Mercadona porta a Espanya el pa més famós dels EUA: prova-ho per 0,22 euros – CATzona\nMercadona porta a Espanya el pa més famós dels EUA: prova-ho per 0,22 euros\nSense comentaris a Mercadona porta a Espanya el pa més famós dels EUA: prova-ho per 0,22 euros\nEls amants del pa poden estar d’enhorabona. Mercadona ha introduït al mercat espanyol el pa d’all, una sol·licitud que portaven bastant temps fent els panarres. Aquest tipus de pa és el més famós dels Estats Units i és que des de fa cinc dècades, quan el va desenvolupar Cole’s Quality Foods a Michigan, fa les delícies dels americans.\nL’empresa de supermercats espanyols ens ha introduït aquest producte a les seves botigues amb un preu realment bo ja que cada panet d’all es pot adquirir per 22 cèntims d’euro, una ganga.\nAquesta aposta de la cadena de Juan Roig per versionar aquest pa nord-americà sembla que no ha estat una prova i té aparences de ser per a llarg termini.\nA Mercadona des de la seva fundació s’han mostrat molt interessats en dominar el sector del pa i podem trobar-ho de moltes maneres diferents: pa d’espelta, d’olives negres, de llavors de carbassa, de sègol, de nous, d’oli, de vidre, de formatge o de sis cereals. Tota aquesta rastellera d’opcions acompanyaran als aparadors al pa d’all.\nL’all que conté aquest pa en la seva composició és de l’1,2%, una xifra no molt elevada però suficient per poder apreciar clarament el seu sabor especial.\nMalgrat que Mercadona ha estat el primer supermercat en introduir a Espanya els panets d’all, el cert és que Lidl ja tenia al seu catàleg pa d’all, però en aquest cas torrat, una mica més habitual i amb menys història.\nCom fer pa d’all fàcilment?\nSi vols fer-ho tu mateix et deixem una recepta que pot entretenir-te una estona per després donar-te un gran plaer.\nEl primer que has de fer és fer una massa de farina (400 grams) amb mitja cullerada de sal, 200 centilitres de llet i 10 grams de llevat instantani amb la meitat d’un all picat. Deixa que el llevat faci el seu efecte durant una hora.\nDesprés desgasa la massa i pots fer entre 10 i 12 pastes. Colocalos en una font amb oli i que quedin coberts amb pa ratllat.\nDesprés una hora més de repòs i després 20 minuts de forn a 290 graus. Quan el treguis pintalo amb una barreja|mescla de mantega fosa i mig all picat i ja el tindrem.\n← Biden fa una crida a la unitat i a deixar enrere la por 20 anys després de l’11-S → La Diada 2021: l’última hora en directe


Cap de setmana actiu pels bars i restaurants amb servei a domicili - Vallès Visió\nCap de setmana actiu pels bars i restaurants amb servei a domicili\n19 d'octubre de 2020 20 d'octubre de 2020\nEl Carlos és copropietari d’una empresa de repartiment a domicili. A través d’una aplicació mòbil el client pot demanar en diversos locals de restauració de Mollet i els ofereix repartir les comandes tant al municipi com a Martorelles, la llagosta i Sant Fost.\nUn servei que facilita la feina als locals i els ajuda a poder adaptar-se millor a les restriccions per contenir la Covid-19.\nPerò les noves mesures no han agafat per sorpresa als bars i restaurants que ja van oferir durant el confinament servei a domicili o per emportar-se. A l’hora d’organitzar-se, reben les comandes per telèfon, WhatsApp o també de clients que s’apropen al local. Les reparteixen ells mateixos o a través d’aplicacions mòbils.\nMolts ja s’han fet una clientela que, sobretot els caps de setmana, demana menjar per recollir o a domicili. De fet, és un servei que els ha funcionat bé durant els darrers mesos i que consideren ha arribat per quedar-se.\nDe moment, poder treballar només amb menjar per emportar-se els ajuda a mantenir el negoci obert, però per la majoria els ingressos són molt inferiors si no poden servir a les taules.


La candidatura jove d’ICV-EUiA-Pirates denúncia la mala gestió dels governs de PSC i CiU en quant a Joventut | Blanesaldia\nSalmerón ha destacat el cinisme de CiU al relacionar el problema d’oci nocturn dels Pins amb la supressió de Barrakes: «Barrakes era l’espai on participaven totes les entitats juvenils de la vila i on podien autofinançar-se tot l’any gràcies als diners que es recaptaven amb els concerts, afavorint així el teixit associatiu de la gent jove».\nEloi Espósito ha volgut senyalar especialment el trasllat del Portal Jove a Morralla dificultant l’accés dels usuaris al mateix, ja que ni tant sols hi ha un timbre per poder trucar. Ha denunciat també les retallades que ha fet el PSC dins l’administració durant la darrera legislatura, «s’ha\nacomiadat a gran part dels dinamitzadors i tècnics que s’ocupaven de l’àrea de joventut, dificultant així la possibilitat de que els i les joves puguin anar a informar-se sobre temes com l’habitatge, educació, la seva primera feina, sexualitat, etc.». Finalment ha destacat que «a Blanes presentem la candidatura més jove, perquè apostem per la joventut, que no nomes som futur, també present».\nFinalment, Anna Rovira ha denunciat la mala situació a la que s’enfronten els i les joves en els pobles i les ciutats de Catalunya, segons Rovira: «La gent jove no només s’enfronta a l’atur sinó que també s’enfronta a la precarietat. Una precarietat que ens impossibilita desenvolupar el nostre projecte de vida, la taxa d’emancipació està al nivell de fa 10 anys i molt lluny de la mitjana europea».\nSobre el paper dels ajuntaments Anna Rovira ha exposat que són l’administració més propera a la ciutadania, han de ser espais de resistència a les polítiques neoliberals, han de ser garants dels drets socials i fer oposició a les retallades imposades per la Troika.\nRovira ha acabat afirmant que «els i les joves no només som el futur d’aquesta societat, també som el present i volem participar en la presa de decisions en els nostres pobles i ciutats, ja que, com diu la campanya de JEV i AJ, els pobles i ciutats són la nostra lluita».\nEl divendres 15 de maig, a les 21 h, tindrà lloc una Festa Jove, organitzada per Joves d’Esquerra Verda i Alternativa Jove, a la discoteca CYAN de Blanes. Serà presentada per Facu Díaz, director de la Tuerka News i candidat núm 20 i Júlia Cordovilla, candidata núm 15. El mateix dia es publicarà també un nou vídeo de campanya amb els punts destacats de joventut.\n← Versions estranyes del pop-rock, demà al cicle Música a l’Esperança de la mà d’Anxious Myopic Boy’ La Plataforma Aturem la C-32 es posiciona en la campanya de les eleccions municipals →


