò que el vent s'endugué" (1939). El dia 26, però, ha mort com l'última gran estrella de l'època daurada del cinema.\nEra l'única supervivent del repartiment de la coneguda pel·lícula sobre la guerra de Secessió nord-americana, ara d'actualitat per la censura enmig de les protestes antiracistes globals per l'assassinat de l'afroamericà George Floyd.\nDe Havilland va fer història a Hollywood amb el plet contra la Warner\nNascuda a Tòquio, De Havilland va endinsar-se en el món de la interpretació a Nova York. Va guanyar dos Oscars a millor actriu, per "La vida íntima de Jody Norris" (1946) i "La heredera" (1949). Va estar nominada per altres pel·lícules, com la mateixa "Allò que el vent s'endugué", o també "Robin de los bosques", "Nido de víboras" o "Canción de cuna para un cadáver". Molts dels títols van ser al costat de l'actor Errol Flynt.\nVa tenir una profunda rivalitat, de dècades, amb la seva germana petita, la també actriu Joan Fontaine, amb la qual no es va parlar des del 1975 fins que Fontaine va morir, al cap de 38 anys.\nGuanyadora d'un plet històric\nDe Havilland va protagonitzar sovint dones sacrificades o ingènues\nLa majoria de personatges que va interpretar eren joves tímides, ingènues o damisel·les sacrificades. De Havilland, que no volia que l'encasellessin, va protagonitzar un judici històric per al món de l'espectacle. Va denunciar la Warner Bros. per obligar-la a allargar el seu contracte en compensació pels temps que havia estat inactiva pels papers que havia rebutjat.\nLa justícia li va donar la raó, en una decisió que va retallar el poder dels estudis i va donar més llibertat als artistes. Des d'aleshores, gràcies a la llei De Havilland, els contractes tenen un límit de set anys, tret que l'artista accepti una ampliació.\nAquesta victòria li va suposar el reconeixement del món de la interpretació, inclosa la seva germana.\nRetir a França\nOlivia de Havilland amb Jacqueline Bisset, en la condecoració de la Legió d'Honor francesa\nA banda dels reconeixements de l'Acadèmia de Hollywood, als 100 anys va ser nomenada Dama de l'Imperi Britànic. La persona de més edat que ha rebut la distinció.\nHa acabat la seva vida retirada a París, on també va rebre la Medalla Nacional de les Arts i la distinció de Cavaller de la Legió d'Honor.


Còctels de tequila que són millors que una Margarida - Cultura | Gener 2021\nMolts tenen una relació d’amor / odi amb tequila. El potent esperit mexicà baixa fàcilment, però el matí després no sempre està lliure de dolor. Tot i així, els consumidors continuen tornant per més, i això és gràcies al sabor suau del tequila i a la seva capacitat de combinar-se bé amb altres begudes i begudes. Tequila és especialment conegut per la seva relació amb la sal i la calç i el paper protagonista que té a les margarites, però té un potencial encara més.\nEn lloc només de dirigir-se cap a les coses bones quan gaudiu de guacamole i patates fregides, proveu-ne la mà de la mixologia a aquests altres còctels que protagonitzen el tequila. Juguen al gust terroso del tequila de maneres diferents, i les diferents combinacions de sabors demostren que el tequila és més versàtil del que podríeu pensar.\n1. Atzavara Negre\nCòctel de tequila | Thinkstock\nEstem petant les coses amb una beguda rosa. Agafa el tequila, la fruita i les llimes, i continua. Aquesta recepta de Food & Wine paga la pena posar-hi margarita perquè recolliràs un còctel fet amb tequila, Chambord, refresc de begudes del club i almívar senzill. És possible que la beguda no es congeli, però és una beguda sofisticada que es pot sentir bé per servir.\n1½ Ounces reposat tequila\nN onça de suc de llima fresca\nUn xarop simple\n½ onça Chambord\n1 unça de refresc de club refrigerat\nInstruccions: escombrar una móra i la roda de calç en una tria. En una coctelera, enfarineu les 2 móres restants. Afegiu-hi el gel, el tequila, el suc de llima, l’almívar senzill i el Chambord. Agiteu-ho bé i aboqueu-hi un got de roques. Agiteu el refresc del club i guarniu-ho amb la mora esqueixada i la roda de calç.