Articles - Pàgina 1 - Cerdanyola del Vallès\nDivendres, 13.5.2022 13:15h\nEsquerra proposa emplaçar immediatament contenidors intel·ligents als barris de la Carretera de Barcelona\nL'imminent canvi en el model de recollida de residus previst a Ripollet podria incrementar el volum de residus de Cerdanyola. L’Ajuntament de Ripollet ha anunciat que, a finals de juny, implementarà un nou sistema de recollida de residus amb el que preveu augmentar el percentatge de recollida selectiva. El nou model és diferenciat segons el barri, i a la zona que limita amb Cerdanyola els contenidors d’envasos, orgànica i resta només els podran obrir els veïns i veïnes de Ripollet amb targeta o una aplicació del mòbil i només es mantindran oberts els contenidors de paper i vidre. La proximitat amb els contenidors dels carrers de Cerdanyola obre la possibilitat de que algunes persones prefereixin canviar de carrer per desfer-se dels seus residus davant qualsevol dificultat o falta d’adaptació al nou model de recollida. Aquest ús indegut podria provocar un mal funcionament en la recollida de residus de Cerdanyola: saturació de contenidors, desbordaments i un increment dels residus a recollir, transportar i tractar, amb el proporcional increment de costos. Per prevenir aquest problema el Grup Municipal d’ERC a Cerdanyola proposa que els contenidors dels nostres barris contigus a Ripollet incorporin de manera urgent sistemes de tancament per targeta i mitjançant una aplicació de mòbil a disposició dels veïns i veïnes de Cerdanyola. Esquerra porta anys denunciant que amb el sistema actual no s’ha aconseguit anar més enllà d’un 36% de recollida de residus, la qual cosa incompleix la normativa catalana i directives europees. També ERC ha reclamat de forma reiterada, durant aquest mandat i també l’anterior, que calia fer un nou contracte de neteja viària i recollida de residus, però els diferents governs només han fet que augmentar el seu cost i prorrogar-ho, ara de forma indefinida fins que no hi hagi una nova adjudicació del contracte, però sense que el PSC hagi definit encara el model del servei a prestar. En aquest sentit destaquen: - Moció d’ERC presentada el desembre de 2018 i aprovada per unanimitat que instava el govern a fer els estudis pertinents per a millorar el sistema de recollida de residus dos anys abans no finalitzés el contracte vigent el 2020.\nDijous, 21.4.2022 21:00h\nFa anys que ERC denuncia la mala gestió del servei de neteja i escombraries que ara convoca vaga indefinida\nEsquerra exigeix explicacions sobre les gestions fetes amb l’empresa concessionària, amb els sindicats així com els sistemes i recursos destinats al control i fiscalització del servei. Els sindicats CCOO, UGT i CGT han convocat vaga indefinida a Prezero (abans CESPA), l’empresa encarregada del servei públic de recollida de residus i neteja de la via pública de Cerdanyola del Vallès, a partir del 27 d’abril. Afirmen que l’empresa vol retallar es sous un 2 % durant dos anys, i congelar-lo durant tres anys més. El contracte de recollida de residus municipals i neteja de l’espai públic amb CESPA acabava el 2020 però no tenien preparada una nova licitació. Per aquest motiu el 17/12/2020 l’equip de govern del PSC amb el suport d’En Comú Podem, va acordar PRORROGAR el contracte de gestió dos anys fins el 31/12/2022. Durant el debat es va tornar a insistir en la necessitat de supervisar la concessió per millorar el servei i assegurar-ne la correcta prestació. De fet, el 28/02/2019 ERC ja havia votat en contra d’augmentar el preu del contracte en més d’un milió d’euros per aquesta manca de control de la concessió i la fiscalització d’aquests serveis amb el perill de que es pagui per uns serveis que no s’hagin prestat correctament com ha passat en altres municipis com Badalona o Sabadell on s’han reclamat pagaments indeguts per valors milionaris. Per tot això el Grup Muncipal d’ERC ha sol·licitat per escrit la convocatòria urgent d’una reunió de treball amb els regidors responsables i els tècnics municipals adients. Exigim explicacions de la convocatòria de la vaga, les negociacions fetes pel govern amb l’empresa concessionària i els representants del treballadors, així com que se’ns informi de l’estat de pagament de les factures pels serveis prestats i dels controls que es fan sobre aquestes factures, incloent el número de treballadors que destina per l’ajuntament a aquesta finalitat. Grup Municipal d’ERC a Cerdanyola del Vallès Dijous 21 d’abril de 2022\nDijous, 21.4.2022 15:15h\nPer Sant Jordi tornem al carrer creant un punt d’intercanvi i recollida de llibres de segona mà per a «Llibre Solidari»\nEnguany Esquerra recupera la paradeta a la Plaça Abat Oliba per tornar a gaudir de la festa de Sant Jordi a peu de carrer. No vendrem llibres i roses a la nostra parada, com han demanat diversos establiments, els podreu trobar a les llibreries i floristeries. En canvi proposem una activitat diferent que posi en valor la lectura i la reutilització dels llibres. Convidem a tothom que ho vulgui a venir a la parada amb llibres de segona mà per tal d’intercanviar-lo per algun altre que li pugui interessar, o donar-lo per a l’Associació Llibre Solidari Sabadell amb els que recull fons econòmics per la seva obra social. També disposarem de fulls de signatures per la iniciativa legislativa popular per la regularització de les persones migrants #ILPRegularitzacióJa amb l’objectiu d’aconseguir 500.000 signatures per tal que arribi al Congrés dels Diputats. Us esperem a la parada per recuperar aquesta gran festa de la cultura. Secció Local d’ERC a Cerdanyola del Vallès Dijous 21 d’abril de 2022\nDimecres, 20.4.2022 15:30h\nERC aconsegueix que Cerdanyola del Vallès tingui els plans de Protecció Civil obligatoris\nEl ple aprovarà el DUPROCIM, un any després de la moció presentada pel Grup Municipal d’ERC i gràcies a les denúncies reiterades de que Cerdanyola només tenia 3 dels 9 plans d’emergència municipal obligatoris, tot i que aquells estaven caducats. El 25 de març del 2021 el ple municipal va aprovar, per majoria absoluta, una moció instada per ERC que exigia al govern de la ciutat l’actualització dels plans de protecció civil i emergència preceptius. A banda dels plans de seguretat habituals, cal tenir present que per Cerdanyola del Vallès hi passa un gasoducte i un oleoducte, tenim instal·lacions de gas i transformadors elèctrics en boscos, urbanitzacions en zones forestals, i un 17% del nostre terme municipal és dins el Parc Natural de la serra de Collserola. La moció exigia també realitzar l’anàlisi del riscs sísmics, de nevades, de transport de viatgers per ferrocarril, de transport de mercaderies perilloses, de vent i radiològic per tal de disposar del Document únic de protecció municipal (DUPROCIM). La moció es va aprovar definitivament, tot i comptar amb l’abstenció del govern del PSC i d’En Comú Podem, una conducta que des d’ERC consideren del tot il·lògica ateses les necessitats de la ciutat, però la veuen com una pràctica habitual d’aquests dos partits quan les mocions impliquen acció política i de gestió de l’ajuntament, on s’argumenten tot d’excuses per no complir amb les seves obligacions. Durant tot aquest any des de l’aprovació de la moció, el grup municipal d’ERC ha denunciat en els plens i en comissions informatives l’incompliment de la llei i la inexistència dels plans de protecció civil i d’emergència, i no ha estat fins ara, un any després, que no s’ha vist cap indicador d’esmena de la situació per part del govern de la ciutat. És per això que el grup municipal republicà assenyala l’aprovació del DUPROCIM com una bona pràctica d’oposició real i constructiva que ells practiquen i un exemple de la necessitat de fiscalitzar i controlar l’acció de govern i de l’impacte positiu que això té per la ciutat i pel conjunt de veïns i veïnes.\nDijous, 7.4.2022 12:45h\nL’assemblea d’ERC renova l’executiva amb la mirada posada en guanyar les eleccions municipals de 2023\nFruit del nomenament de n'Albert Turon com a cap de llista d'ERC a les eleccions municipals de 2023, i com fins ara ocupava la presidència de la secció local, l'executiva va iniciar els tràmits interns per a renovar-se amb la incorporació de nous membres i l'alternança en les diferents secretaries, amb la voluntat de configurar un equip de treball òptim per afrontar els reptes presents i futurs de la ciutat. Aquest dimecres 6 d'abril ha tingut lloc l'assemblea local de militants d'ERC de Cerdanyola del Vallès, la qual ha fet confiança a la nova configuració de l'executiva proposada. Sota la presidència de l'Isabel Cruz, la conformen les següents persones: Isabel Cruz i Fernández Presidència local Susana López i Bernal Secretaria d'Organització local Francesc d'Asis Muñoz i Estapà Secretaria de Finances local Carmen Franco i Tartajo Secretaria d'Imatge i Comunicació local Secretaria de Feminismes Iñigo Garcia de Enterría i Adán Secretaria de Política Municipal local Montserrat Nieto i Méndez Secretaria de Ciutadania Daniel Jovell i Hidalgo Secretaria d’Acció Política i Sectorial Helena Solà i Tàrraga Secretaria de Transició Ecològica Portaveu del grup municipal Andreu Gaya i Trujillo Representant de Jovent Republicà Quim Oltra i Puigdomènech Vocal EMD Bellaterra Albert Turon i Vilaseca Cap de llista 2023 Alberto Campos i Berlanga Secretaria de Seccions de Barri Josep Garcia i Pérez Secretaria de Salut Carme Pina i Puigtió Secretaria d'Esports Gemma Estopà i Roig Secretaria d’Educació L'assemblea ha començat amb un balanç fet pel president sortint, Albert Turon, que ha explicat aquests més de 5 anys del seu mandat, des del juliol de 2016 en el que ha destacat la consolidació d'ERC com a segona força política del municipi en totes les eleccions, la major presència de dones militants a la secció local arribant actualment a un 40% del total, així com la consolidació de la base social amb l'objectiu de millorar-la per a poder tenir major musculatura davant de les eleccions municipals vinents.\nDijous, 31.3.2022 12:30h\nEl Bosc Tancat no surt del parany judicial mentre el govern del PSC actua de forma opaca\nContinuen oberts els procediments judicials que va interposar l’anterior concessionari amb el perill que es perdin més diners públics per culpa d’una mala gestió municipal, tot i la cessió del contracte a una nova empresa. Des de fa molts anys des d’ERC es denunciava que caldria reformular la concessió administrativa de les piscines i complex esportiu del Bosc Tancat, i més quan l’antic concessionari portava en situació de procés concursal des del 2013, la qual cosa afectava negativament la prestació del servei. El març de l’any passat la situació va resultar insostenible quan l’empresa concessionària va incomplir el conveni del concurs i va entrar en liquidació. Això va fer que, a corre cuita, el govern busqués una solució i l’única que va trobar va ser la cessió de la concessió a favor d’una altra empresa. Aquesta cessió es va formalitzar el juny del 2021 però no va impedir que les piscines estiguessin tancades l’estiu passat, incomplint el govern amb les seves promeses que sí obririen. Ara, 9 mesos després d’aquella cessió de la concessió aprovada per unanimitat pel ple municipal, el passat dilluns 28 de març el PSC va informar que inclouria un punt per urgència en el ple a celebrar demà dijous, d’acord amb el qual el ple simplement es donava per assabentat de la formalització de la cessió entre empreses del contracte de gestió de la zona esportiva del Bosc Tancat. Semblava un acte de tràmit, i així ho van explicar els regidors socialistes en la junta de portaveus, però un cop estudiat l’expedient des d’ERC de Cerdanyola del Vallès, volem denunciar: 1.- Que tot i ser l’ajuntament creditor de l’antic concessionari que estava en liquidació i que en el jutjat mercantil estava en joc el futur d’un servei públic, el govern del PSC no havia donat l’ordre als serveis jurídics municipals per a personar-se en el procediment judicial del concurs en defensa dels clars interessos que té l’ajuntament.\nDimarts, 15.3.2022 08:15h\nAquesta setmana fem memòria i homenatge a les 1.686 persones que varen ser afusellades pel franquisme al Camp de la Bota entre els anys 1939 i el 1952\nLa secció local d’ERC a Cerdanyola del Vallès fa una crida oberta a la ciutadania a assistir a l’acte i a aprofundir en el record de les víctimes el proper diumenge 20 de març a les 12h al IV Memorial a les persones afusellades a Sant Adrià del Besos. Des del 1939 el Camp de la Bota, aleshores un nucli de barraques i terraplè, va ser utilitzat pel franquisme com a parapet d’afusellament per a executar fins a 1.686 persones. Homes i dones que varen lluitar per defensar la democràcia i la llibertat des de diferents moviments sindicals o socials. Totes elles persones que, en la defensa de la república o treballant per a institucions republicanes, van ser condemnades a mort després d’un procés sumaríssim. No oblidem que les darreres execucions es van realitzar el 14 de març de 1952, coincidint amb el Congrés Eucarístic, amb la intenció de blanquejar la imatge del franquisme davant el món i què malgrat això, a les nostres contrades es van continuar practicant execucions fins al 1975. Entre les allà afusellades, quatre persones eren de Cerdanyola del Vallès, i per tal que cap d’elles quedi en l’oblit, des de la secció local d’ERC ens afegirem a l’acte homenatge en la seva memòria. Ho farem allà mateix, al Camp de la Bota avui transformat en el Parc del Fòrum de Sant Adrià del Besos i fem una crida oberta a tothom què s’hi vulgui afegir. Secció Local d’ERC a Cerdanyola del Vallès 14 de març de 2022\nDijous, 3.3.2022 16:45h\nCerdanyola és l’únic municipi de l’Àrea Metropolitana de més de 50.000 habitants que no presenta cap projecte a les subvencions dels fons Next Generation per a mobilitat sostenible\nLa Secretaria General de Transports i Mobilitat del Ministeri d’Espanya, ha fet pública la resolució provisional que atorga les ajudes europees Next Generation demanades pels municipis per implantar Zones de Baixes Emissions (ZBE) i la transformació digital i sostenible del transport urbà, que en una primera convocatòria es concedien fins a 1.000 milions d’€ en ajuts. La finalitat del pla és la de reduir l’any 2030 les emissions de gasos d’efecte hivernacle, fomentar el canvi d’usos de la mobilitat i la transformació del transport públic de viatgers i mercaderies, en l’actual situació d’emergència climàtica. Del total de projectes presentats en aquesta convocatòria, 16 municipis de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) rebran 118,14 milions d’euros, així també més de 25 milions s’han adjudicat a 7 municipis del Vallès Occidental. Cerdanyola és l’únic municipi de més de 50.000 habitants de l’àmbit metropolità que no rebrà ni un euro d’aquesta subvenció al no presentar cap projecte. La nostra ciutat té reptes importantíssims en aquest àmbit, en el qual des d’ERC hem demanat i proposat solucions, com per exemple: - Redactar un nou Pla de Mobilitat Urbana, atès que la ciutat no en té cap de vigent des de fa molts anys i això ens impedeix sol·licitar subvencions. - Preparar la ciutat i informar a la ciutadania de la implementació d’una Zona de Baixes Emissions, que per llei estarem obligats a tenir l’any 2023. - Renovar la concessió del transport públic del bus urbà, amb nous itineraris, major freqüència i instaurar el bus a demanda. - Transformar la via pública i els hàbits ciutadans de mobilitat per a donar espai a vianants, bicicletes i noves formes de mobilitat sostenible. - Millorar la mala connectivitat a peu i en bicicleta amb la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). - Solucionar la falta d’una línia de transport públic que connecti les diferents estacions de ferrocarril de RENFE i FGC, amb la UAB i altres pols que generen gran mobilitat.\nDilluns, 21.2.2022 20:00h\nERC Cerdanyola aposta per altres mesures de foment del transport públic abans de fer un túnel per Collserola\nLa mobilitat diària necessita inversions concretes i millores als serveis en lloc d’inversions faraòniques. Alguns partits i grups de pressió abanderen projectes de futur com el túnel d’Horta per amagar la seva inacció i falta de propostes realistes en transport públic. El Grup Municipal d’ERC de Cerdanyola vol aportar informacions concretes al debat recurrent sobre el túnel d’horta que reapareix als mitjans periòdicament de la ma de determinats grups de pressió amb interessos sobre el tema. La transparència sobre els projectes proposats, els costos, les millores que comportarien i els terminis d’execució ha de ser la clau per prendre les decisions correctes en cada moment, i posar-les en pràctica. Què sabem del túnel d’Horta? El projecte original data del Pla General Metropolità de 1976 preveia dues autopistes més com la dels Túnels del Vallvidrera, una de les quals pretenia trinxar Collserola entre Horta i Cerdanyola. Diversos moviments socials i polítics durant dècades van lluitar contra el projecte i actualment està desprogramat. El dany al medi ambient seria irreparable i va contra el necessari canvi de model de mobilitat reduint l’ús del cotxe privat ai apostant pel transport públic. Actualment el Pla Director d’Infraestructures 2021-2030 preveu un nou túnel entre el Vallès Occidental i Barcelona per ampliar la capacitat de la xarxa de FGC a la comarca. No està previst l’inici de les obres abans de 2029 i no s’esmenta quan podria entrar en servei. El cost inicial previst és de 187’8 milions d’euros en estudis i projectes i els 8 km de túnel preveuen un cost de 900 milions d’euros sense comptar els extrems de Barcelona i Vallès que són més complexos i cars. Tot el pressupost no inclou el material mòbil. Aquesta obra difícilment baixaria dels 2.000 milions sense comptar desviacions de pressupost. El Pla Específic de Mobilitat del Vallès només contempla aquesta infraestructura com a estudi d’alternatives sense calendari ni pressupost.