Notícies - Actuació 'calmada' dels Gausacs per agafar forces per a la Diada\nActuació 'calmada' dels Gausacs per agafar forces per a la Diada\nEls Gausacs descarreguen la tripleta de 8 al Concurs de Castells ( 5/oct/14)\nEls Gausacs han descarregat el 4 de 7 amb agulla\nel 15/nov/14 Núria Juanico Societat PDF\nEls Gausacs han dut a terme aquest dissabte una actuació 'calmada' de vigílies per agafar força de cara a la Diada. Els camises verdes han descarregat el 4 de 7 amb agulla, la torre de 7 i el 5 de 7 a la plaça de Barcelona. Els Castellers de Rubí els han acompanyat i han descarregat el 3 de 6, un 4 de 5 amb agulla i un 3 de 5 amb agulla.\nAmb tranquil·litat i seguretat, els Gausacs han desenvolupat una actuació de vigílies sense grans sorpreses que els ha servit per escalfar motors de cara a la jornada d'aquest diumenge. L'actuació, protagonitzada pels castells de 7, ha inclòs també dues sèries de pilars de quatre. El cap de colla dels camises verdes, Toni Castanyer, ha explicat que la jornada de vigílies els ha permès encarar 'amb força i optimisme' la Diada.\nÉs una actuació de tranquil·litat, en què ens hem pres les coses amb calma. Demà anirem amb força i optimisme a plaça.\nCastanyer també ha confirmat que la jornada d'aquest diumenge 'ha de ser una Diada de vuit' i que intentaran disposar del màxim d'efectius possible. El seu repte és repetir la tripleta de 8, que ja van portar al Concurs de Castells de Tarragona.


Jordi Alba: «Jo he sentit aplaudiments, no xiulets a Coutinho»\nAlba: «Jo he sentit aplaudiments, no xiulets a Coutinho»\nJugadors i tècnics surten en defensa de l'estrella brasilera després de les crítiques d'un sector de la grada\nBarcelona - Dissabte, 20/04/2019 | Actualitzada 21/04/2019 - 00:11\nPhilippe Coutinho va ser el protagonista principal després del triomf blaugrana davant de la Reial Societat. Els seus companys, amb Jordi Alba, i el seu tècnic, Ernesto Valverde, igual com Guillermo Amor, com a portaveu del club, li van donar suport després de finalitzar el partit. Alba, gran protagonista per haver sigut l’autor del segon gol, va concloure de forma ràpida qualsevol polèmica en les preguntes televisives sobre la mateixa gespa del Camp Nou. “Jo he sentit aplaudiments, no xiulets a Coutinho”, va indicar el lateral blaugrana de forma rotunda.\nAmor també es va expressar de forma semblant quan va ser preguntat per la protesta de la grada cap a l’estrella brasilera. “Crec que no hi ha hagut gaires xiulets, però hi ha d’haver opinions per a tot. Tot és respectable, però és un luxe tenir Coutinho a l’equip i l’hem de disfrutar”, va dir el director de relacions institucionals del club.\nValverde, per la seva part, també va restar importància al que va qualificar com “una anècdota que sempre té ressonància” a causa de la importància del Barça. “El públic està amb Coutinho i Coutinho està amb el públic”, va indicar a l’hora de defensar el seu jugador.\nL’empenta dels jugadors\nAl marge de Coutinho tots van celebrar l’empenta dels jugadors per guanyar la Real i la importància de marcar els dos gols en instants claus del partit; abans del descans i just després de l’empat donostiarra. “Juguem al 100% perquè volem ser campions. Sembla fàcil però s’ha de valorar el treball i la dedicació dels jugadors i el cos tècnic; a més arribàvem a aquest partit després d’haver fet un gran esforç entre setmana”, va insistir Jordi Alba referint-se a la trobada contra el United. “Va ser un partit bastant dur a causa dels mèrits de la Real. Ells van jugar molt concentrats i això ens va dificultar la victòria. Amb triomfs així és com es guanyen els campionats”, va indicar Amor. “Van faltar espurna i frescor però és el que sol passar en els partits post-Champions. Al final vam haver de defensar la victòria amb dents i ungles”, va comentar Valverde.\nTambé va parlar de trobada incòmoda i va destacar que abans del partit faltaven nou punts per ser campions –menys després del triomf–. “Però són punts que costen aconseguir malgrat que la gent digui que només cal esperar per veure quan som campions”.\nTemes: Philippe Coutinho Ernesto Valverde Jordi Alba


PDA Bullying | Document "¿Convivencia o Bullying? Análisis, prevención y afrontamiento del acoso entre iguales"\nDocument "¿Convivencia o Bullying? Análisis, prevención y afrontamiento del acoso entre iguales"\nAquest document realitzat per l'Escola Andalusa de Salut Pública és una monografia que tracta el fenomen de l'assetjament amb un enfocament divulgatiu i positiu, i que busca millorar el clima escolar, prevenir possibles agressions i reduir les seves conseqüències.\nEl text està estructurat en diversos epígrafs amb diferents punts de vista sobre el fenomen de l'assetjament entre iguals o bullying. Aquests punts de vista parteixen de dues metodologies: per una banda, una anàlisi des d'un àmbit més acadèmic i per l'altra un enfocament directe al tractament que fan els mitjans de comunicació sobre l'assetjament.\nEl document també aporta una sèrie de programes destinats a millorar la convivència a les aules que ja han sigut provats i avalats i que tenen reconeixement internacional, com és el cas del programa KiVa, ja implantat a Andalusia.\nFinalment, i a partir de l'anàlisi ja mencionada, trobem un conjunt de recomanacions i claus per afrontar l'assetjament des de diferents situacions i punts de vista.\nEn conjunt, aquesta monografia fa una anàlisi generalitzada sobre l'assetjament i el ciberassetjament, i aborda diversos plantejaments relacionats a més de fer recomanacions de programes educatius i aconsellar sobre com actuar una situació d'aquesta índole.