\n2. Spritzer de tequila de llimona\nCòctel amb llimona | iStock.com\nBuckle up: la vostra llimonada és a punt de ser molt més interessant. Aquesta recepta per a un spritzer de tequila de farigola de llimona de Tasty Kitchen proporciona el refrescant còctel de final d’estiu que necessitava les seves últimes necessitats. A la base de tequila i bombolles de refresc de la beguda, la beguda adquireix un gust pastís i herba gràcies a la sorprenent i satisfactòria combinació de llimones i farigola.\n1 llimona sencera, solament genial\n1½ tasses de sucre granulat\n4 llimones senceres\n½ tasses de tequila de plata\n3 tasses d'aigua gasosa o gasolina\n4 rams de farigola fresca, per a guarnir\n4 llesques de llimona, per guarnir\nInstruccions: Per al sirope simple de farigola de llimona: a una cassola mitjana, afegiu-hi la picada de llimona, les branques de farigola, el sucre i l’aigua. Porteu-ho a ebullició baix i reduïu el foc a foc lent durant 5 minuts. Retireu-ho del foc i deixeu que el xarop es refredi durant 10 minuts.\nPer al còctel: Colar l’almívar en un càntir d’1 litre i afegir el suc de llimona i el tequila. Afegiu un grapat de glaçons i ompliu la resta de l’ampolla amb aigua de seltzer. Remenar bé per combinar. Afegiu els glaçons, 1 raig de farigola i una rodanxa de llimona a un got alt i a la part superior amb el còctel.\n3. Refrigerador de tequila-nabiu\nTequila i llimes | iStock.com\nParlant tart, aquesta beguda també s’ajusta a aquesta factura, però en lloc d’incloure llimones o llimes a la nostra següent recepta, anem a la ruta dels nabius. Com el seu nom indica, aquest refrigerador de tequila-nabiu de Martha Stewart et farà refredar, i demostra que el suc de taronja, nabiu, suc de llima, tequila i Campari es combinen perfectament. Serviu la vostra refrigeració en un got amb roda de sucre i aneu a la ciutat amb una beguda dolça que baixa una mica massa fàcilment.\nTeixila de plata de 6 unces\n2 onces Campari\n1 tassa de còctel de suc de nabiu\nInstruccions: poseu el sucre en un plat o platillo poc profund. Fregueu una falca de calç al voltant de les llandes de quatre gots i, a continuació, poseu gots en sucre per revestir-les; omplir-se de gel. En una mesura de 4 tasses líquides, combini tequila, Campari, còctel de suc de nabiu, suc de taronja i suc de llima. Dividiu la beguda entre gots.\nUn dels còctels a base de tequila que haurà de somiar a l'estiu durant tot l'hivern és el Tequila Sunrise. El Tequila Sunrise es compon de tres ingredients (tequila, suc de taronja i granadina) i Chowhound desglossa la recepta per a vosaltres. No heu d’estar a una platja de Mèxic per gaudir d’aquest refrescant còctel: feu-lo a casa, tanqueu els ulls i penseu en pensaments de clima càlid.\n1/1 unces de plata, 100 per cent d’atzavara, tequila\n4 unces de suc de taronja acabat d’esprémer\n1 unça de granada\nLlesca de taronja per a guarnir\nInstruccions: aboqueu el tequila en un got de moda refredat, seguit del suc de taronja. Afegiu la grenadina lentament, driblar-la d’una cullera de barra. Adornar amb la llesca de taronja i servir.\n5. El Paloma\nCòctel de paloma | iStock.com\nAlguna vegada has provat un Paloma? A banda de la margarita, és un dels còctels mexicans més populars, i té una combinació de tequila, suc d'aranja, suc de taronja i escorça. Seguiu aquesta recepta de Saveur i serveix a la vostra tarta de paloma als vostres convidats a la vostra reunió de final d’estiu. No hi ha temps com el present per aprofitar el bon temps, la fruita fresca i el tequila.\n2 Ounces tequila blanc\n3 unces de suc de pomelo\nSeltzer de 3 unces\nFalca de calç, per a guarnició\nCom arribar-hi: Combina tequila, suc de llima i un polsim de sal en una copa alta o Collins. Afegiu-hi gel i a la part amb pomelo i soda. Agiteu suaument i serviu-ho amb una guarnició de falca de calç.