LO CARRANQUER: Tenim força!\nPlataforma per la Llengua, l'ONG del català, es va afegir a la celebració de la passada Diada de Catalunya fent caliu amb un emotiu vídeo publicat a les principals xarxes socials que duia per lema 'Tenim força'.\nEls mítics acords de 'La presó del rei de França', un dels temes més populars entre els que fa anys va compondre la Companyia Elèctrica Dharma, i la veu de l'actriu Montserrat Carulla, serveixen de fil narrador d'un document que fa èmfasi en la riquesa cultural del poble català. D'aquest i també del de la resta de territoris que comparteixen una història i una llengua comunes.\nAixí podem veure en alguns moments elements que defineixen el caràcter balear, com ho són els correfocs i els dimonis, els 'jaleos' o balls de cavalls menorquins, els gegants,... A banda d'aquestes altres icones més pròpiament principatines que s'han anat estenent arreu fins a esdevenir universals, com el llegat d'Antoni Gaudí o de Joan Miró, o el món dels castellers, reconegut com a Patrimoni immaterial de la Humanitat per la Unesco.\n"Tenim la força d'un poble fet de molts pobles", es destaca a l'inici del vídeo. A més, el respecte al territori també hi té un espai reservat, així com les manifestacions de milers de catalans viscudes en els últims temps on es reclamava poder decidir sobre el seu futur.\nVídeo extret de http://www.estimoelcatala.cat/\nText extret de http://dbalears.cat/actualitat/ara/video-plataforma-per-llengua-destaca-for-del-poble-catala.html\nSecció: Castells Moixigangues i Falcons, Cultura popular, Llengua Llibertat i Països Catalans


[Vídeo] Consuelo Madrigal hi torna: enganxada amb les mans a la massa falsificant una prova La República\n[Vídeo] Consuelo Madrigal hi torna: enganxada amb les mans a la massa falsificant una prova\nAquesta tarda, Olga Solanas ha declarat al Tribunal Suprem en qualitat de testimoni. Ho feia per ser publicista i haver col·laborat amb la Generalitat quan es va fer la propaganda […]\nGerard Sesé 06/03/2019\nAquesta tarda, Olga Solanas ha declarat al Tribunal Suprem en qualitat de testimoni. Ho feia per ser publicista i haver col·laborat amb la Generalitat quan es va fer la propaganda del Referèndum de l’1-O.\nDurant el torn de la Fiscalia de l’Estat, Consuelo Madrigal, que ja col·lecciona un grapat de ficades de pota durant el judici, ha volgut mostrar un anunci a la premsa escrita sobre els catalans que viuen fora de Catalunya i ho vinculava amb una campanya de vot exterior. La fiscal Madrigal ha assegurat que al peu de l’anunci es feia una referència explícita a la votació de l’1-O. Per una banda, la testimoni ha assegurat que la seva tasca no era ni el contingut ni la creativitat sinó gestionar els espais publicitaris, per tant, la prova ja no tenia validesa.\nPerò, a més, l’advocat de la defensa Andreu Van den Eynde, ha volgut fer constar en acte que a l’anunci mostrat per la Fiscalia no hi havia cap referència al referèndum tal com sí que havia afirmat Madrigal. Un nou error… intencionat?


Consell Comarcal del Maresme - La contractació indefinida continua sent l'assignatura pendent de la recuperació econòmica al Maresme\nL'estudi del Consell Comarcal analitza quin tipus d'ocupacions primàries es contracten al Maresme, en quines seccions econòmiques i amb quin tipus de contracte. A més, compara les contractacions dels homes i les dones i dels dos col·lectius d'atenció especial: joves i majors de 45 anys. I, per facilitar la feina dels serveis locals d'ocupació, fila prim dividint la comarca en 3 àmbits territorials: Baix Maresme, Maresme Centre i Alt Maresme.\nEl document constata que el 2016 va augmentar la contractació al Maresme. Dels 99.965 contractes fets el 2015 es va passar als 103.820. El 42,06% dels contractes es van signar al Maresme Centre, el 37,30% a l'Alt Maresme i el 20,64% al Baix Maresme.\nEl tret més significatiu és l'elevada temporalitat de les contractacions. Només el 15% dels contractes formalitzats van tenir caràcter indefinit. Baixant la lupa als 3 àmbits geogràfics, el percentatge de contractacions indefinides oscil·la entre el 12,44% registrat a l'Alt Maresme i el 17,58% del Baix Maresme. Al Maresme Centre va ser del 16,01%.\nAnalitzant les ocupacions que van generar més contractes indefinits, els tres primers llocs corresponen a cambrers, venedors de botigues/magatzems i empleats domèstics.\nPel que fa a subsectors, els que van fer més contractacions van ser l'hostaleria i turisme, el comerç i l'edició, cultura i lleure. Tot i això, els que van generar més contractació de caràcter indefinit van ser les TIC (43,5%), l'automoció (36,5%) i el tèxtil-confecció (34,1%).\nPer conèixer amb detall totes les dades, consulteu l'informe: CONTRACTES PER OCUPACIONS AL MARESME. 2016\nInformació publicada el 18 de gener de 2018


La sardana de l'Ametlla de Mar culmina l'acte cultural de Sant Jordi a l'Institut Candelera - 03/05/2017 » La Cala RTV\nLa sardana de l'Ametlla de Mar culmina l'acte cultural de Sant Jordi a l'Institut Candelera\n03 . Mai, 2017 a les 16:00\nL'Institut Mare de Déu de la Candelera va organitzar el passat divendres, 28 d'abril, el lliurament dels premis literaris –en català, castellà, anglès i francès–, els cartells de dibuix, i diverses actuacions musicals, amb motiu de la celebració de Sant Jordi. La dansa va marcar part de l'acte, on els alumnes van interpretar diverses coreografies de coneguts musicals.\nPerò, sense dubte, una de les novetats destacades de l'acte va ser el ball de la sardana de l'Ametlla de Mar, a càrrec dels alumnes de 3r d'ESO i amb la col·laboració de Manel Alarcón. Aquesta tradicional dansa catalana s'emmarca dins el Pla Català de l'Esport i es treballa a 2n d'ESO, dins l'assignatura d'Educació Física.\nLa professora Núria Llambrich, explica que «ens hem atrevit a fer aquesta sardana com a activitat final dels actes de Sant Jordi. Els alumnes que l'any passat van fer 2n, aquest any han estat practicant a l'hora del pati per ballar-la». La sardana està inclosa dins del bloc de continguts de ritme i expressió.\n0 respostes a "La sardana de l'Ametlla de Mar culmina l'acte c..."\nDescarrega'l (3,98 MB)\nXXIIè Aplec d...\nL'Escola i l'...\nSant JoLes ro...\nSant Jordi a ...