george saunders | Els de dalt\nTot va venir arran de l’enrenou de Deu de desembre (2013) publicat per Edicions de 1984. Un altre autor nordamericà de lectura obligatòria. Com que la bossa dóna pel que dóna i no dóna per més vaig introduir el nom de George Saunders al buscador de la biblioteca de la universitat i vaig seleccionar l’únic llibre escrit per ell que tenim disponible de préstec. Un recull de relats. Pastoralia (Edicions 62).\nEll no era poderós, ell no era gran, era exactament com tothom, menys que tothom, les altres persones es casaven i tenien feines de debò, les altres persones no vivien amb les seves germanes grasses i enganxoses, ell era un perdedor que no pararia de perdre la resta de la seva vida, perquè no havia tingut mai sort, havia nascut maleït, fill d’un mal pare i una mala mare i germà d’una mala germana…\nCerts personatges del Pastoralia de Saunders són tendres com l’Arturo Bandini de Fante, alguns altres s’apropen més als hideous men de David Foster Wallace. Veiem un tarannà Foster Wallace en Saunders, sobretot pel que fa les vides psíquiques dels seus personatges neuròtics. Però els ambients que recrea Pastoralia són estranys, i en la majoria de casos estan impregnats d’una al·lucinació ordenada absent en l’obra de Foster Wallace. Els relats de Pastoralia són entre hilarants i curiosos i parlen d’americans desencantats (o absurdament optimistes) a qui els passen coses més o menys estranyes. Saunders és un bon constructor de realitats oníriques, ens fa creure en una vida americana que és més surrealista que no pas distòpica. Amb certa distància, els mons que Saunders dibuixa a Pastoralia em recorden als del còmic underground liderat per Robert Crumb i companyia als seixanta. El toc magistral de Saunders (i de Robert Crumb) són els seus exabruptes políticament incorrectes, l’elogi dels antiherois malcarats, el sentiment d’una subcultura ianqui que fa molt de temps que batega.\nEl recull comença amb el conte homònim “Pastoralia”, un parc temàtic on un parell de ciutadans qualssevol viuen com a neandertals assalariats. La imposició del bonrotllisme americà s’alterna amb les penúries del protagonista, que diposita les seves necessitats en bosses de plàstic i cohabita amb una dona prehistòrica pèssima que fa mots encreuats. És un bon començament. El conte següent és “Winky”, el nom d’una germana xucladora de sang que està obstinada en impedir l’èxit del seu germà Yanniki. Convertir-se en un gran triomfador i esquivar la gent “verinosa” esdevé una tasca titànica, un imperatiu d’aquell New Age que va començar sent ingenu i que a hores d’ara és un llast més de l’individualisme acèrrim. Per altra banda, Saunders té una fixació pels homes que viuen amb la seva mare i/o germana soltera beata fins a edats avançades; això no ens sorprèn gens si recordem, entre tants d’altres, el precedent de A confederacy of dunces (trauduït com La conjura de los necios) de J.K.Toole -o, perquè no, el mateix Howard Wolowitz de la sèrie Big Bang Theory (etc, etc, etc). En la mateixa línia de la Winky, la tieta Bernie de “Roure Marí” és una lluitadora fracassada que s’alça de la tomba per refer la seva vida perduda i redimir la de les seves nebodes i el seu germà, un pobre desgraciat que fa estriptís però que es nega a ensenyar la titola. Si no fos perquè Saunders sap fer-nos riure sense aturador, la novel·la en conjunt seria una vall de llàgrimes.\nTothom pot arribar a fer de tot. Però primer s’ha de fer un esforç. I vosaltres, tios, no feu mai cap esforç. Sou dues que no treballen i un que es dedica a l’estriptís. No trobo que això sigui esforçar-se gens… Això és el coi d’estil de vida americà, comences en un perillós cau de merda i treballes de valent perquè un dia et puguis mudar a un cau de merda una mica menys perillós.\n“La fi de Firpo” és el relat d’un nen que trama l’assassinat dels seus petits enemics mentre es passeja amb bicicleta. Aquest conte té molt a veure amb “La infelicitat del perruquer”, i tots dos configuren la cirereta del pastís literari que és Pastoralia. El perruquer desitja dones, s’imagina que les posseeix, es munta unes pel·lícules increïbles i acaba desencisat; el petit Firpo odia els qui l’envolten i transforma el seu rencor en una bomba de rellotgeria. “El saltant” també és una mostra de l’ull clínic que té l’autor per copsar les contradiccions de la psicologia humana, carregada d’immundícia i envernissada d’heroïcitat. Lynne Tillman, a The New York Times, apunta que tan el perruquer infeliç com el saltador indecís tenen possibilitats de sortir-se’n, i en conseqüència, d’aportar una mínima dosi d’esperança a l’obra. Sigui com sigui, en tots tres casos l’encert de Saunders és haver assimilat l’ús del monòleg interior que monstres com Faulkner van introduir a la tradició literària nord americana. I és en aquest sentit que l’obra de Saunders desemboca en la de Foster Wallace.\n[...] una persona a qui et podies imaginar fàcilment que li feies l’amor en una barcassa al Nil, per exemple, voltats tots dos d’un miler d’espelmes que feien una olor estranya, o, ara que hi pensava, potser era una índia americana, i la va veure dreta a la porta d’un tipi [...] al moment en què ell tornava de caçar amb un llarg enfilall de conills morts.\nGeorge Saunders parla de les bestieses immorals de la televisió, dels parcs temàtics, de la incongruència del somni americà. Els seus personatges volen ascendir en l’escala social, han mamat molta cultura New Age i tenen por dels seus veïns però volen ser envejats per ells. Igual que la resta d’escriptors, Saunders escriu sobre el que té més a la vora, i sabem de bona tinta (ens ho va explicar Miquel Adam a Núvol) que va haver de fer feines nefastes i es va veure obligat a passejar-se amunt i avall en bicicleta durant una part de la seva vida adulta.\nA Pastoralia el somni americà es concreta en l’intent de fer funcionar una família de classe mitjana, i aquest és (també) un dels temes de Plens de vida de John Fante (Edicions de 1984). Sospito que l’autor és aquesta mena d’home honrat com (per sort) n’hi ha més que un foc no en cremaria, aquesta mena d’home que estima l’esposa i el fills i que intenta dur-los un plat a taula. El Saunders escriptor va llegir/copiar a Hemingway i a una llarga llista de mestres de la ficció fins que va aconseguir fer-se una veu pròpia per parlar de si mateix: potser no va inventar res, però la seva ficció és addictiva i difícil d’imitar.\nHe acabat de llegir Pastoralia. He sortit al quiosc. De camí, he topat amb una noia jove i guapa que parlava sola. Les persones estem sempre boges: ens ho diu Saunders, ens ho diuen Fante i Foster Wallace (i tants altres!). Si la categoria no sonés nefasta -perquè l’autoajuda que s’anomena autoajuda a si mateixa ha fet molt de mal a la literatura- els batejaria com a autors d’escriptura terapèutica: els seus llibres et fan sentir acompanyat de debò. Els seus narradors et parlen a la cara, es converteixen en amics, amics de vegades simpàtics i de vegades emprenyadors, però amics al capdavall.\nI sí, l’escenari sempre és nord-americà i els tics de la cultura ianqui apareixen cada dues ratlles, però en última instància això és circumstancial. Perquè George Saunders escriu des dels States però parla de coses que van més enllà de l’Atlàntic. Una és el desig de ser algú com cal i l’altra és la dificultat de viure amb calma sense deixar-se ofegar per l’ego i les dèries personals. Encara diria més. Els States són molt a prop, la globalització -Saunders la va viure de primera mà a la mina de petroli de Sumatra-, ha fet que el somni americà desencantat i la merda brillant que és la publicitat no ens semblin gens lluny. Al contrari.\nTags: no, és, saunders, del, però, george\nTags: no, del, al, és, george\nTags: és, no, més, del, al, però, dels\nby Júlia Bacardit | 24 febrer 2014 · 10:22\nTags: és, no, saunders, del, però, george\nTags: d, l, no, del, és, sobre, george\nTags: no, ha, és, l, del, d, però, gent\nTags: d, és, l, no, ha, del, seva, però\nby Irene Pujadas | 15 desembre 2013 · 15:48