\nUn mojito clàssic aconsegueix un nou gir amb tequila | iStock.com\nAquesta última recepta és per a aquells a qui els agrada el seu mojitos, però també els agrada el tequila. Aquesta recepta de còctels de Delicious Everyday és justament el que estàs buscant. Manté la ginebra, s’enfila fort al tequila i continua mantenint la menta a la barreja. Sempre que tingueu una batedora o una coctelera, és bo anar-hi; simplement, tireu un grapat d’ingredients junts i remeneu-ho amb aigua de soda i menta fresca. La recepta serveix 2, però prepareu-vos per multiplicar, ja que us garantim que necessitareu més.\nUn bon grapat de fulles de menta fresca\n1½ llimes, quarts\nXarop simple de 30 mil·lilitres\nTequila de 60 mil·lilitres\n2 tasses de glaç\nRams de menta per a guarnició\nInstruccions: Col·loqueu els glaçons, fulles de menta, tequila i almívar simple a la batedora o la coctelera. Premeu el suc de les llimes i dividiu les llimes entre cada got. Barregeu o agiteu fins que estiguin ben combinats. Dividiu entre els gots i la part superior amb aigua refrescant i rams de menta.\nCuina per obtenir tall: 5 receptes sanes i aromàtiques de vedella\n7 receptes saboroses que utilitzen una terra més sana\nquant valen les pedres rodants individualment\nreceptes familiars de tgg duggar\nKate des de la coberta instagram\nles pitjors botigues minoristes


Psicologia Tàndemtarifa social catBarcelona - Lliçà d'Amunt\nCONDICIONS DEL PROGRAMA DE TARIFA SOCIAL\nPsicologia Tàndem es reserva el dreta a excloure del programa qualsevol beneficiari del que se sospiti que fa un us indegut, abusiu o fraudulent de les condicions del programa.\n- Es podrà beneficiar de la tarifa social qualsevol persona que requereixi d'una orientació psicològica i estigui en disposició d'acreditar situació de vulnerabilitat socio-econòmica amb algun document oficial, o prèvia petició/recomanació dels Serveis Socials del seu municipi.\n-La tarifa social mínima és de 20€ per sessió i usuari destinats íntegrament a cobrir les despeses administratives i el manteniment de la consulta.\n-L'usuari haurà d'abonar aquest import en finalitzar cada visita.\n-Els psicoterapeutes que treballen a tarifa social, ofereixen els seus serveis voluntàriament i no perceben cap tipus de remuneració per l'atenció prestada.\n-En cas que durant el procés terapèutic reverteixi la situació econòmica de l'usuari, aquest es compromet a revisar els seus honoraris d'acord a les seves possibilitats i atenen el cost real del servei (45-60€).\n- L'assistència psicològica acollida a tarifa social tindrà una durada màxima de 14 sessions.\n-L'usuari pot interrompre l'assistència sempre que ho vulgui i sense que això comporti cap despesa afegida.\n- En cas de desitjar la continuïtat de la intervenció terapèutica, es realitzarà una revisió dels honoraris per adequar-los al cost real del servei (40-60 € que inclouen la remuneració del terapeuta), d'acord a les possibilitats de l'usuari.\n- Les sessions realitzades dins el programa de Tarifa Social segueixen les directrius de la psicoteràpia breu (focal) i estan orientades al diagnòstic, orientació i prevenció del malestar principal del subjecte.\n- Queda exclosa d'aquest servei la funció psicoterapèutica donat que requereix d'una freqüència i durada superior a les 14 sessions que Psicologia Tàndem pot oferir amb el seu programa de tarifa social.\n- El programa de tarifa social és de caràcter unipersonal, queden descartades intervencions de teràpia familiar o de parella.\n- Per tal de garantir el correcte funcionament i continuïtat d'aquest programa, Psicologia Tàndem te assignats un nombre màxim de beneficiaris, sobrepassat aquest nombre, el sol·licitants passaran a formar part d'una llista d'espera i seran atesos per rigorós ordre d'inscripció.\n- Quan dos o més membres d'una unitat familiar sol·licitin atenció en el programa de tarifa Social, s'atendrà un d'ells a la major brevetat i el segon passarà a la llista d'espera per ser atès així que li correspongui.