Al país de la bona gent | Opinió | EL PAÍS Catalunya\n18 FEB 2019 - 17:26\tCET\nEl president del Govern espanyol, pedro Sánchez. samuel sánchez\nAquestes últimes setmanes ens han fet anar de corcoll els càlculs de tota mena sobre si el front independentista donaria suport o no als Pressupostos de l’Estat. Sabíem que aquest suport era crucial perquè Pedro Sánchez es mantingués a la Moncloa. I també sabíem que l’exigència d’un referèndum d’autodeterminació no era menys crucial per a l’independentisme per continuar mantenint viu el seu horitzó de futur, un iridescent paisatge molt més important per a ells que el present on vivim tots, els independentistes i el que no ho som. Aquesta utopia ens narra com de bé viurem tots els que vivim a Catalunya, fins i tot com viuran de bé, profetitzen, els habitants del país veí, que per fi podran anomenar Espanya sense que això vagi en detriment del seu patriotisme. En aquestes mateixes setmanes també es van forjar unes taules de diàleg que van anar funcionant amb fruits molt escassos, amb l’esperança que es pogués anar creant un ambient de confiança i ganes d’anar llimant, si no totes, algunes de les moltes arestes que ofereix l’estructura territorial espanyola. El suspens va acabar abruptament la setmana passada. Per la seva banda, Sánchez va donar per finalitzat el diàleg al·legant que no podia acceptar el referèndum d’autodeterminació que exigia l’independentisme perquè no està previst a la Constitució. Aquí convé fer un parèntesi. L’article 10.2 alguns l’interpreten permissible amb aquest referèndum, pel fet d’haver-se ratificat, en el moment de redactar-lo, la Declaració Universal de Drets Humans. Però aquestes ratificacions no es converteixen automàticament en doctrina i, per tant, no tenen rang constitucional. Per això s’insisteix sempre que perquè aquest dret a l’autodeterminació sigui possible, la nostra Carta s’ha de sotmetre a una reforma que haurà de votar tota la població espanyola.\nEls Pressupostos van ser bloquejats pels grups independentistes al Congrés dels Diputats. I això automàticament va obligar Sánchez, que no s’ho va pensar dues vegades, a convocar eleccions per al 28 d'abril. L’independentisme no va trigar ni un segon a qualificar l’encara president del Govern espanyol de covard. A més, es va manifestar dissabte en una legítima convocatòria a favor dels seus presos polítics (que jo absoldria, fins i tot indemnitzaria a compte dels meus impostos, però els inhabilitaria fins al final dels temps per a qualsevol responsabilitat política de la gestió pública), però sorprenentment la pancarta que encapçalava la manifestació deia textualment “L’autodeterminació no és delicte”. Bé, no és delicte manifestar-se per demanar-la, però autodeterminar-se unilateralment, com a mínim, és saltar-se la llei.\nEra evident que el suport que va rebre Sánchez fa vuit mesos del grup independentista al Congrés per fer fora Rajoy de la Moncloa, ara ho sabem, es basava en la confiança que el secretari general del PSOE cedís davant de les seves exigències, que no eren si no el referèndum. Aquí va començar un estira-i-arronsa que va acabar com va acabar. Amb uns Pressupostos, els més socials en els últims vuit anys, i amb un projecte progressista, fins i tot d’indissimulat color centreesquerrà, i s’hi sumava la ferma voluntat de resoldre el conflicte amb Catalunya, tot i que no a la velocitat que exigia la Generalitat i en els termes no jurídics que plantejava per aplicar la seva solució. Era evident que les prioritats no eren les mateixes. L’independentisme volia ja la ruta que els portés al país dels somriures eterns i la bona gent. Sánchez necessitava aquests pressupostos per continuar amb els seus propis números, la seva política de fort accent social. El vot en contra d’aquests pressupostos, en aliança amb la ultradreta (anomeno així, sense ambigüitats ni matisos, la pinya ideològica que formen el PP, Cs i Vox), ens porta a una de les convocatòries més dramàtiques, però alhora més esperançadores per a l’esquerra espanyola, de l’última dècada.\nRecorda el lector el 3 de març del 1996? Aquell dia es van fer eleccions generals perquè Convergència i Unió li va retirar el suport als Pressupostos de Felipe González. El 26 d’abril, a les 21.15, del mateix any, a l’hotel Majestic, CiU i el PP van segellar un acord de col·laboració que garantia la investidura d’Aznar.\nVaig llegir fa uns dies un tuit de Ramón Cotarelo on exposava que Sánchez ha preferit suïcidar-se que “passar a la història” acceptant el referèndum. Tenim massa gent a una i altra banda de l’espectre polític que vol passar a la història. Que Espanya no es divideixi entre aquests i els que no arriben a final de mes.


La resolució de pantalla de l'iPad d'Apple\nApple compta amb tres models d’iPad diferents a la venda a partir de març de 2013: l’iPad 4, l’iPad Mini i l’iPad 2. Es van deixar d’utilitzar dos altres models, l’iPad original i l’iPad 3. Aquests models cobreixen una sèrie d'especificacions i resolucions de pantalla, que s'han de tenir en compte a l'hora de comprar-les per a ús empresarial.\nIPad de quarta generació\nL’iPad de quarta generació més recent llançat, alguns anomenat iPad 4, compta amb una pantalla Retina amb 2.048 per 1.536 píxels a la pantalla de 9,7 polzades amb una resolució de 264 píxels per polzada. Un processador A6X de doble nucli que ofereix gràfics de quatre nuclis. El dispositiu està disponible en blanc o negre, inclou 16 GB, 32 GB, 64 GB o 128 GB d’emmagatzematge a bord i es pot comprar només amb Wi-Fi o Wi-Fi més capacitats de connexió mòbil. Mesurant 9,5 per 7,31 per 0,37 polzades, la unitat pesa 1,44 lliures.\nL'iPad Mini es va llançar al mateix temps que l'iPad 4, però comparteix la mateixa resolució de pantalla que l'iPad 2: 1.024 per 768 píxels. Com que aquests píxels es distribueixen en una mida de pantalla més petita de 7,9 polzades en diagonal, la taxa de píxels per polzada s’eleva a 163, a diferència dels 132 ppi de l’iPad 2. L’iPad Mini ve amb un processador A5 de doble nucli i 16 GB, 32 GB o 64 GB d'emmagatzematge. Igual que amb els models més grans, els iPad Minis estan disponibles en blanc o negre, amb la possibilitat de connectivitat de dades mòbils a un preu més car.\nL'iPad original i l'iPad de segona generació, conegut com l'iPad 2, ofereixen una resolució de pantalla de 1.024 per 768 píxels a 132 ppi. L'iPad 3 de tercera generació comparteix la mateixa resolució de pantalla de 2.048 per 1.536 píxels o 264 ppi que el nou iPad 4, que el va substituir. Tots aquests models d’iPad tenen una mida de pantalla de 9,7 polzades.\nPantalla Retina d'Apple\nEl terme "Retina Display" és una etiqueta que utilitza Apple per referir-se a resolucions de pantalla tan fines que són impossibles de distingir píxels individuals. No s’utilitza cap especificació fixa per qualificar els dispositius com a Retina: els càlculs depenen de la mida de la pantalla i de la distància a la qual s’utilitza, de manera que un iPhone i un MacBook Pro poden tenir una pantalla Retina sense oferir els mateixos píxels per polzada . L'iPhone 4 va ser el primer producte d'Apple que es va classificar com a pantalla Retina; en els iPads, els models de tercera i quarta generació han rebut aquesta etiqueta.