Guadalajara, primera derrota del feixisme - Museu d'Història de Catalunya\nGuadalajara, primera derrota del feixisme\nDesprés de la victoriosa ofensiva de Màlaga, el Corpo di TruppeVolontarie (CTV), com havia passat a anomenar-se la MMIS, va ser derrotat a Guadalajara. La propaganda filorepublicana, dins i fora d’Espanya, va amplificar per tots els mitjans i canals possibles la notícia: el mite de la invencibilitat del Duce estava trencat. Per a més escarni, entre les files republicanes van tenir un paper rellevant els italians del «Batalló Garibaldi» de la XII Brigada Internacional. Es tracta d’un moment clau en les relacions entre Mussolini i Franco, que va aprofitar la circumstància per privar de tota autonomia operativa el CTV, que es va convertir en un cos més de l’exèrcit «nacional».\nSobre l’epíleg de la batalla, el silenci dels mitjans és ensordidor: les cròniques des del front en els diaris s’interrompen abruptament i a les revistes se’n troba poca documentació gràfica, fins i tot de contrapropaganda.\nSón, així, les imatges dels legionaris les que reflecteixen millor la duresa del moment aïllant l’individu enmig d’un paisatge hostil, a anys llum de qualsevol representació marcial.\nLa lectura que n’intenten donar els fotògrafs del Luce és diferent: ferits atesos, trinxeres abandonades per l’enemic, un intens foc de fusells. Tanmateix, en comptes de suggerir un desenvolupament «favorable» de les operacions, aquestes preses no fan altra cosa que reforçar la sensació de desolació i precarietat que ho embolcalla tot.


Blanes acredita 62 persones perquè puguin alimentar els gats del carrer - El Gerió Digital\nBlanes acredita 62 persones perquè puguin alimentar els gats del carrer\nL'acord s'ha fet conjuntament amb l'entitat Sa Gatonera\nDimarts, 19 de novembre de 2019 14:45h\nLes persones que van rebre el carnet\nBlanes (Selva) va fer entrega ahir dels carnets que acrediten als seus titulars per poder alimentar les colònies de gats que es troben pel carrer després d'un acord amb l'entitat Sa Gatonera.\nAquesta és una associació blanenca formada per veïns i veïnes voluntàries del municipi preocupats per la problemàtica existent amb la superpoblació felina urbana.\nL’Ajuntament de Blanes ha expedit un total de 62 carnets que, a partir d’ara, estan autoritzades per poder alimentar els animals a la via pública. Aquesta acreditació ha estat necessària perquè, del contrari, aquests voluntaris i voluntàries estarien contravenint l’Ordenança Municipal que prohibeix a la ciutadania alimentar animals –gats, coloms, gavians, ocells...- al carrer\nConveni per a la gestió de les colònies de gats\nEl passat mes de juny l’Ajuntament de Blanes va signar un conveni amb Sa Gatonera per a la gestió de les colònies de gats al carrer. Mitjançant aquest acord, el consistori autoritzava els alimentadors i alimentadores perquè, al mateix temps, també s’encarreguessin del control dels diferents llocs on s’hi aixopluguen els felins, espais distribuïts arreu del municipi.\nAl conveni s’especificava un ‘Protocol de Bones Pràctiques’ per a l’alimentació de les colònies de gats. En aquest sentit, ja s’hi establia que cada colònia comptaria amb un màxim de quatre persones autoritzades com a alimentadors, i un d’ells serà la persona responsable de la colònia, de manera coordinada amb la resta de persones que també s’encarreguen de l’avituallament.\nEls punts d’alimentació estan instal·lats en zones amagades, de manera que els altres animals no controlats no puguin accedir-hi, sobretot altres tipus d’animals que no desperten tanta tendresa, com ara rates, ratolins, escarabats, o fins i tot coloms, gavians o altres espècies que es consideren plagues. De fet, és responsabilitat dels alimentadors i alimentadors mantenir neta la zona.\nPer aquest darrer motiu, posen el pinso i l’aigua en recipients que es puguin rentar i, sempre que és possible, es tracta de menjadores. Aquests recipients no es poden quedar de manera permanent a la via pública, i cal netejar i recollir les restes d’aliments que altres veïns hagin pogut deixar. Es tracta de poder minimitzar tant les olors desagradables com la presència de cucs o mosques, així com de deixalles escampades.\nTanmateix, s’indicava que l’alimentació ha de ser preferentment amb pinso sec, ja que evita la presència de restes d’aliments en estat de putrefacció, les males olors i la conseqüent proliferació d’insectes, plagues, o bé problemes digestius que puguin tenir els animals. D’altra banda, el pinso és l’aliment més equilibrat per als gats, ja que els especialistes consideren que té tots els nutrients que necessiten.\nL’acte el van encapçalar l’alcalde de Blanes, Àngel Canosa, i la tinenta d’alcalde de Protecció i Benestar dels Animals, Marina Vall-Llosada, acompanyats de la presidenta de Sa Gatonera, Montse López. També van participar una agent de la Policia Local de Blanes, i la tècnica de Salut Pública, Sílvia Castiñeira.