EL CULLEROT FESTUC: SPIRO DOGS\nAquesta recepta ja fa temps que la tenia a la llista de pendents, la he vist a molts blogs i avui per sopar m'he animat a fer-la! Haig de dir que ens ha agradat molt...i és que a casa ens agrada fer aquest tipus de sopar (i després em pregunto pq minva la roba! ;)). Jo he seguit la recepta de l'Auro.\n100 cc de cervesa (a casa fem servir la Moritz)\n50 cc d'oli\nformatge (tipus tranchettes)\nIntroduim en el vas de la Thermomix la llet, cervesa i oli i programar: 1' T 40º V.2\nAfegir el llevat i programar: 10'' V.6\nAfegir la farina ple bocal a poc a poc i programar: 4' v. espiga\nRetirar la massa i abocar en un bol previament untat amb oli. Tapar amb paper film i deixar llevar 30 minuts.\nEstirar peces de la masa no gaire primes i disposar a sobre el formatge, el bacon i la salsitxes, si volem podem posar ketchup i mostassa. Enrotllar i deixar llevar 1 hora.\nEnfornar a 180º fins que estiguin dauradets.\nPublicat per El cullerot Festuc a 19:43\nEtiquetes de comentaris: masses\nSort que no tinc la thermomix sinó aquest tipus de sopar, anti operació bikini caurien cada dos per tres\nUf, quina pinta més bona...\nEva, t'escric al mail sobre el motllo.\nEp! Jo també he vist aquests "spiro dogs" a molts blogs, però no em decideixo a provar-los... Segurament és perque les salsitxes cuites (o frankfurts) no m'agraden :(\nCreus que pots quedar bé canviant les salsitxes per pernil dolç?\nEva, ha d'estar de mort peró estic fent una mica l'operació bikini. La recepta la poso a la llista i la faré més endavant.\nEster, sense la Thermomix també ho pots fer. Formes un volcà amb la farina, afegeixes el llevat, els líquids i la sal i ho vas amassant. No és una massa que necessiti gaire amassat, pel que sense máquina ho pots fer prefectament!!...Està boníssim!!!\nMaria, ja t'he contestat! ;)\nGemma, segur que amb pernil dolç està boníssim també!!..Jo tb he vist gent que ho ha fet amb pernil salat, sobrassada, etc. Així que és qüestió de provar! A veure si t'animes!\nSusanna, una mica calòric si que és...tot lo bo engreixa!!!\nNennna! Menys mal que no estem sols al món i quina alegria de saber que a tu la roba també et minva! A casa, també comprem la Moritz... em de fer país entre tots, no?\nLlàstima de no poder-la fer, nosaltres tampoc no tenim termomix, ni microones, ni tele, ni wii, només amor!\nCom ja l'has explicat sense la termomix, ja la puc pusar a la llista, però serà després de l'operació bikini.\nNo vegis la llista com va creixen, amb les receptes tan bones que aneu fent.\nParella vermella!!:..Sisisi, hem de fer país: la cervesa Moritz i la Llet Nostra...jejeje!!! Si mireu els comentaris anteriors, he explicat com es fa manualment, així que a minvar la roba! ;)\nEva, dp d'uns quants dies amb amanides, ja veuras que bons que trobes aquests Spiro Dogs!\nBufa! Si li ensenyo això al meu xicot, ja veig que tocarà fer-ne sovint. :) La veritat és que queda molt original i molt ben presentat... Saps què et dic? Que l'operació bikini ja la farà un altre!!\nDivina, al meu marit tb es va quedar alucinat!...La sort és que congelen perfectament una vegada cuits, així que si en fas i et sobren cap al congelador! Així tindras al teu xicot content! ;)\nVoldria fer aquesta recepta que crec que ha de ser meravellosa, al meu fill li encantarà, però tinc uns dubtes. La farina que has posat, és farina normal o de força ? i l'oli, és d'oliva ? o li donarà un gust fort. Per últim...quin llevat compres tu ?\nMoltes gràcies per tot, ja saps que encara que no escrigui gaire, formo part del teu grup de fans...Estic encantada amb el teu bloc.....totes les receptes que he fet, ens han ecantat...a quina millor.\nHola Esther, fes-lo segur que triunfes!! A casa agrada moltíssim, i els que te sobrin els pots congelar.\nLa farina és normal i l'oli d'oliva. El llevat és de forner i es compra als forns o bé al Mercadona venen uns cubs de llevat en la zona de refrigerats.\nM'en alegr que facis les receptes i que us agradin...espero que aquesta també!\nscurry 6 shoes\nAMANIDA DE REMOLATXA I TARONJA\nCURS DE CUINA AMB LA MIREIA CARBÓ