El ple aprova provisionalment les ordenances fiscals municipals de 2018 – Vilassar Ràdio\nEl ple aprova provisionalment les ordenances fiscals municipals de 2018\nLa sessió plenària ordinària del 19 d’octubre va començar amb la presa de possessió de Pau Arona com a regidor del grup municipal de Babord-CUP-PA, substituint a Marina Jordán. Seguidament es va donar compte dels decrets d’alcaldia.\nA la part resolutiva es van tractar cinc punts. El primer, la modificació de les ordenances fiscals municipals per a l’exercici 2018. Segons va explicar el regidor d’Hisenda, Josep Solé, es tracta d’adaptacions a les noves normes jurídiques i correccions i modificacions necessàries per a una millor gestió dels tributs. Es modifiquen les següents:\nL’ordenança general de gestió, inspecció i recaptació dels ingressos de dret públic municipals.\nL’ordenança fiscal núm. 1, reguladora de l’impost sobre els béns immobles (IBI). El regidor d’Hisenda va explicar que l’equip de govern manifesta la voluntat de disminuir el tipus impositiu per compensar l’increment de la base liquidable, i així congelar la previsió de recaptació per al 2018. Per fer-ho, proposa baixar l’aplicació del tipus impositiu de l’1,033 al 0,983%.\nA l’ordenança fiscal reguladora de la taxa per a la tramitació i expedició de diferents documents administratius, incloses llicències urbanístiques, ordenança fiscal núm. 7, s’introdueixen dos conceptes nous: escaneig de documents i gravar documents en suport digital.\nA l’ordenança fiscal reguladora de la taxa per expedició de plaques, distintius i similars, ordenança fiscal núm. 8, s’adequa el preu al cost real de la placa de gual i s’eliminen conceptes que no s’utilitzen.\nA l’ordenança fiscal reguladora de la taxa per l’activitat administrativa tendent a la concessió de llicència d’obertura d’establiments i d’instal·lacions, i/o d’exercicis d’activitats, així com per les tasques de comprovació, control, inspecció i altres, derivades del règim de comunicació o de declaració responsable d’inici, ampliació o canvi d’activitats, o de canvi de local, ordenança fiscal núm. 10, s’introdueix una bonificació del 50% a la taxa de llicència d’obertura d’establiments per als nous locals que estiguin dotats de canviadors en zones accessibles per a dones i homes.\nA l’ordenança fiscal reguladora de la taxa per ocupació de la via pública, ordenança fiscal núm. 30, s’introdueix una modificació en els preus d’ocupació amb casetes de fira de qualsevol mena, espectacles o atraccions, situats en terrenys públics, a partir dels 100,01 m2.\nA l’ordenança fiscal reguladora de la taxa per a l’utilització privativa o aprofitament especial del domini públic municipal derivat de les entrades i sortides de vehicles en edificis i terrenys; i per les reserves d’aparcament, ordenança fiscal núm. 31, s’introdueix una bonificació del 100% a les entitats sense afany de lucre per a la taxa de reserva d’aparcament per a activitats de promoció social, educativa, cultural, esportiva o naturalesa anàloga.\nA l’ordenança fiscal reguladora de la taxa per l’estacionament de vehicles de tracció mecànica en les vies públiques municipals, sota control horari regulat per parquímetres, ordenança fiscal núm. 32, s’introdueix el concepte de zones verdes preferents per a veïns (a la zona del Patronat) i exclusives (que es preveu implantar a l’estiu a la zona de les Pinedes i a prop de la carretera d’Argentona).\nPel que fa a l’ordenança fiscal núm. 2, referent a l’impost sobre activitats econòmiques; la número 4 referent a l’impost sobre construccions, instal·lacions i obres; la núm. 11 corresponent a la taxa per a la recollida, transport i tractament de residus sòlids urbans domèstics i d’establiments professionals; i la núm. 21, referent a l’ordenança fiscal reguladora de la taxa de recollida, transport i tractament de residus sòlids urbans comercials, les modificacions corresponen a actualitzacions administratives.\nLes modificacions en les ordenances fiscals es van aprovar, de forma provisional, amb els vots a favor d’ERC-VdM diu Sí, Gent per Vilassar de Mar, PSC, Babord i CiU, l’abstenció de Vilassar de Mar sí que pot/sí puede i el vot en contra de Cs. Per a la portaveu de Vilassar de Mar sí que pot/sí puede falta treballar la tarificació social i una taxa per a l’ocupació de l’espai públic a les empreses de gas i aigua. Per a Cs els canvis no suposen una reestructuració profunda, assenyalant que les ordenances “no generen noves polítiques ni en matèria econòmica ni en matèria mediambiental”. Cs va voler incidir en el fet que en l’IBI no hi ha una política per abaixar-lo. Babord i PSC van agrair la creació d’una comissió per debatre prèviament els canvis en les ordenances tot i que Babord va matisar que el seu “sí” era un sí “crític” perquè no eren uns grans canvis i cal seguir “treballant-hi”. Des de Gent per Vilassar de Mar també es va valorar positivament la nova forma de treballar amb la creació d’una comissió prèvia on tots els grups han pogut fer aportacions. Des de CiU, tot i que van parlar d’una política de continuïtat, es van destacar dues coses positives: el fet d’aplicar els acords d’una moció no resolutiva i les futures zones verdes exclusives per a veïns al Pla de l’Avellà i a la Xinesca.\nEl segon punt de la part resolutiva de la plenària va aprovar la concertació d’una operació de préstec, per un import de 2M €, amb l’entitat financera Caixa de Crèdit dels Enginyers, per refinançar parcialment el préstec sindicat amb el Banc de Sabadell, l’Institut Català de Finances i Caixabank, que actualment té pendent un retorn de 10.716.707 €. Aquesta operació permetrà un estalvi en despesa financera pel total de la vida del préstec d’aproximadament 390.000 € respecte les condicions del préstec sindicat actual. El regidor d’Hisenda va explicar que des que van entrar al govern s’està intentant refinançar el préstec de 13,5M € que l’Ajuntament té al 5,60%+EURIBOR. Fins ara, en altres plens, s’han refinançat 1.800.000 €. Amb l’aprovació d’aquest punt es refinancien 2 milions més d’aquest préstec baixant el tipus d’interès del 5,60%+EURIBOR al 2,20%+EURIBOR.\nEl punt es va aprovar amb els vots a favor d’ERC-VdM diu Sí, Gent per Vilassar de Mar, Cs, Vilassar de Mar sí que pot/sí puede i CiU, el vot en contra de Babord i l’abstenció del PSC. Per a Vilassar de Mar sí que pot/sí puede es tracta d’una bona mesura per poder estalviar. El PSC es va abstenir perquè va dir que fins ara en els refinançaments s’havia aconseguit un tipus d’interès fix i va argumentar que aquest canvi podria ser fruit de la situació política a Catalunya on les entitats financeres “posaran cada vegada més dificultats”. Per a Babord, que va votar en contra, es tracta d’un préstec que es va haver d’assumir fruit de la mala gestió de la SA Municipal durant la legislatura de CiU. També van criticar a l’actual govern que no accelerés el procés de l’auditoria de la SA Municipal.\nEl punt següent, l’expedient de modificació de crèdit núm. 43/2017 mitjançant suplement de crèdit, lligat al punt anterior, es va aprovar amb els mateixos vots.\nEl punt 4 i el punt 5, l’expedient de modificació de crèdit núm. 44/2017 mitjançant crèdit extraordinari, i la proposta d’aprovació inicial de les bases reguladores per a la concessió de subvencions a autònoms, petites i mitjanes empreses, per fomentar l’ocupació i l’activitat econòmica, es van tractar conjuntament. El regidor d’Hisenda va explicar que les bases s’havien treballat també en una comissió prèvia amb tots els grups municipals i va avançar que es proposaven dos tipus d’incentius: a la inversió i a la contractació. El punt 4, es va aprovar amb les abstencions de CiU i Cs i els vots a favor de la resta del plenari, i el punt 5, amb les abstencions de CiU, Cs i Babord i els vots a favor de la resta dels grups. Des de Vilassar de Mar sí que pot/sí puede es va agrair la forma de treballar el tema prèviament amb una comissió. Des del PSC també es va valorar positivament sobretot perquè aquestes bases són fruit d’una moció presentada pel grup socialista. Des de Cs es va criticar que el seu grup ha proposat mesures per promoure l’ocupació més ambicioses i que no s’han fet cas. Des de Babord es van abstenir en el punt 5 perquè no van tenir temps de treballar-ho a nivell intern i per tenir oportunitat de presentar alguna esmena si ho consideren convenient. Gent per Vilassar de Mar va demanar que al títol de les bases s’inclogués també la paraula “microempreses”. Des de CiU també van fer referència a una moció d’autònoms, presentada pel seu grup, que entenien que no quedava recollida al 100%, alhora que mostraven el seu desacord amb que no es pugui bonificar una empresa amb els dos tipus de subvencions previstes a les bases.\nA la segona part de control, el grup municipal de Vilassar de Mar sí que pot/sí puede, va presentar una moció no resolutiva per adherir-se a la Xarxa Estatal d’Entitats Locals pel Compostatge Domèstic i Comunitari. La moció va quedar rebutjada amb els vots en contra de Cs, CiU, ERC-VdM diu Sí i Gent per Vilassar de Mar i els vots a favor de Vilassar de Mar sí que pot/sí puede, Babord i PSC. Per a Cs, la moció no concreta com s’implementarà; per a Gent per Vilassar de Mar, el seu portaveu, regidor de Medi Ambient, va explicar que a Vilassar de Mar es promou el compostatge amb bonificacions del 30% i també va recordar que avui no era un dia per adherir-se a una xarxa estatal. Des de CiU es va explicar que per desenvolupar polítiques de medi ambient no cal adherir-se a cap xarxa i menys a una que té tan pocs municipis adherits. Per a ERC, més enllà de la bondat de la moció, van dir que s’ha de ser coherents i que a partir del dia 1 d’octubre no té sentit adherir-se a una xarxa del que consideren un altre estat.\nPer urgència, es van debatre dues mocions més. La primera, en defensa de l’escola catalana i contra les acusacions d’adoctrinament, la van presentar conjuntament tots els grups del plenari a excepció de Cs, que finalment va votar en contra de la moció. La moció manifesta el rebuig a les darreres declaracions de responsables polítics de Cs i el PP afirmant que en les escoles catalanes s’ensenya “l’odi a Espanya”. A la moció es demana una “retractació pública d’aquestes mentides” alhora que es mostra “la confiança plena, tot el suport i la solidaritat a la tasca feta pels equips de mestres de les escoles i instituts de Vilassar de Mar i de tota Catalunya”. Des de Cs, el seu portaveu, va afirmar que no estaven d’acord amb el model educatiu de Catalunya i que tenen dret a qüestionar-lo. “Demanem que es respectin el drets individuals”, va acabar el seu discurs Juan Díaz. Per a la resta de grups, amb el seu discurs, Cs de Vilassar de Mar havia “fugit d’estudi” del contingut de la moció.\nLa segona moció d’urgència la van presentar ERC-VdM diu Sí, Gent per Vilassar de Mar, Babord i CiU, per exigir la llibertat immediata dels presidents de l’ANC i Òmnium Cultural. La moció es va aprovar amb els vots a favor dels grups proposants, l’abstenció del PSC i el vot en contra de Cs. Per al PSC la seva portaveu va explicar que votaven abstenció “perquè volem contribuir a l’entesa”. Des de Cs es va afirmar que igual que la moció parlava de la separació de poders, polític i judicial, els polítics no havien de ficar-se amb aquesta decisió judicial.\nA continuació, es va donar compte de la renúncia del regidor del grup municipal de Babord-CUP-PA, Luard Silvestre Castelló. Tots els grups municipals li van expressar l’agraïment per la seva feina. Silvestre va marxar expressant també el seu agraïment als treballadors i treballadores de l’Ajuntament i content d’haver participat en un projecte com el de Babord. Des de Babord, Pau Arona va destacar de Silvestre la seva “generositat” i “humilitat”.\nEn l’apartat de precs i preguntes, des de Vilassar de Mar sí que pot/sí puede es van demanar mesures pel semàfor de la N-II, a l’altura de l’estació de tren, que consideren un punt conflictiu pel nombre d’accidents, també van fer esment de les queixes veïnals arran de la celebració la setmana passada de l’Oktoberfest; van demanar un millor manteniment per les dues àncores que estan al pg. Marítim així com que es publiquin al web municipal les actes de la SA Municipal. Des del PSC es va preguntar per com estava la situació amb el Banc de Sabadell pel refinançament del deute; i des de Babord es va preguntar, entre d’altres temes, per quin manteniment s’estava fent a les dunes de la platja davant del Mercat de Flor i per si es pensa fer alguna cosa per millorar l’entrada de l’aparcament del Patronat pel carrer Alsina. Per la seva part, Cs i CiU no van formular preguntes.\nEn el torn obert al públic, dos ciutadans van expressar dos problemes particulars, un relacionat amb un gual al carrer Arpella al qual té problemes d’accés i una altre relacionat amb una llicència d’obres a un habitatge particular.\nNotícia anteriorHan començat els tallers per millorar l’ocupabilitat de persones demandants d’ocupació\nSegüent notíciaANC i Òmnium Cultural han fet una crida a retirar diners en efectiu aquest divendres


AMPA Solcunit: AMPA\nÉs l'associació de pares i mares dels alumnes d'un mateix centre educatiu, i les seves funcions són, entre altres:\nInformar i orientar al pares sobre el funcionament del centre i de temes relacionats amb ell.\nOrganitzar les activitats extraescolars i d'altres activitats fora de l'horari escolar.\nOrganitzar activitats formatives (xerrades, escola de pares i mares, cursos) i activitats socio-culturals (festes, concerts, fons per la biblioteca,..) que afavoreixin l'educació dels nostres infants i facilitin el coneixement i la relació entre les famílies.\nD'aquí la importància de la nostra participació com a pares i mares en l'AMPA per l'educació del nostres infants.\nNo és obligatori formar part de l'AMPA, però sí molt recomanable.\nL'AMPA en cap cas és una organització de beneficència. Les famílies que en formem part paguem una quota anual i esdevenim socis. Els socis tenim dret a decidir i formar part dels òrgans de l'Associació, i els diners que es recapten es destinen en benefici de tots els infants del centre: activitats extraescolars, adquisició de material, excursions, etc.\nPer conèixer més les AMPA's de primària: http://www.fapac.cat\nLa Junta de l'AMPA de l'Escola Sol Cunit, aquest curs 2016-2017, està formada per:\nPRESIDENTA: Rosa Blanca Falcón\nSECRETÀRIA: Verónica Rodera\nTRESORERA: Helena Cortes\nVOCALS: Liliane Ricciardiello\n* Al despatx de l'escola,\nUs atendrem tots els dijous de 16:30h a 17:30h\n* Per correu electrònic a l'adreça ampasolcunit@gmail.com\n* També us podeu informar a través del bloc http://ampasolcunit.blogspot.com.es\nA més, la dedicació a l'AMPA és desinteressada per part de totes les famílies que en formem part. Totes les propostes de col·laboració són benvingudes. Ens podeu fer arribar els vostres suggeriments de participació bé sigui en col·laboracions puntuals o en la implicació a la Junta de l'AMPA.\nHorari: Dijous de 16:30 - 17:30\nDepartament d´ Ensenyament Generalitat\nLínea de denúncia web contenidos inadecuados\nÚs segur i saludable d´internet\nConsulteu els arxius del blog\nConsulteu els arxius del blog de novembre 2017 (1) de març 2017 (2) de gener 2017 (1) de desembre 2016 (1) de novembre 2016 (2) d’octubre 2016 (1) de juliol 2016 (1)\nESCOLA DE PARES (4) festes (3) projecte de música (1)


El PEN Català commemorarà el Dia Internacional de l'Escriptor Perseguit arreu dels Països Catalans\n09 maig 2021 15:56\nTemes del dia #dretslingüístics#CatalàalaSanitat#discriminaciólingüística#Restauració#Restriccions#Ib-musicat#Fiscalia#Plataformaperlallengua#DiscriminCATs#Cort#PalmaActiva#ComerçJust#CCOO#TSJIB#salut#Covid-19#urbanisme#GOBMallorca#PCR#ProvesAntígens#PlataformaAntiautopista#Peatges#ANC#IndependènciesUnilaterals#HomesTransitant#OnaMediterrània#SomDivendres#MadiAmbient#banyarriquer#Santanyí#migrants#BenAmics#MovimentFeministadeMallorca#ViolènciaJerusalem#Palestina#AjuntamentdePalma#Establimets#coronavirus#GuàrdiaCivil#violènciamasclista#eleccions#PodemPalma#Escòcia#PaísdeGal·les#catalanofòbia#InformeEuroMedi#EuroMedi#FundacióVincle#turisme#ASM\nG.B. | 12 novembre 2018\nEl proper dijous, 15 de novembre, es commemorarà arreu del món el Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit. Com ja és habitual, el PEN Català se sumarà a la celebració amb tot un seguit d’actes reivindicatius arreu dels Països Catalans. Un dels moments més importants serà la concessió, el proper divendres 16 a Alaró, del IX Premi Veu Lliure - PEN Català.\nUn programa d’impacte per a sensibilitzar la ciutadania\nLes activitats començaran a Barcelona el dimecres 14 i tendran com a escenari la Plaça del Rei. A partir de les 19 hores es llegiran textos a favor de la llibertat creativa dins de la famosa gàbia del PEN Català, que en aquesta ocasió arriba a una de les principals places barcelonines per a visualitzar com les paraules sovint són empresonades. En aquesta ocasió es dóna la circumstància que també hi participaran membres de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana i de l’Associació Col·legial d’Escriptors. L’acte vol visibilitzar la unió de les tres entitats en la lluita contra la censura i la persecució dels autors.\nEl dijous 15 el programa commemoratiu continua a València. Al Centre del Carme, a les 19.00 hores, es parlarà de Censura! Censura! Censura!, en una taula rodona que tindrà com a protagonistes l’escriptor i dibuixant Ramon Esono, la presidenta del PEN, Àngels Gregori, l’activista cultural i editor Manolo Gil, l’editora Laura Huerga i el dibuaixant Elías Taño .\nLa commemoració del Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit sempre té un moment àlgid molt especial a les Mallorca, perquè és aquí on s’atorga el Premi Veu Lliure – PEN Català. En aquesta ocasió el guardó torna a Mallorca després d’uns anys de celebració a Menorca i en concret es lliurarà el divendres 16 a la nit al centre cultural de Son Tugores d’Alaró. Hi participaran Ramon Esono, Guillem Balboa, batle d’Alaró, Àngels Gregori, presidenta del PEN Català, i Miquel Àngel Llauger, vicepresident del PEN Català per les Illes Balears.\nLleida se sumarà a la commemoració del Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit amb un recital de poesia titulat 'Amor tan lliure que era jo' i que se celebrarà el dia 22 de novembre al Cafè del Teatre de l’Escorxador. Hi participaran Bàssem-an-Nabrís, escriptor que va ser acollit pel PEN i que ha acabat fixant la seva residència a Barcelona; Rosa Fabregat, Enric Sòria i Pere Pena.\nFinalment, el dia 28 de novembre i a Cal Llibreter de Sant Just Desvern, faran una tertúlia entre Bàssem-an-Nabrís i Milthon Robles, escriptors acollits pel PEN Català.\nCal recordar que el cartell del Dia Internacional de l’Escriptor Perseguit és obra de Francesc Torres.\nSi fessim una llista d´escriptors, cantants, politics, humoristes, actors, membres del CDR i altra gent perseguits als Països Catalans per motius polítics, és podria omplir una enciclopedia.