Badia i Margarit: l’enllaç amb Pompeu Fabra | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nBadia i Margarit: l’enllaç amb Pompeu Fabra\nEl filòleg va ser clau per entroncar la tasca del ‘Mestre’ amb els nous estudiosos del català dels anys seixanta i sentanta que ell mateix va forjar. Cultura demana un carrer a Barcelona pel seu centenari\nBadia i Margarit, el 2003, després d'obtenir el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes.\nAllò difícil és la continuïtat, que les coses no es trenquin o es perdin i s'hagin de començar de zero, especialment en cultura i ciència, valoren els experts. Antoni Badia i Margarit va assistir a la catalana i avançada escola Blanquerna d'Alexandre Galí; però després de la Guerra Civil (a la qual va acudir amb la traumàtica Quinta del Biberó) va estudiar en una Universitat de Barcelona (UB) amb professors a l'exili o expulsats. Per això, anava a classes més o menys clandestines de mestres depurats, com Jordi Rubió i Ramon Aramon. I va fer la tesi amb Dámaso Alonso. Va buscar la tradició. I després, va generar com a primers deixebles personatges cabdals per a l'estudi del català, com Germà Colón, Joan Veny i fins i tot va dirigir la tesi de l'icònic Joan Solà. “Va destinar el gruix de les seves energies a garantir la continuïtat de l'obra de Pompeu Fabra i Joan Coromines; va ser una baula decisiva per al manteniment de l'estudi de la llengua catalana”, assegura Carles Duarte, un altre deixeble i ara comissari de l'Any Badia i Margarit que promou la Generalitat en el centenari del naixement del lingüista, un reconeixement que el coronavirus i els seus efectes estan retardant.\nMaria Teresa Cabré, avui presidenta de la Secció Filològica de l’Institut d’Estudis Catalans (IEC), o Joan Martí, antic rector de la Universitat Rovira i Virgili, formen part també de l'elenc d'experts de la llengua que, primer alumnes i després col·laboradors, han passat per la sapiència de Badia i Margarit (Barcelona, 1920-2014), que “va saber mantenir vius, des dels anys quaranta, els estudis filològics sobre el català iniciats a l'IEC i la universitat abans de la Guerra Civil, portant-los als seixanta i setanta”, fixa Duarte.\nEl comissari de l'Any Badia i Margarit el coneixia bé: va ser alumne seu i van col·laborar entre mitjans dels setanta i principis dels vuitanta. “Era metòdic, rigorós, lúcid i generós”, enumera. “Com que es llevava molt d'hora, aprofitàvem la primera hora del matí per despatxar temes”, recorda. Llavors ja era catedràtic de Gramàtica Històrica Catalana (1977) a la UB, on el 1948 havia guanyat la càtedra de la mateixa matèria… en llengua castellana. Havia arribat a aquella càtedra el mateix any que moria a l'exili aquell Fabra amb el qual mai va arribar a treballar, però amb qui havia connectat indirectament a través d'aquestes misterioses cadenes del saber: d'una banda, a partir de Galí, que el va introduir en l'amor per la llengua, i que havia estat d'adolescent deixeble del Mestre, i, de l'altra, a partir d'Aramon, que sí que va treballar directament amb Fabra.\nEn qualsevol cas, Badia i Margarit ja comptava als anys setanta amb una bibliografia impactant, entre altres títols amb l'inici del gegantí Atles lingüístic del domini català, que va arrencar amb Colón (1952), i una Gramática catalana… en castellà (1962), primer manual universitari sobre el tema i precedent d'una segona més ambiciosa (1994). Membre de l'IEC des del 1968 (on acabaria presidint la Filològica entre el 1989 i el 1995), també era ja en aquells dies el rector de la UB, el primer en democràcia, un càrrec que va mantenir fins al 1986. El fet que combinés les dues frenètiques activitats és fruit de la seva divisa “ciència i passió”, diu Duarte, que rememora els treballs per a la normalització del català quan no era oficial i l'estudi d'un llenguatge administratiu en aquesta llengua. “Tenia una consciència molt nítida de la seva condició de científic, però se sentia compromès amb la transformació de la realitat”. I d'aquí prové la seva producció de títols de la sociologia del llenguatge, com La llengua dels barcelonins (1969), o la seva llarga presidència del Grup Català de Sociolingüística (1974-1990).\nA diferència del mateix Fabra, de Coromines o, més recentment, de Solà, tots ells amb una gran projecció popular, no semblaria que el perfil de Badia i Margarit, menys mediàtic, facilités ara la seva projecció pública. “És cert que va ser, sobretot, un eminent professor universitari, però va tenir també un impacte social”, contraposa el comissari, que rememora la seva detenció el 1967 per les seves protestes contra el règim, el seu suport a manifestos en defensa d'estudiants represaliats o, el 1976, un discurs seu que seria l'inaugural d'un any acadèmic universitari en català després de la Guerra Civil. Potser aquest vessant cívic també va contribuir al fet que rebés el Premi d'Honor de les Lletres Cartalanes el 2003.\nLlibres, carrer i escola\n“Si va ser el primer rector de la Universitat de Barcelona triat democràticament després del franquisme és perquè era un referent cívic”, emfatitza Duarte. Per això l'Any Badia i Margarit, amb el calendari en suspens, tenia el seu acte d'obertura al Paranimf de la UB el 19 de març. Ajornat, es farà coincidir amb una exposició a la mateixa seu, una de tres programades, a més de les previstes a la Biblioteca de Catalunya i a l'IEC, aquesta a partir dels seus llibres i objectes personals. El mateix Institut acollirà unes jornades que confrontaran lingüistes de les últimes generacions amb la tasca de qui va ser doctor honoris causa a Salzburg o La Sorbona, entre altres universitats.\nD'aquesta trobada científica n'ha de sortir un llibre, mentre es planteja la reedició del que ja va fer el periodista Miquel Pairolí, Badia i Margarit. La passió i el rigor d’un investigador de la llengua catalana, que va aparèixer arran del premi de la Fundació Catalana per a la Recerca (1996). I, mentrestant, des del Departament de Cultura de la Generalitat s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Barcelona que Badia i Margarit pugui donar nom a un carrer o espai públic de la ciutat: a banda de prop dels edificis de la UB, també podria situar-se al carrer Portaferrissa. Així mateix, s'ha plantejat al Departament d'Educació que algun futur institut pogués portar el seu nom. “A Igualada, on va viure uns anys després de la seva jubilació, ja n'hi ha un, però n'hi podria haver un altre, no?”, planteja Duarte. La tasca de continuïtat, d'enllaç, de Badia i Margarit, bé s'ho val.