Domus 247 Didzioji Street Vilnius Lituània - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDidZioji G. 8, Vílnius Casc Antic, Vilnius, Lituània, LT-01141 - Veure al mapa\nAušros Vartu apartment\nMés informació sobre Domus 247 Didzioji Street\nOferint allotjaments de qualitat al els paisatges, la cultura, els restaurants districte de Vilnius, Domus 247 Didzioji Street és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nDomus 247 Didzioji Street ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora, àrea de fumadors són només algunes de les comoditats que fan que Domus 247 Didzioji Street sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Domus 247 Didzioji Street no troba competidors en cap categoria.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Stikliu g. 8, Vilnius. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Domus 247 Didzioji Street de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (14)Parelles (1)Viatgers en solitari (3)Famílies amb infants petits (5)Famílies amb infants grans (2)Grups (6)


L'Alzina | Descontent de voluntaris i parroquians\nL′Alzina, revista independent de Palau-solità i PlegamansDescontent de voluntaris i parroquians\nDescontent de voluntaris i parroquians de Palau\nVoluntaris Càritas Parroquial, i un important nombre de parroquians de la Parròquia de Sant Genís, han manifestat el seu descontent davant la nova situació que ha generat la decissió del mossèn Prakasch amb l’actual Càritas Interparroquial i la marxa de la Francesca Casajuana.\nD’una banda, el fet de no continuar amb la feina diària de la recollida de l’excedent alimentari de botigues i supermercats, tasca que fins ara realitzava la Francesca.\nDe fet, la responsable d’un dels supermercats que diàriament entregava a Càritas Parroquial, ha manifestat a aquesta revista la seva preocupació pel malbaratament dels aliments que, actualment, han de llençar a les escombraries, ja que, des de que va plegar la Francesca, només dues vegades han passat a retirar l’excedent alimentari membres de la nova Càritas Interparroquial —aquesta entrevista es va realitzar el passat dilluns, 9 de setembre—. L’encarregada ens ha comunicat que ha posat en coneixement dels fets a la seva cap d’àrea, per tal de trobar una solució. A dia d’avui, la cap d’àrea està cercant una altra entitat a qui poder oferir el seu excedent alimentari.\nD’altra banda, el descontent per la decisió presa pel mossèn, d’eliminar algunes misses, tant de la Parròquia de Santa Maria de Palau-solità com de la Parròquia de Sant Genís de Plegamans, deixant un total de 3 misses a tota la vila. Segons la informació que ha passat el mossèn Prakasch, les misses quedaran repartides, a partir del proper mes d’octubre, dues a Santa Maria de Palau-solità [dissabtes, a les 19h, i diumenges, a les 9,30h], i una a Sant Genís de Plegamans [diumenges, a les 11h].\nnotícia relacionada Comiat de la Francesca Casajuana després de 10 anys


Tots els anys, l'escola realitza dos musicals solidaris en anglès. Durant tot el curs escolar, els alumnes de Primària treballen diferents aspectes: lectura i comprensió de les lletres de les peces musicals, memorització dels diàlegs, (que són tots en anglès), assaig de la dramatització de les escenes, elaboració dels atrezzos, cant i entonació dels diferents temes del musical, etc. En definitiva, treballen la lectura, la comprensió, la memòria, la representació, música i arts plàstiques, un projecte molt complet que contribueix al desenvolupament competencial de cada alumne.\nL'elecció dels protagonistes es duu a terme mitjançant un casting en el qual els candidats han de superar proves de cant, dramatització i ball. Enguany estrenem Aladdin i The Beauty and the Best al Palau de Congressos de Palma. Les entrades es posaran a la venda a les secretaries d'Aixa i de Llaüt per un preu/donatiu de 5€.\nAquest projecte té un motiu solidari. La recaptació del curs passat es va destinar al projecte Living for others de Cooperació Internacional i al Proyecto Juntos que preten la renovació de les urgències pediàtriques de Son Espases. Els alumnes prenen consciència de la pobresa que hi ha al món i la cura dels desafavorits per la malaltia i posen el seu granet d'arena per millorar el seu futur.