ESCRITS DEL DESCONFINAMENT (2). MISCELÀNIA – El blog de Josep Maria Via\n“Ja saps que gairebé mai puc fer vacances. La restauració és un negoci esclau. El confinament va esdevenir, en part, com un període de vacances inesperades. Parar de cop, descansar. Oblidar una realitat que a estones ofega i no deixa viure. Tu m’has dit més d’una vegada que m’he passat 20 anys tancada en un restaurant… Bastant cert. En tenia 20, ara en tinc 40. Mai havia estat dos mesos seguits fora d’aquell lloc!\nDe tant en tant, el meu neguit de fons trencava la pau d’aquelles estranyes i, és clar, falses, vacances. No sabia què passaria amb el restaurant, si aguantaríem -no sabia tampoc quants mesos- sense ingressar ni cinc de calaix. No era el millor començament de la dècada en la que jo confiava fer-me una mica de coixí pel futur. Ni ho era, és clar, per als treballadors dels restaurant que després de més de 2 mesos d’estar a l’ERTO, encara no han cobrat res. Sempre els he considerat companys i pateixo per ells.\nAmb l’inici del desconfinament, s’ha acabat el parèntesi i torno a passar-me el dia, fins ben entrada la nit, al restaurant. Els dies se’m fan llargs. Ningú a dintre del local on espero servir algun ‘take away’ o a algun client de la terrassa. No sé què significarà econòmicament atendre aquests pocs clients. Assumim la feina la meva sòcia i jo. Acabem rendides cada vespre. Mil preguntes em passen pel cap al llarg del dia. Miro al carrer i l’ambient és estrany… No sé com serà la nova normalitat, ni què significarà… La vida sempre és incerta, però ara…\nDe les millors coses del desconfinament va ser la visita del Christian al restaurant. No em va sorprendre. Sabia que tard o d’hora vindria. Volia sopar i no sabia ben bé com anava això de les fases i si podia, no podia, si havia de sopar a la terrassa… Sempre he trobat atractiu aquest home i quan el veig no puc reprimir un somriure que em delata. Sempre ha estat un exercici difícil integrar en la mateixa persona ‘un home 30 anys més gran que jo’ i aquell que al cap d’un instant, sento que m’atrau i que sovint desitjo, oblidant qualsevol consideració d’edat o del tipus que sigui… A la meva vida però, no és fàcil trobar un espai per un home.\nEl vaig acomodar a l’entrada que fa de transició entre el carrer i la porta del restaurant. No és terrassa, tampoc interior. És un espai ambigu, ambigüitat que aprofitem.\nUna pluja de mes de maig va refrescar i fer acollidor aquell dia de primers de juny. La llum era de juny i quan el Christian va començar a prendre quelcom per matar la gana, era tard, però encara s’endevinava llum de dia, malgrat la grisor del cel. A la terrassa quedaven els últims clients i ell em va esperar per sopar.\nVàrem seure en escaire a la tauleta que hi ha en aquesta entrada especial i oberta. El vaig trobar atractiu …\n-Fa 20 anys que et conec. Només t’he vist dues o tres vegades fora del restaurant, però no et sé veure en altres entorns… Com estàs?\n-Bé. M’encanta que hagis vingut. Efectivament, fa 20 anys que ens coneixem sense conèixer-nos.\n– Sí… Sempre m’ha semblat que dins d’aquest restaurant has viscut el món sencer. Em sembla, pel que m’has dit, que les parelles que has tingut les has conegut aquí -on si no?-, però per ara res ha quallat. No sé si volies tenir fills, potser comença a ser tard si fos el cas…\n-No, no en vull tenir. Per altra banda, he arribat a la conclusió que estic bé sola. Sóc optimista i fins i tot, com ara, quan res és fàcil, lluito per mantenir la moral alta.\n-Vols dir que vols estar sola? No serà que el teu dia a dia és prou difícil com perquè algú sàpiga veure-hi un espai per compartir? Pel que fa als fills… No sé, igual no has pogut trobar el moment ni les condicions. No ho sé…\nLa gent ha marxat definitivament, continua plovent. S’acosta la mitjanit i els carrers en desconfinament incipient i remullats, estan buits. Estem sols. El Christian s’aproxima, canvia de cadira i s’atansa al meu costat a la banqueta. Sap interpretar el meu desig. Ja té una edat i moltes batalles viscudes. Sap com connectar amb la meva feminitat i jo sé com… provocar-lo. Tenim ganes d’abraçar-nos, d’acaronar-nos, de tocar-nos. Les nostres mans es perden per sobre i per sota de la roba… No sé fins a on arriba l’erotisme, fins a on arriben altres coses. L’amor? No crec que cap dels dos gosi introduir aquesta paraula en un context difícil per concretar-la. El Christian em fa una observació.\n-Saps? Em sorprèn la distància entre el teu discurs fred, dur, la teva inexpressió sentimental, la duresa amb què expliques el que us ha tocat viure a molts de la teva generació i com et deixes estimar, com tanques els ulls i sembles voler clamar que ningú et robi aquest moment, esporàdic, furtiu, estrany, de felicitat.\n-Tens experiència Christian, i em saps interpretar. Per altra banda, ni demanes res, ni tens urgències. Segurament saps gaudir d’aquests moments inesperats, com ho faig jo. Sense gaires preguntes. Segurament no hi hauria respostes i trencaríem la màgia del moment.\n-Jo tinc la vida feta. Però tu no. Ven això i comença a viure!!!\n-No, ara no tinc ganes de parlar d’això. Deixa’m gaudir de tu i del moment. En qualsevol cas, si això és el desconfinament, que s’aturi el món i vivim intensament el moment, però en silenci, sense comentaris i, sobretot, sense preguntes que farien de mal contestar! Després…”\nA banda d’aquesta parella i pel que a mi respecta, durant el confinament em vaig acostumar a estar a casa. Sortir em provocava basarda. Avui, al meu territori entrem en fase 3. Durant la fase 2, vaig començar a gaudir d’algun petit plaer. Després de 82 dies d’esmorzar, dinar i sopar a casa, sol, i el que és pitjor, havent de menjar-me “el ranxo” que cuinava jo mateix (!), poder simplement anar a dinar a la terrassa d’un restaurant en el que em sento molt bé, va ser un esdeveniment. Com un tornar a viure i adonar-me que m’havia acostumat al confinament. Em va costar decidir-me a gaudir de les possibilitats de la fase2! No sé per què vaig trigar 17 dies en anar a dinar a una terrassa d’un restaurant. Definitivament m’havia acostumat a estar a casa i el carrer em semblava un indret estrany i hostil.\nSembla mentida, però, que anar al restaurant, fos un esdeveniment alliberador. Va ser realment un plaer. De nou menjar diferent de com ho fas a casa, gaudir del bon temps, de la vista… Vaig apartar la taula uns 50 centímetres de la taula veïna per situar-me a dos metres i després d’aguantar amb les mans la carta de sempre, de paper plastificat, no adaptada a normes, em vaig posar hidrogel d’un dispensador que hi havia a la terrassa del mateix restaurant. Tot d’una em vaig adonar que feia dies que havia caigut en la monotonia. Estic acostumat a estar sol, però no a què la vida sigui monòtona. Estic acostumat a treballar al despatx de la casa del Delta, però és que durant aquests mesos, més enllà del despatx, la casa s’ha transformat en una oficina. Aquesta casa no havia estat pensada com a lloc de treball. Una cosa és atendre trucades de feina o preparar documents durant caps de setmana llargs com havia fet sempre. L’altra és treballar a un ritme trepidant fins a transformar totes les taules de la casa (cuina, menjador, porxo, a banda de la del despatx, clar) en una oficina!!!\nQuan vaig tornar del restaurant a casa, vaig recuperar les bones sensacions que sempre m’ha provocat aquest espai i vaig córrer a alliberar tot l’habitatge -excepte el despatx- de cap vestigi de res que tingués que veure amb la feina!\nLa manera de teletreballar d’aquests mesos ha estat i és caòtica. Reunions per a tot, a qualsevol hora, han dificultat adoptar rutines que permetessin contrarestar els efectes insans del confinament i del desconfinament. Es parla, amb raó, dels efectes sobre la salut mental. En el meu últim post (veure “Escrits del desconfinament (1). Quan el fort de la tempesta ha minvat (de moment)” del 30 de maig del 2020) parlava de reaccions diverses (del personal sanitari, de familiars de malalts i persones que han mort, de la judicialització de la sanitat…) que per a mi ja deixen entreveure conseqüències psicològiques del confinament, preocupants. Efectes tòxics del confinament.\nDurant el confinament vaig parlar bastant en aquest bloc dels efectes positius del mateix, de saber-hi trobar allò de positiu que sens dubte va tenir. No sé si cal que repeteixi que, per als que van emmalaltir, els que van morir i els que s’han vist arrossegats a la misèria, de positiu, segurament en va tenir poc. Però és innegable que va tenir els seus aspectes positius. Ens preguntàvem com seria la nova normalitat i les opinions es dividien entre els que pensaven que s’hauria reflexionat sobre els aspectes més nocius de “la vida moderna”, sobre els humans, sobre la deteriorada salut mental de la majoria, la que, irònicament, defineix “la normalitat”, i els que opinaven que no hi hauria nova normalitat i que la gent el que voldria seria tornar a la normalitat de sempre. És a dir, a seguir igual i no modificar gaire la normalitat coneguda abans de la COVID-19, definida per una societat decadent i suïcida que no regateja cap esforç per destruir el planeta i per autodestruir-se.\nDe moment diria que, amb l’inici del desconfinament, està passant això. A la Xina ja tornen a tenir els nivells de contaminació ambiental de fa un any i aquí m’he atipat de veure terrasses de bars i restaurants amb gent apilada, sense respectar la distància de seguretat i desitjant -això em sembla bé, si se n’ha tret algun aprenentatge i em semblaria millor si es respectessin les normes- poder gaudir dels plaers del menjar i el beure com abans.\nSincerament, no sé com serà la nova normalitat, tot i que no sembla que hagi de ser gaire nova … Sí que he pogut constatar, però, que hi ha qui sap fer front a les adversitats del desconfinament i a la incertesa del que ens espera… Envejo aquella parella que no gosava projectar més enllà el seu amor, limitant-lo a unes sensacions meravelloses d’un dia plujós de juny que semblava de maig, en el que el temps es va aturar en un espai que va esdevenir màgic…\nAfrontar l'adversitatAfrontar la incertesaAmorAutodestrucció de la humanitatConfinamentContaminacióCovid19Delta de l'EbreDesconfinamentDesitgDestrucció del PlanetaDistància de seguretatErotismeERTOFamiliars de malaltsFase 2Fase 3FeminitatHidrogelJudicialització de la SanitatLliçons del confinamentMàgiaMonotoníaNova normalitatPersonal sanitariProvocacióRestaurantRutinesSalut mentalSocietat decadentSocietat suicidaSoletatTeletreballToxicitat del confinamentXina