Junts demana el vot per evitar que Illa i les forces del 155 s'imposin a l'independentisme La República\nJunts demana el vot per evitar que Illa i les forces del 155 s’imposin a l’independentisme\nBorràs ha replicat a Illa que “l’única foto” de la plaça Colón va ser “la dels hereus i alumnes del règim del 78 que va fer tremolar les cames a Pedro Sánchez”\nJordi Turull, en un míting d'aquesta campanya\nJunts s’activa per convèncer els indecisos. La candidata, Laura Borràs, ha demanat a la gent que no té decidit què farà el 14-F que opti per Junts per evitar que el PSC, Salvador Illa i “les forces del 155” s’imposin a l’independentisme i a l’1-O. En l’acte de campanya de dijous a Tarragona, Borràs ha replicat a Illa que “l’única foto” de la plaça Colón va ser “la dels hereus i alumnes del règim del 78 que va fer tremolar les cames a Pedro Sánchez”. El cap de llista del PSC ha dit avui que el compromís de Junts, ERC, CUP i PDeCAT per no governar amb els socialistes és “la foto de Colón dels independentistes”. El líder de JxCat, Carles Puigdemont, ha augurat que si el seu partit guanya a Tarragona també guanyarà a Catalunya.\nEl cap de llista per Tarragona, Albert Batet, ha alertat que a la circumscripció hi “balla” un escó entre Junts i el PP. Finalment, Batet ha asseverat que “tot vot que no vagi per a JxCat serà un vot per a la involució i la repressió”.\nEl número u per Tarragona també ha apel·lat a l’emoció: “La generació dels meus avis va veure tornar Francesc Macià de l’exili. La generació dels meus pares va veure tornar Josep Tarradellas. La nostra generació veurà tornar Carles Puigdemont de l’exili”.\nEl secretari general del partit, Jordi Sànchez, ha argumentat que a JxCat no son “els de la confrontació”, perquè qui la vol és l’Estat. Però també ha afegit que Junts “no s’aparta” quan Espanya “amenaça i reprimeix”. “En la confrontació per guanyar la llibertat també hi ha el compromís de governar. I això ho fa la gent, i el Govern té l’obligació d’ajudar la ciutadania”, ha conclòs Sànchez.\nPer la seva banda, L’exconseller Jordi Turull ha advertit que un partit que vol representar l’independentisme ha de ser “motor i catalitzador”, i mai ser-ne “fre de mà”.


Color It també és centre d’activitats d’empresa a Sant Cugat. - ColorIT\nPosted at 21:49h in Pintura\tby\tcolor-it\nSi estàs buscant un lloc per fer activitats d’empresa a Sant Cugat relacionades amb l’art, Color It és el teu lloc. Fa poc, una part dels membres de la promoció quinzenal 2016 de l’Executive MBA d’ESADE van venir a fer una de les seves activitats al nostre centre i ens ho vam passar molt bé.\nLes activitats d’empresa de cohesió d’equip, també conegudes com a Team-Building, són cada cop més usades pels directius per a potenciar les relacions socials i definir rols d’equip entre els membres d’una empresa.\nEl team building ha resultat ser enormement eficaç per a definir objectius, construir relacions de treball eficaces, conèixer el rol de cada persona dins l’equip i per trobar solucions a problemes que sorgeixen. Les relacions entre persones s’estreten, el grup es coneix millor i d’una altra manera que a la feina i això millora l’efectivitat i productivitat de l’equip.\nL’Executive MBA d’ESADE és un màster d’alta direcció, molt intensiu en hores de dedicació i aprenentatge i que es caracteritza per tenir un component emotiu on sovint els integrants són crítics amb la seva situació professional, necessiten canvis, es plantegen nous objectius… si el grup es coneix i està cohesionat, tot això es canalitza d’una forma extraordinària, creant una gran família.\nAquest any, en acabar el curs, van organitzar una sessió de Team-Building a Sant Cugat, a Color It, amb l’objectiu de celebrar, compartir i expressar les vivències de cada un.\nLi hem fet una petita entrevista a Vanessa Daswani, una de les participants, per a que ens expliqui de primera mà què es va fer i com ho va viure. Esperem que us resulti interessant.\nColor It: Què t’ha aprotat aquesta experiència conjunta?\nVanessa: Pintar ceràmica és una experiència que ja de per si relaxa i absorbeix completament, ja que et concentres al màxim per triar la teva peça, els colors, dibuixar, triar dissent i pintar-la. Fer l’activitat amb els meus companys va ser encara més divertit i interessant.\nVam decidir triar tots unes tasses, decorar-les i cada company va escriure o dibuixar algun missatge a les tasses dels altres per a tenir un record. Poder fer aquesta activitat junts va ser genial, ja que en estar relaxats mentre pintàvem les tasses ens va permetre parlar, xerrar i riure junts. Veritablement vam sentir que l’activitat va ajudar a fomentar el team-building i sentir que compartim alguna cosa nova junts.\nCI: T’ha ajudat a conèixer millor els companys i els diferents rols i capacitats de cada un?\nV: Sí que ajuda a conèixer millor els teus companys ja que pots observar els que tenen una capacitat creativa més innata, els que mediten bé abans de començar a dissenyar la seva tassa, o els més espontanis que prefereixen anar creant sobre la marxa. Així pots entendre millor com treballa cada una i, en un entorn de treball o similar, quins rols i formes d’actuar són més còmodes per a cadascú.\nCI: Havies pintat mai ceràmica? Què t’ha semblat?\nV: Sí que havia pintat ceràmica en alguna ocasió, ja que existeixen centres de pintura de ceràmica a altres països i ja ho havia provat. És una experiència molt gratificant perquè no necessàriament has de ser creativa o dotada en manualitats per a fer una creació pròpia. Gràcies a l’ús de nombrosos recursos: plantilles, idees que tenen a Color It, una mica de paciència i moltes ganes, aconsegueixes fer una peça bonica. És molt divertit, t’absorveix completament i el temps passa volant quan estàs dedicat al 100% a l’activitat.\nTornaré a repetir aviat, i aquesta vegada vindré en família a passar una estona entretinguda. És una opció fantàstica per passar una tarda amb amics, família o simplement tu sol.