El CEAM afronta un any de transició amb un pressupost de 1,7 milions d'euros - Valencia Noticias\n22 de diciembre de 2015 by Redacción\tNo Comments\tEl patronat de la Fundació Centre d’Estudis Ambientals del Mediterrani (CEAM) s’ha reunit hui per a anomenar els nous càrrecs, resultat de la nova composició del Consell, ha plantejat la reducció de membres per a fer-ho més operatiu i ha aprovat el pla d’actuació per a 2016. La directora executiva del CEAM, Dora Cabrera, ha assistit a la reunió.\nPer al nou any el CEAM comptarà amb un pressupost de 1.707.000 euros, dels quals 850.000 corresponen a la subvenció de la Generalitat. També s’inclouen 70.000 euros del Pla Valencià d’I+D+I. El vicepresident i secretari autonòmic de Medi Ambient, Julià Álvaro, ha reafermat “el suport del Consell a un centre que ha patit patit anys de retalls i sacrificis, amb dos EROs i una reducció pressupostària que hem contingut per a un any que és de transició”.\nEl secretari autonòmic ha apuntat que en 2017 es vol recuperar personal investigador, en especial professionals de prestigi. “La contribució del CEAM és més necessària que mai”, ha assegurat, “en aquesta fasse de intensificació de la lluita contra el canvi climàtic en la que aquest Govern s’ha compromés decididament”.\nÁlvaro explica que es vol implicar el centre en la revisió, elaboració i seguiment de l’Estratègia Valenciana de Canvi Climátic que, ara si, inclourà l’estrategia energètica. “És necessari aprofitar la seua capacitat i experiència en els programes de actuació en marxa”, ha assenyalat, en referència als programes el d’investigació forestal, el d’efectes del contaminants i cicle de carboni, i el de meterologia i contaminació atmosfèrica.\nLa conselleria estudia la possible creació del Servei Valencià de Meterología i Climatologia, com va explicar la consellera d’Agricultura i Medi Ambient, Elena Cebrián, en les Corts. Es tractaria d’unificar les diferents linies de treball del CEAM, como son el projecte Previozono, la validació de dades de radiació ultravioleta i previsió a 24 i 48 hores, la previsió de les ones de calor i de fred i la validació de dades de la Xarxa Valenciana de Vigilància i Control de Qualitat de l’aire.\nC’s reclama que el Govern transferisca de forma immediata l’atenció sanitària penitenciària a la Comunitat Valenciana\nValencia noticias , licencia Creative Commons\tAcceder - Diseño Jose Cuñat - Designed by Gabfire Themes Leer entrada anteriorLa Policía Nacional desarticula dos organizaciones que introducían ilegalmente a ciudadanos dominicanos en EspañaAgentes de la Policía Nacional han desarticulado dos organizaciones que se dedicaban a introducir ilegalmente inmigrantes dominicanos en territorio español....Cerrar