8 curiositats de la Catedral de Mallorca – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n8 curiositats de la Catedral de Mallorca\n28 julio, 2017 vlcseo 541 Views 0 Comments\nVisitar-la és tota una experiència, un aliment per a l’esperit i un estímul per a l’ànima. Deixar-se portar per la seua llum i la seua bellesa, espentat per les esveltes columnes i l’altura de les seues corbes, es converteix en una aventura inoblidable. Així és la imponent Catedral de Mallorca, coneguda en l’arxipèlag balear com “La Seu”.\nLa Catedral de Mallorca va començar a construir-se l’any 1.229, fa quasi 800 anys, després de la conquesta de la illa per la Corona d’Aragó. Per ordre del rei Jaime I es va erigir un gran temple dedicat a Santa María, encara que la construcció de “La Seu” no va finalitzar fins a 1.601. Posteriorment, ha sigut restaurada en diverses ocasions, destacant l’obra que va fer Antoni Gaudí a petició del bisbe Pere Joan Campins. Des de 1904 a 1914, Gaudí es va encarregar del trasllat del cor que fins al moment hi havia estat situat entre els trams segon i tercer de la nau, l’eliminació del retaule major gòtic, la realització del baldaquí de l’altar major, la incorporació al presbiteri de la seu episcopal, la il·luminació de l’espai a força de finestrals de cristall, llum artificial i candelabros i finalment l’elaboració de mobiliari litúrgic.\nJa en l’actualitat, el pintor Miquel Barceló, es va encarregar de realitzar un espectacular mural dins de la Capella del Santíssim, una de les tres capelles que es troben dins de la Catedral, i que avui dia conforma un dels principals atractius de “la Seu”.\nA primera vista, la Catedral ja desprèn una bellesa extraordinària. Situada en el que va anar l’antiga ciutat romana, forma part de la façana de la zona marítima de Palma com una de les principals protagonistes del paisatge de la capital balear.\nLa Catedral presenta una planta basilical de 3 naus tancada per una capçalera formada per 3 absis. La nau central mesura 43,30 metres d’altura per 19,30 d’amplària i les dues naus laterals tenen una altura de 29 metres per 10 metres d’amplària. L’interior de la catedral ofereix una gran sensació d’amplitud i lleugeresa estructural, accentuada per les característiques dels pilars octogonales que separen les naus, alçats amb pedra arenisca de les pedreres de Santanyí i Galdent (Llucmajor). Els 7 rosasses i els 83 finestrals amb els quals explicava “La Seu” originalment i que caracteritzen l’interior de la mateixa, unit a la ingravitació que incrementa els efectes de la llum que penetren en el seu interior, fan que la catedral també siga coneguda sota el nom de “La Catedral de la Llum”. Actualment es conserven en ella 59 finestrals i 5 rosasses.\nMalgrat la fama de la catedral i tota la seua història i esplendor, aquest monument amaga algunes curiositats que conviden a voler conèixer-la encara més:\nLes 9 campanes que voltegen en la Catedral tenen nom propi, de major a menor: N’Eloi, Na Bàrbara, N’Antònia, Sa Nova, Na Mitja, Na Tèrcia, Na Matines, Na cosina i Na Picarol. La més gran d’elles pesa 4.500 quilos.\nLa rosassa major de la catedral és el més gran del món entre les catedrals gòtiques i un dels més grans del cristianisme. És conegut com “l’ull del gòtic”.\nEn 1.931 va ser declarada Monument Històric Nacional.\nL’òrgan consta de quatre teclats manuals de 56 notes i un pedal de 30 notes.\nA l’interior del Museu hi ha un quadre que recorda el primer sermó en la Catedral de Sant Vicent Ferrer.\nEn un document testamentario de Jaime I de l’any 1.306, el monarca ordena la construcció d’una capella per a ser enterrat, La Capella Real\nLa Capella Real s’utilitza en l’actualitat com a presbiteri., mentre que la Capella de la Trinitat, situada a uns 7 metres d’altura, és un mausoleu real.\nEs creu que durant la meitat del segle XIV es va decidir canviar el pla d’obra, d’ací la falta d’unió existent entre la capçalera i la nau del temple.\nMàgics fenòmens lumínics a l’interior de la Catedral\nDurant alguns períodes al llarg de l’any, a l’interior de la “Seu” es produeixen alguns fenòmens produïts per la llum que generen un espectacle de gran bellesa que consagren a la “La Seu” sota el merescut nomene “La Catedral de la Llum”:\n1. L’espectacle del Vuit\nEs produeix dues vegades a l’any -el 2 de febrer i l’11 de novembre-, coincidint amb la festivitat de la Candelaria i Sant Martín, respectivament.\nLa llum del sol naixent travessa la rosassa major i es projecta el reflex d’aquest en la paret de davant, just sota la rosassa oposada, el de la façana principal, de manera que durant un curt període de temps es reflecteix un sobre l’altre, formant una doble rosassa: Un de vidre i un altre de llum, donant lloc al que es coneix com a «Espectacle del Vuit» a causa que es forma un “vuit de llum”, nombre carregat de simbolisme en la tradició cristiana.\nAquest espectacle reuneix a centenars de turistes que, curiosos, cerquen presenciar aquest màgic joc de llums cada any.\n2. Solstici d’hivern\nDurant 20 dies al llarg del solstici d’hivern pot contemplar-se l’eixida del sol a través de les dues rosasses principals de la Catedral, creant una espècie de calidoscopio.\nAquest espectacle es pot observar des del “Museu dónes Baluard”, lloc on es va presenciar per primera vegada aquest efecte fa 10 anys.\nFotos: Imatges cedides per:\n-Govern dels Illes Balears/Conselleria d’Innovació, Recerca i Turisme / Agència de Turisme dels Illes Balears (ATB).\n← Habitatge engega el concurs per a la redacció del projecte de regeneració urbana de l’entorn de la plaça de Bruixes i Mercat Central\nLa Filmoteca d’Estiu s’inicia amb ‘El acorazado Potemkin’ →\nLa Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori ha tret a licitació el concurs amb intervenció de jurat per


Qué es la Psicologia Positiva? - Psicología Positiva Aplicada\nQué es la Psicologia Positiva?\nAquesta publicació serà d’utilitat a totes les personas que desitgen una primera presa de contacte amb la Psicologia Positiva, i també a tots aquells que vullguen trobar de manera resumida els seus principals conceptes. .Entrevista realitzada per Ana Arroyes, estudiant, on parlem de Psicologia Positiva, felicitat, risoteràpia… Gràcies Ana per l’entrevista!\nCom definiries la felicitat?\nBona pregunta per a començar! Podem trobar moltes definicions possibles de felicitat, i estes canviaran segons si atenem a la psicologia, a la filosofia, a definicions mes etimológiques…\nEn tot cas, la felicitat seria més que la absència de patiment. Així, podriem entendre-la amb un component de vida de plaer que maximitza les emociones positives i minimitza les negatives.\nQuin creus que és el mètode més eficaç per fer a la gent sentir-se millor?\nPodem fer moltes coses per a sentir-nos millor cada dia. De fet, tots nosaltres fem coses que ens fan sentir bé. La clau es fer-les de manera sostenida, concient i agraïr el que ens passa. De fet, aquest últim factor es fonamental.\nEn què consisteix aquest mètode esmentat? (el que consideres més eficaç)\nClar, parlem de l’agraïment. Les persones que agraeixen de manera habitual asoleixen més felicitat. Per qué passa aixó? Per que fixem la nostra atenció en les coses bones que ens passen.\nHi ha un exercisi molt senzill que s’anomena diari de gratitut. Consisteix en cada nit escriure en una llibreta tres coses bones que ens han passat durant el dia, puntuar-les de l’u al deu en grau de plaer i benestar i, molt important, donar l’explicació de perqué han sigut positives.\nQuè opines de la Psicologia Positiva? I com ajuda a aconseguir la felicitat.\nPer començar vull dir que la Psicologia Positiva m’ha canviat la vida des d’un punt de vista personal i professional. Professional perque dona eines molt senzilles que actuen amb eficacia per a treballar amb les persones que venen a la consulta. I personalment perque he pogut aplicar moltes d’estes ferramentes també amb mi mateix. Era el que volia trobar i que em mancava a la psicologia. Aleshores, queda clar que la meua opinió es clarament positiva i que la recomane!\nEns ajuda a trobar la felicitat perque promou coes com el fluir (endinsar-nos i gaudir de les nostres activitats quotidianes), el sentit de l’humor, l’optimisme, la resiliència…\nPer a què serveix la risoteràpia?\nEs una bona ferramenta per a treballar, i la gent s’ho passa molt bé. Serveix per a estimular estats d’anim positius.\nCom es fa un taller de risoteràpia? Quins aspectes són fonamentals alhora de preparar-ho? I de realitzar-ho amb les persones que assisteixen?\nUn bon animador, tindre certs materials i sobre tot un espai gran on la gent es puga moure i jugar. En relació amb les persones, al animar-los amb exercicisis que vagen de menys a més intensitat i que així es puguen desinhibir. La risoterapia es una bona ferramenta; hi han moltes altres, com ensenyem al nostre curso online sobre Psicologia Positiva aplicada.\nEl grau de felicitat de cada persona influeix de certa manera a la possibilitat de patir una depressió?\nSi! El grau de felicitat que una persona posseeix es preventiu. De fet pot previndre moltes depressions donat que el seu síntoma bàsic es tindre problemes en l’estat d’ànim.\nQuins aspectes creus que considera la gent imprescindible per arribar a la felicitat? En què encerten i en què creus que han de canviar la forma de pensar i actuar?\nLa gent sap que té que estimular les seus emocions positives (escoltar una cançó, menjar un gelat, rebre una caricia etc). El que passa es que hi han altres maneres igualmente necessaries, abans anomenavem el fluir, estaria també el tenir relaciones personals positives, el aconseguir reptes i metes i el atendre l’espititualitat.\nPer què volem ser feliços?\nBona pregunta per a començar i encara millor per finalitzar. Moltes persones si le preguntem en que desitjen en la vida dirien que ser feliços. Crec que el ser humà es bo, positiu i resilient per natura, encara que parega que el nostre mon actual ens vullga fer vore que no.\nUn cantautor argentí, Facundo Cabral, deia que “El que está deprimit li amarga la vida a tot el barri”. Estant bé amb nosaltres mateixos podem estar bé també amb els demés: amics, parella, familia… Volem ser feliços perque tenim eixe desig molt dins, es la motivació que ens fa tirar endavant.\n29 febrero, 2016 /0 Comentarios/por Antoni Martinez\nhttps://i2.wp.com/www.antonimartinezpsicologo.com/wp-content/uploads/2012/04/emotions_small-195x110.jpg?fit=195%2C110 110 195 Antoni Martinez http://www.antonimartinezpsicologo.com/wp-content/uploads/2017/07/Logo-Web-Origami.png Antoni Martinez2016-02-29 11:30:222017-12-21 16:33:44Qué es la Psicologia Positiva?\nEntrevista sobre Psicologia Positiva a Antoni Martínez Canciones positivas.


El València vol assegurar el tercer lloc de la taula a Pamplona davant l'Osasuna\nEls d'Emery han sumat més punts fora de casa (32) que a Mestalla (31)\nDesprés de la mala imatge oferta dissabte passat contra el Reial Madrid, Unai Emery té en ment fer diversos canvis per redreçar el rumb de l'equip\nREDACCIÓ Barcelona 01/05/2011 07:00\n260x366 Unai Emery en una imatge d'arxiu / JOSE JORDAN / AFP Unai Emery en una imatge d'arxiu / JOSE JORDAN / AFP\nL'Osasuna rep avui el València, el tercer classificat de Lliga, amb la necessitat de sumar els tres punts per agafar-se a la permanència després d'haver caigut als llocs de descens després de quatre derrotes consecutives.\nEls 'vermells' es van acostar a la salvació fa poc més d'un mes en arribar a 35 punts amb tres victòries seguides, però no han puntuat en els últims quatre partits, i després de veure's superats per diversos rivals directes s'han situat en posició de descens, encara que a un punt del Màlaga i Saragossa, i a dos del Racing i del Getafe.\nPer la seva banda, el València intentarà netejar la pèssima imatge oferta la passada jornada al seu estadi davant del Reial Madrid i per això el tècnic Unai Emery farà diversos canvis per línia en el seu equip titular.\nAl mig del camp, David Albelda podria ser la gran novetat per conformar un doble pivot defensiu al costat del turc Mehmet Topal, en detriment de l'argentí Ever Banega, mentre que Joaquim Sánchez pot prendre el relleu de Pablo a la banda dreta.\nEn defensa, també se sospiten canvis amb l'entrada de Jordi Alba al carril esquerre per Mathieu i d'Ángel Dealbert, per Ricardo Costa, per formar l'eix central al costat de Stankevicius.\nA més, el brasiler Jonas Gonçalves apunta a la titularitat per formar el duo ofensiu al costat d'un Roberto Soldado en ratxa, que torna al que va ser el seu antic club en el millor moment de la temporada, després d'haver marcat vuit gols en els quatre últims partits.\nL'única baixa per lesió al València és la de l'argentí Tino Costa, mentre que per decisió tècnica s'han quedat fora de la llista Moyà, David Navarro, Chori Domínguez, Vicente i Bruno.\nL'equip navarrès, que coneixerà abans de jugar els resultats de tots els seus rivals directes les tres pròximes jornades, s'enfrontarà al València amb les baixes per lesió de Masoud Shojaei, Miguel Flaño i Vadocz.\nEl tècnic osasunista, José Luis Mendilibar, disposa de les altes de Sergio Fernández, Patxi Puñal i Fernando Soriano després de complir un partit de sanció, així com de 'Ruper', després de rebre aquesta setmana l'alta mèdica després d'una greu lesió de genoll, encara que el navarrès no ha estat inclòs a la convocatòria.