Vall d’Hebron aconsegueix més d’1,5 milions d’euros en ajuts del PERIS | Vall d'Hebron Barcelona Hospital Campus\nInici | Noticies | Vall d’Hebron aconsegueix més d’1,5 milions d’euros en ajuts del PERIS\nVall d’Hebron aconsegueix més d’1,5 milions d’euros en ajuts del PERIS\nEl Vall d’Hebron Institut de Recerca (VHIR) ha obtingut vuit ajuts i al Vall d’Hebron Institut d’ Oncologia (VHIO) li han concedit tres.\nEn aquesta tercera convocatòria del Pla estratègic de recerca i innovació en salut (PERIS), el Vall d'Hebron Barcelona Hospital Campus ha obtingut més d’un milió i mig d'euros que es distribueixen en 11 ajuts per a la realització de projectes d'internacionalització, incorporació de científics i tecnòlegs i per la intensificació de professionals. El Vall d’Hebron Institut de Recerca (VHIR) ha obtingut vuit ajuts i al Vall d’Hebron Institut d’ Oncologia (VHIO) li han concedit tres.\nEn la tercera convocatòria d'ajuts a la recerca per al període 2019-2021 s'han presentat 207 sol·licituds, que han estat avaluades per una trentena d'experts independents, amb la coordinació de l'Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS). La resolució final, seguint el criteri d'excel·lència que estableix el procés de concessió, ha atorgat 66 ajuts per a fomentar la investigació en l'àmbit dels Centres de Recerca de Catalunya.\nL'import dels ajuts atorgats és de 8,1 M€. Cada euro invertit en recerca equival a un retorn de tres euros en valor social i econòmic.\nEn l'acte de lliurament dels ajuts han participat la consellera de Salut, Alba Vergés, i el director general de Recerca i Innovació en Salut, Albert Barberà. Tots dos han convingut que aquesta tercera edició del Pla referenda definitivament la condició del PERIS i la convocatòria d'ajuts en règim de concurrència competitiva com un element cabdal per activar el talent investigador en el sistema de salut de Catalunya. Segons la consellera, "hem d'estar orgullosos d'explicar que les 3 convocatòries del PERIS han suposat destinar 36 milions d'euros a la recerca en salut, establir la recerca com a indestriable de la pràctica assistencial, apropar els resultats de la recerca als pacients, i millorar la qualitat i avaluar l'impacte social en recerca".\nEl procés d'avaluació d'enguany ha estat marcat per dues novetats rellevants: d'una banda, la participació de representants dels pacients, seguint una línia que en pròximes edicions anirà agafant major rellevància; de l'altra, l'abordatge de la perspectiva de gènere en el disseny dels projectes.\nTambé, per primera vegada s'han atorgat sis ajuts per a contractar joves investigadors doctors en el camp de les ciències i les tecnologies de la salut; tres ajuts per a contractar metges especialistes que realitzaran la tesi doctoral en centres de recerca no hospitalaris d'excel·lència; i set ajuts per a impulsar el procés d'internacionalització dels centres de recerca de Catalunya, amb l'objectiu principal de promoure la participació dels grups en projectes internacionals, en especial en els programes europeus de recerca.\nAjuts concedits al VHIR\nAixí doncs, els ajuts PERIS que ha rebut el VHIR s'han distribuït en 3 grans àmbits d'actuació:\nLa incorporació de científics i tecnòlegs als grups de recerca dels instituts de recerca en salut. En aquest àmbit, han estat seleccionats 2 joves investigadors postdoc proposats pel VHIR, les doctores Júlia Baguña i Laia Josa, que s'incorporaran als grups de recerca d'Imatge Mèdica Molecular i Recerca Biomèdica amb Cèl·lules Mare de Càncer, respectivament.\nPel que respecta al programa d'intensificació de professionals, els doctors Iñigo Ojanguren i Cleofé Romagosa han rebut l'ajut en la categoria d'intensificació de professionals amb formació sanitària especialitzada: medicina, farmàcia, química, biologia, bioquímica, psicologia clínica, radiofísica hospitalària i infermeria. Per la seva part, Ester Navarro, Marc Riva i Bernat Planas han rebut l'ajut PERIS en la categoria d'intensificació de professionals d'infermeria, llevadoria, fisioteràpia, dietètica i nutrició, òptica i optometria, podologia i protètica dental.\nPer últim, en una de les noves categories creades en l'edició d'enguany, la de projectes d'internacionalització dels centres de recerca, s'ha concedit un ajut PERIS al Projecte de Consolidació de les unitats de promoció de projectes d'R+D+I internacionals (Go Europe) liderat per Raquel Escrich.\n3 ajuts concedits al VHIO\nEl VHIO rebrà més de 550.000 euros, repartits entre tres projectes, per posar-los en marxa en el període 2019-2020.\nDins del programa d'intensificació de professionals, un dels ajuts s’ha concedit a la Dra. Elena Élez, del Grup de Tumors Gastrointestinals i Endocrins. En la categoria d’incorporació de científics i tecnòlegs, la Dra. Irene Casanova entrarà a formar part del grup de Recerca Translacional en Càncer de Pròstata. I, per últim en la categoria Go Europe: unitats de promoció de projectes d’R+D+I internacionals s’ha atorgat un ajut per implementar millores en el procés de sol·licitud d’ajudes internacionals i la consolidació de l’Oficina de Projectes Europeus.