El Mercat Transfronterer, a Camprodon - Ajuntament de Camprodon\nEl Mercat Transfronterer, a Camprodon\nAquest esdeveniment pretén esdevenir un aparador de Camprodon i dels espais que envolten el municipi, així com promocionar l’activitat econòmica i turística de la Vall\nJa entrat l’estiu, concretament el dia 30 de juny, se celebrarà el Mercat Transfronterer de Camprodon. Una cita que pretén aprofitar els espais que ofereixen els exteriors del municipi de Camprodon, així com explotar-ne les possibilitats amb el suport i implicació del teixit comercial i associatiu del territori. L’Ajuntament de Camprodon, per aquestes raons, ha apostat des del primer moment pel projecte, que serveix per promocionar l’activitat econòmica i turística de la Vall.\nPer la seva banda, Xavier Juncà, regidor de Promoció Econòmica, destaca que “el Mercat Transfronterer és una mostra de la cultura i la gastronomia dels dos vessants dels Pirineus. És un aparador molt important per tal de donar a conèixer i potenciar els productes de la nostra terra. Ajornar el Mercat ha estat una bona idea perquè s’ha pogut modificar el format i millorar-lo per assegurar un impacte major”.\nEl Mercat estava programat per l’estiu\nEl consistori va decidir ajornar la fira, programada pels dies 9, 10 i 11 de setembre de l’any passat, amb l’objectiu de modificar-ne el format i el plantejament inicials, donar-li un caire més transfronterer, ampliar-lo i assegurar-ne un impacte major. El Mercat és possible gràcies a la subvenció Eurodistricte, que ha rebut l’organització per al desenvolupament de projectes de cooperació a l’espai català transfronterer.\n28 juny, 20180


Les Carteres Reials 2021 – Gegants de Gràcia\nHomeLes Carteres Reials 2021\nCom ja és tradició, cada 4 de gener, les Carteres Reials de Gràcia desfan l’encanteri i es fan visibles a la Vila de Gràcia. No obstant això, arran de la situació d’emergència sanitària generada per la COVID-19 i degut a les restriccions, aquest any es va creure oportú reconvertir la clàssica rua (organitzada per la Fundació Festa Major de Gràcia i amb la qual hi col·laboren any rere any moltes altres associacions i entitats del barri) en un campament reial estàtic que es va instal·lar a l’Oratori de Sant Felip Neri de Gràcia. Així doncs, l’Ona, la Sitar i l’Estel de Foc, juntament amb el seu seguici, van estar tot un dia treballant de valent rebent, analitzant i classificant totes les cartes que els arribaven al campament per fer realitat els desitjos dels petits de casa.\nA més a més, vam exposar l’Arbre dels Fanalets, elaborat per la colla per a la Cavalcada tot revivint aquesta bonica tradició (també a partir de tallers que enguany no vam poder realitzar), que va tornar a acompanyar a les Carteres i tot el conjunt de patges i patgesses. Així, la seva llum i la de tots els fanalets dels infants, de ben segur que va ajudar a guiar a Ses Majestats a trobar totes les cases per fer entrega dels seus presents en la nit més màgica.\nPer concloure, al finalitzar l’acte els Geganters de Gràcia els vam fer l’ofrena del pa i la sal, com a signe d’hospitalitat, i vam entregar la clau màgica que obre totes les portes, una tradició que vam inciar ara fa pocs anys i que sembla que ha tingut molt bona acollida. D’aquesta manera, els Reis d’Orient poden arribar a totes les cases i entre totes i tots fem arribar la màgia d’aquests dies tan especials.


Vols escollir la samarreta de Blancs 2015? – Colla dels Blancs de Granollers\nVols escollir la samarreta de Blancs 2015?\nPost published:19 de maig de 2015\nAquest any hem recuperat una tradició d’anys enrere. Hem demanat a la colla que faci propostes de disseny i n’escollirem una a la propera assemblea que serà la imatge de Blancs a la FM2015.\nVine a l’assemblea el 7 de juny i escull entre els dissenys que hem rebut de diversos membres de la colla!\n* L’elecció s’efectuarà de manera anòmina (sense saber l’autor del disseny) i amb el vot dels assistents.\nA banda d’escollir la samarreta parlarem d’altres punts per encarar la Festa Major com ara:\n– Programació de Festa Major 2015\n– Altres aspectes de la Festa Major 2015\n– Acord actuacions fora de Festa Major\n– Samarretes de Grups\n– Festa Blanca: 13 de juny\n– Última Reevolució: 20 de juny\nParticipa de la Festa Blanca!\nAssemblea PreFESTA MAJOR 2013


Artur Mas: on són els meus diners? – Marta Sibina i Camps y Albano Dante Fachin | ePubGratis\n5 marzo, 2015 Albano Dante Fachin, Marta Sibina i Camps Catalán, Otros\nLa condemna va posar la revista i els seus dos editors —la Marta i l’Albano— prop del tancament i la ruïna econòmica. Quan el veredicte es va fer públic milers de persones arreu del món van reaccionar i es van oferir a ajudar a pagar la multa per evitar el tancament de la revista. Però la Marta i l’Albano tenien uns altres plans: «Fer una col·lecta per pagar la multa és un acte de defensa quan el que cal és passar a l’atac». Així, van proposar una col·lecta, no per pagar la multa, sinó per tenir els diners necessaris per editar un llibre on s’expliqués amb tot detall l’escandalós i opac funcionament del sistema sanitari. En només 12 hores centenars de persones van finançar el llibre.\nSis mesos després de la condemna, el llibre està acabat. El teniu a les mans. Sis mesos més tard, la major part de les persones que es citaven al vídeo estan imputades i sent investigades per la justícia. A la sortida del judici ho van deixar clar: «Ens poden posar les multes que vulguin, però no callarem. Per cada vídeo que ens facin retirar, en penjarem deu. Explicarem a tothom i amb tots els mitjans al nostre abast tot el que hem descobert».\nEl hijo del italiano – Rafel Nadal


(Des)teletreballar amb nens | Desescalada de compres\nDesescalada de compres\nLes compres per internet i altres hàbits (bons) del confinament t'eviten viure el carrer i sentir el (feble) pols consumista\nper Neus Navarro Delegada a València València. 31 de maig de 2020 05:30\nLes portes tancades de El Corte Ingles a València | NNG\n"Quan vaig a comprar acabe improvisant i enduguent-me productes que no havia previst?", em pregunta l'enquesta que ha activat la Conselleria d'Agricultura. L'estudi pretén analitzar l'alimentació durant el confinament i els seus resultats es vincularan amb el funcionament de la Xarxa per al coneixement i la prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentari. Conteste que no. I si haguera d'aplicar aquesta pregunta a la meua primera eixida de compres que-no-són-a-Mercadona-o-Consum-o-la-farmàcia, la resposta seria "m'ha sigut impossible endur-me res imprevist". He tingut la meua primera 'experiència Inditex' en plena desescalada, el darrer divendres de fase 1. Ací va.\nDurant el confinament han crescut moltes coses a ma casa: les plantes, la impaciència, les hores de treball nocturn... i els meus xiquets. I amb ells, ha minvat la roba o eixa és la meua sensació. On estan les samarretes de màniga curta? Déu meu! A València la calor ja és present, de fet, recordem que dilluns 1 de juny s'inicia la temporada de platges segures (el d'abans què era? Platges insegures?). La qüestió és que als nens els fa falta roba de batalla, que diguem les mares. I l'ecommerce va fer "la seua màgia", que afegiria el company Aiats Agustí. Capsa de cartó transportada des d'algun centre logístic de la firma d'Amancio Ortega des de Madrid fins al cap i casal. Tot molt bonic i no especial car, però la meua taxa d'encert amb les talles és més que qüestionable.\nCom em sap greu haver de trucar al repartidor perquè s'emporte la caixa de robeta infantil pràcticament plena, m'adone que SÍ, QUE JA PODEM anar a les botigues. I, amb la pau que dóna poder deixar els nens amb la família almenys unes hores, camine fins al centre de la ciutat. Òbviament ací ja hi ha un canvi evident en la meua rutina, perquè abans haguera anat en bus o metro. Primera actitud desescalada.\nLa segona arriba ràpid. Abans aniria directa a la botiga, però al confinament l'Ajuntament valencià ha remodelat la plaça de l'Ajuntament seguint un criteri diferent de l'urbanisme que abans imperava, com bé va explicar ací Raquel Andrés, i per tant, la volta a la plaça és obligada. De camí he vist la porta de El Corte Inglés tancada i aquella gentada de persones entrant i eixint, marejades per l'aire condicionat o per la calefacció dels ventiladors de la porta (depèn de la temporada) fins i tot es troba a faltar.\n"He vist la porta de El Corte Inglés tancada i aquella gentada de persones entrant i eixint, marejades per l'aire condicionat o per la calefacció dels ventiladors de la porta fins i tot es troba a faltar"\nFinalment, arribe a la botiga de Zara i ara si, comença la distòpia del consum. Un recorregut en zig-zag per entrar, una dependenta a la porta per regular l'aforament (hola? On estan les tècniques de control de distanciament social que estan aportant tantes startups?) i un dispensador súper estilós perquè ens subministrem la nova crema de mans del segle XXI: el gel hidroalcohòlic. Mans netes i tall d'entrada superat, m'endinse en la botiga que té bona part dels prestatges buits i àrees retallades en superfície perquè en fase 1 només poden obrir les botigues amb superfície igual o menor a 400 metres quadrats.\n"I la roba infantil?", pregunte a una treballadora. "El que tenim està ací davant". El que tenim ja és indicatiu de la poca cosa que trobaré. Quatre prestatges, amb escassos models i quasi res de les talles que estic buscant. Acabe ràpidament i em faig el discurs intern que tanta queixa perquè no trobava tampoc talles a la botiga online i mira. On tens la roba, Amancio? Ho deuen estar pensant les persones que entren darrere meu i que també han fet cua ràpidament carregats amb les caixes de la compra online. Tothom vol tornar peces, però qui compra? Les dependentes, que vesteixen mascareta negra corporativa a joc amb l'uniforme, van cara de pena i la caixera em reconeix que "és trist veure-ho tot tan buit".\nQuan pague amb targeta l'única samarreta que he trobat i torne les nombroses peces que no necessite, torne a autodispensar-me gel hidroalcohòlic abans de buscar (literalment) els adhesius que pel terra t'indiquen on està la ruta d'eixida. I en creuar les portes, una veu diu: "passen els seguënts". És la xica de l'entrada que ara regula l'aforament, que està convidant a passar a qui estava afora esperant el seu torn. Ja no està de moda entrar amb llibertat i remenar tota la roba sense cap respecte per als dependents que acaben d'endreçar aquella o aquesta taula, ara l'experiència de compra és una altra. I molt ben trista, certament.\n"On tens la roba, Amancio? Ho deuen estar pensant les persones que entren darrere meu i que també han fet cua ràpidament carregats amb les caixes de la compra online"\nSi desescalar és el contrari de l'augment ràpid i alarmant d'alguna cosa, aquesta tornada serà més lenta del que pensava. L'experiència de client, el mantra repetit durant anys pels experts en vendes, s'està esvaint en aquest escenari. Perquè comprar productes que no són de primera necessitat implicaria felicitat en altra època, satisfacció del client. I ara el convenciment que hem de moure l'economia és el que m'ha espentat a consumir, però la fredor de l'experiència és el que m'enduc. Com desescalem ara aquest record? En l'online m'evite les cues, el gel i l'aparador és molt més gran, però m'estalviaria veure els ulls –verds, preciosos- de la dependenta que m'ha dit que sí, que el buit és desolador.\nA veure com ho fem.\nArc Mediterrani (Des)teletreballar amb nens\nProhibir rebaixes al comerç físic perjudica al consumidor\nColp de gràcia al comerç?


Són animals de cos tou, amb simetria bilateral i sense segmentació. Són el segon grup en importància quant a nombre d'espècies després dels artròpodes.\nInclou formes aparentment tant diferents com els cargols, de mar i de terra, llimacs, cloïsses, musclos i similars, pops, sípies i calamars i molts d'ells tenen una gran importància econòmica per a l'home.\nFigura 1.- Imatge de diversos exemplars del gènere Lacuna (mol·luscs gasteròpodes)\nFotografia d'Erling Svensen\nEl seu règim alimentari també és molt divers: n'hi ha d'herbívors, com molts cargols, carnívors, alguns dels quals són uns excel·lents depredadors (pops, calamars, alguns cargols de mar), filtradors i detritívors.\nFigura 2.- Tres exemplars de mol·luscs filtradors (bivalves). Fotografia d'Erling Svensen\nViuen en ambients aquàtics, fonamentalment marins, o terrestres ja que molts d'ells disposen de mecanismes per evitar la dessecació.\nLes seves dimensions són molt variables i poden anar des d'exemplars quasi microscòpics fins a talles gegants (calamars gegants de més de 20 m de longitud).\nCom que només disposen de musculatura llisa, de contraccions lentes, els associem a moviments lents, tot i que hi ha algunes formes que, mitjançant la utilització d'altres recursos, destaquen per ser uns excel·lents nedadors (per exemple, els calamars).\nCefalòpode (Loligo sp.)\nFotografia d'Alan Kuzirian (Peter Jauernig's Homepage, Radawana Biological Page)\nGasteròpode (Buccinum sp.)\nFigura 3.- Imatges de dos mol·luscs amb velocitat de desplaçament diferents: el calamar és un excel·lent nedador, mentre que el cargol de mar és de moviments lents.\nEn el seu cos es poden diferenciar tres regions:\na) La regió cefàlica, en posició dorsal i anterior, on s'obre la boca i es situen generalment els òrgans sensorials (ulls, tentacles, osfradis, rinòfors).\nb) La massa visceral, en posició dorsal, que inclou la major part dels òrgans interns.\nc) El peu, situat ventralment, de naturalesa musculosa i que actua com a òrgan de locomoció.\nFigura 4.- Esquema d'un mol·lusc ideal. En passa el ratolí pel damunt de l'imatge es poden observar les estructures més característiques del cos d'un mol·lusc.\nUn replec a cada banda de la paret visceral forma el mantell que la recobreix totalment i, per la seva cara externa, s'encarrega de fabricar una closca de carbonat càlcic que actua com a esquelet extern.\nLa closca pot adoptar formes diverses (una sola peça recargolada en espiral, dues valves, vuit plaques,...) i fins i tot en algunes formes pot passar a ser interna (sípia) o estar absent (pops, llimacs, nudibranquis).\nA cada costat del cos, sota del naixement del mantell queda una cavitat (cavitat pal·lial o cavitat del mantell) que comunica amb l'exterior i on s'allotgen les brànquies.


com dur tacons alts sense dolor - Estil De Vida\nCom dur uns talons alts sense dolor\nAquest dolor que sentiu al final d’una llarga nit, no, no és cap ressaca i no s’esgota. Parlem d’alguna cosa pitjor: el dolor que provoca un parell de talons altament aparentment malvat i maliciós. Però, creieu-lo o no, no tots els talons alts es creen iguals. En alguns casos, poden ser més saludables per als peus que els pisos. 'L'excés de pronació és una malaltia que afecta el 75 per cent de la població i ha estat relacionada amb moltes malalties, com ara dolor al taló (conegut també com a fasciitis plantar), dolor al genoll i fins i tot dolor d'esquena', afirma el podòleg Phillip Vasyli.\nEn aquest cas, els metges aconsellen portar sabates amb un taló lleu, a diferència dels nostres pisos de confiança. 'La tendència popular dels pisos de ballet ha provocat un augment en moltes de les condicions esmentades per falta de suport general i la construcció de sabates fluixos', afirma Vasyli.\nGeneralment, hi ha algunes coses a cercar per a què compres estilets. En primer lloc, assegureu-vos que els talons són de proporcions moderades, no de les torres altes Lady GaGa varietat. Deseu-ne els sopars, on estareu asseguts la major part de la nit.\nVasyli recomana optar per unes sabates “de qualitat” ben construïdes, especialment aquelles que tinguin materials absorbents de xocs a la bola del peu, i fer servir una placa com Orthaheel, que va inventar. També suggereix que porteu els talons més alts només per períodes curts alhora i els oferiu una mica de temps d’armari de tant en tant. Si teniu la necessitat de dur unes sabates de taló alt cada dia, feu una sabata més còmoda per arribar a i des de la feina i utilitzeu les sabates més altes mentre estigueu asseguts al vostre escriptori ”, afegeix.\nA més, mentre teniu una bola, sigueu conscients del pes que se us distribuirà a la bola del peu. 'Com més alt és el taló, més la sabata augmenta l'alçada de l'arc i també canvia la posició de l'arc & apos'; afirma Vasyli. Ell suggereix buscar sabates que 'contornin' al seu arc i distribuir el pes per tot el peu, no només la bola del peu.\nFeu clic aquí per obtenir un detall dels nostres talons 'saludables' favorits de vacances i per què els heu de portar.\naixecament de peses 101\nDe Jene Luciani\nConsells de cura de la pell ayurvèdica que encara funcionen avui en dia\nCom executar perfectament la premsa de sobrecàrrega perfecta\nLes dones reals comparteixen les seves victòries preferides a escala\nLa millor estratègia d’alimentació de proteïnes per a la pèrdua de pes\nHauria de patir una lesió esportiva?\nTot el que necessiteu saber sobre Lube\nSabatilles noves increïbles que canviaran la manera de treballar\nSarah Hyland revela la seva estratègia d’autocura enmig dels seus problemes de salut\nCom la va portar la transformació de l'embaràs a Emily Skye per ignorar comentaris negatius\nMillennials farà més saludable el subministrament d'aliments?\nProveu aquesta recepta de còctels de nabius i teixelles refrescats


Cent anys de l’últim quilowatt produït a la central tèrmica modernista de Barcelona\nLa central tèrmica on Endesa té la seu. | Jordi Play\nEndesa va instal·lar la seva seu a la Central Vilanova al 2012 i actualment organitza actes a l'antiga sala de màquines\nAvui fa cent anys que la central tèrmica del costat de l’estació del Nord de Barcelona, que conjuga modernisme i funcionalitat, va deixar de produir electricitat. Després, l’ús d’aquest edifici imponent de l’avinguda Vilanova, obra de l’arquitecte Pere Falqués, es va limitar a l’emmagatzematage d’electricitat fins al 1977. Posteriorment hi va haver les oficines d’Hidroelèctrica de Catalunya i, després d’un període sense cap ús, a partir del 2012 va tornar a tenir una activitat intensa, quan Endesa hi va traslladar la seva seu.\nLa companyia hi té actualment les oficines, a més d’una subestació. A la sala de màquines de l’edifici, hi organitza actes, gairebé un per setmana. Aquesta sala conserva el pont de la grua que s’utilitzava per moure materials, les escales de cargol i la taula de comandaments i control. El ganxo de color vermell que servia per transportar maquinària amb la grua decora el sostre de la sala, presidida per un rellotge que indicava l’hora als treballadors.\nLes escales de cargol situades a la sala de màquines. | Jordi Play\nFinestrals de grans dimensions escorten la sala i deixen pas a la llum del sol durant el dia. Quan cau la nit, la sala s’il·lumina i crea diversos efectes. Les finestres estan decorades amb components de ferro que aplacaven les vibracions que creava l’activitat de la sala de màquines i que evitaven el trencament del vidre.\nLa sala de màquines amb la taula de comandaments i control al fons. | Jordi Play\nFalqués va ser l’arquitecte municipal entre els anys 1889 i 1914, i va imaginar un edifici que fugís de la funcionalitat que caracteritzava les construccions de l’època. Les obres de la central de Falqués, autor també dels bancs-fanals de passeig de Gràcia, van començar el 1896 i van projectar un edifici amb dues naus paral·leles i amb forma allargada. La central va entrar en funcionament un any després, el 1897, com indica la placa que presideix la façana. A tocar de l’edifici es van construir habitatges per als treballadors de la central. Aquest espai l’ocupen actualment oficines d’Endesa. Des de l’empresa precisen que, com l’antiga central tèrmica està catalogada com a Bé Cultural d’Interès Local (BCIL), no s’hi poden fer modificacions. Així, han hagut de situar les oficines a un edifici contigu.\nBarcelona, pionera en producció d’electricitat\nLa història de l’antiga central tèrmica comença abans de la seva construcció, al 1881. Aquell any es va crear a Barcelona la Sociedad Española de Electricidad, la primera companyia encarregada de produir i distribuir electricitat a tot l’Estat. Tot i tancar per manca de capital, la companyia va ser el precedent de Central Catalana de Electricidad, S. A., que va encarregar la construcció de la central tèrmica.\nEl recorregut de la central com a productora d’electricitat va ser curt, de poc més de 20 anys. El 18 d’abril del 1919 la central va produir l’últim kW d’electricitat com a conseqüència d’una tendència que portava els centres de producció lluny dels nuclis urbans per evitar el fum que produïa dins de la trama urbana. A més, la tecnologia permetia el transport d’electricitat al llarg de centenars de quilòmetres. Així, l’energia hidràulica que s’obtenia als Pirineus es transportava a Barcelona, i la funció de la central tèrmica que ara acull Endesa va passar a ser la d’emmagatzemar l’electricitat.\nAvui l’edifici ha quedat com a testimoni de la unió entre bellesa i funcionalitat. La catalogació de la central com a BCIL, bromegen des d’Endesa, resta avui, precisament, funcionalitat a l’edifici. Fins al punt que la porta per on entraven els treballadors, situada a la cruïlla entre Roger de Flor i avinguda Vilanova, està permanentment tancada perquè no compleix amb els requisits de seguretat. La catalogació de la central no permet fer modificacions, així que l’accés no es pot adaptar.\nPortes d’accés per als treballadors. | Jordi Play


Avís Legal i política de privacitat - Klug Compressors\nEl present document constitueix la Política de privacitat que s’ aplica a totes les dades de caràcter personal que KLUG COMPRESSORS SL tracta sobre vostè. A continuació us informem sobre les dades identificatives del RESPONSABLE del tractament:\nAdreça Postal CTRA. NII KM 557,5 Grup 2 nau 7\nTelèfon de contacte 938052728\nCorreu Electrònic info@klugcompressors.com\nEn KLUG COMPRESSORS SL tractem la informació que ens facilita les persones interessades amb la finalitat de l’ enviament de la informació que ens sol·licitin i facilitar ofertes de productes i / o serveis del seu interès, també elaborarem un “perfil comercial” d’acord amb la informació facilitada. No es prendran decisions automatitzades sobre la base d’aquest perfil.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si en KLUG COMPRESSORS SL estem tractant dades personals que els concerneixin, o no.\nEls interessats poden oposar-se al tractament de les seves dades amb finalitats de l’ enviament de la informació que ens sol·licitin i facilitar ofertes de productes i / o serveis del seu interès. KLUG COMPRESSORS SL deixarà de tractar les dades, tret de motius legítims imperiosos o per exercir o defensar possibles reclamacions.\nMitjançant un escrit adreçat a KLUG COMPRESSORS SL, CTRA. NII KM 557,5 Grup 2 nau 7 (POLIG.IND LES GAVARRERES) 08711 ODENA o a través de correu electrònic a info@klugcompressors.com juntament amb prova vàlida en dret, com fotocòpia del DNI i indicant en l’assumpte “PROTECCIÓ DE DADES”.\nAmb la finalitat d’oferir el millor servei i amb l’objecte de facilitar l’ús, s’analitzen el nombre de pàgines visitades, el nombre de visites, així com l’activitat dels visitants i la seva freqüència d’utilització. A aquests efectes, KLUG COMPRESSORS SL utilitza la informació estadística elaborada pel Proveïdor de Serveis d’Internet.\nKLUG COMPRESSORS SL no utilitza cookies per recollir informació dels usuaris, ni registra les adreces IP d’accés. Únicament s’utilitzen cookies pròpies, de sessió, amb finalitat tècnica (aquelles que permeten a l’usuari la navegació a través del lloc web i la utilització de les diferents opcions i serveis que en ella existeixen).