Ràdio Tordera – Primer cas confirmat de coronavirus a Tordera\nPrimer cas confirmat de coronavirus a Tordera\nS’ha detectat el primer cas d’infecció per coronavirus a Tordera, segons va confirmar ahir a la nit l’Ajuntament de Tordera.\nSegons el consistori, l’infectat pel virus és personal sanitari. Des del CAP de Tordera ens indiquen que, com arreu, hi ha molts casos amb simptomatologia no diagnosticats. Per tant demanem, una vegada més, responsabilitat. Escoltem L’Alcalde de Tordera, Joan Carles Garcia.\nalcalde cas 1\nGarcia recorda que la situació és complicada i que segurament s’allargarà més de 15 dies.\nalcalde cas 2\nEn les últimes 24 hores ha pujat fins a 82 el balanç de víctimes mortals per Covid-19 a Catalunya, totes amb malalties prèvies, segons ha informat Salut. Entre les víctimes mortals hi ha un noi de 21 anys que tenia un grau de dependència elevat, segons el Departament.\nD’aquestes víctimes mortals, 24 corresponen al brot de l’Anoia, on 7 persones continuen en estat greu i els contagiats des de l’inici del brot sumen 207 persones. Del nombre total de casos del brot d’Igualada, 91 són professionals sanitaris.\n8 professionals de la corporació de salut del Maresme i la Selva positius de Covid-19 Controls policials a les carreteres i autopistes de tot el territori per restringir els desplaçaments a segones residències\nAgricultura confirma la presència a Tordera de la xinxa asiàtica del bernat marbrejat 323 vistes | publicat el 04/03/2021


Recollida de residus | Ajuntament de Viladrau\nLa recollida de deixalles és el servei principal de l'àrea de medi ambient de la Mancomunitat La Plana i fa referència a la recolida dels següents grups de residus: mateia orgància, mateirals reciclables, rebuig, vidre, oli, trastos i altres residus voluminosos o especials.\nLa major part dels residus que generem no han esgotat el seu cicle de vida i, recollint-los selectivament, podem transformar-los en nous productes.\nLa recollida dels residus porta a porta generats pels habitants de Viladrau, té com a objectiu fomentant el reciclatge. Es realitza seguint el calendari setmananl establert:\n"Només a l'estiu.Del 15\nde juny al 15 de setembre"\nEl calendari dels dies festius del servei de recollida de residus de la Mancomunitat La Plana:\nLa nit del 5 al 6 de gener 6 de gener\nLa nit del 23 al 24 de juny 24 de juny\nLa nit de 24 al 25 de desembre 25 de desembre\nLa nit del 31 de desembre a l'1 de gener 1 de gener (any següent)\nUn cop al mes es recullen els mobles i trastos vells de manera gratuïta.\nEls veïns del municipi que vulguin tirar mobles i trastos han de trucar a l'Ajuntament, avans del dimarts de la recollida, per apuntar-se a la llista de recollida.\nEl servei de recollida de mobles i trastos vells ajuda a millorar la qualitat dels nostres carrers. Per això, és important deixar els mobles el dia anterior a la recollida davant de la porteria de casa.\nNota: De trastos n'hi ha molts. No omplis el camió només amb els teus!\nCONTENIDOR DE RECOLLIDA D'OLI\nL’Ajuntament de Viladrau ha situat a l’aparcament del carrer Mercè Torres (darrera l’església), un contenidor d’oli per poder reciclar l’oli usat.\nLes ampolles que contenen l’oli usat han de ser de plàstic (NO DE VIDRE) i assegurar-se que estiguin bén tancades.


Blog - Fundació Integramenet\nEl debat està en si les famílies volen tenir esclaves o treballadores formades i amb drets laborals a casa A Integramenet fem intermediació per conscienciar les famílies i apoderar les treballadores Des del 2001, la Fundació Privada Integramenet treballa als barris del Raval, Santa Rosa i Safaretjos de Santa Coloma per conscienciar les famílies sobre\nEl primer quadrimestre dels cursos de llengües de la Fundació Integramenet és a punt de començar. Hem reduït el número de cursos i places respecte l’anterior quadrimestre tot i que, com sempre, hem recollit una alta demanda sobretot per als cursos de castellà. Però és el que bonament podem oferir amb els efectius amb els\nAny nou mateixes històries a Hondures, el país centreamericà enceta l’any amb riuades de persones que fugen de les condicions de misèria i violència que tenen al voltant. El 16 de gener van sortir centenars de persones d’Hondures en caravana cap als Estats Units tal i com ve passant des de fa gairebé dos anys,\nLa Fundació Integramenet informa que durant el període nadalenc tancarem per vacances els dies 24, 27, 30 i 31 de desembre. El 23 de desembre la fundació estarà oberta per l’atenció al públic en el seu horari habitual, de 9 a 13h i de 15.30 a 18h. L’equip al complet de la Fundació Integramenet us\nLa Fundació Privada Integramenet ha rebut, per unanimitat, el Premi Hospital Plató al projecte d’integració social per persones en risc d’exclusió dels Premis Avedis Donabedian a la Qualitat que entrega la pròpia Fundació Avedis Donabedian. Aquest guardó, d’àmbit estatal, reconeix anualment la tasca d’aquelles institucions que presentin el millor projecte de prevenció i abordatge de\nLa Fundació Integramenet s’ha acollit recentment al Programa de Joves en Pràctiques del Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC), impulsat i finançat pel Fons Social Europeu i la Iniciativa d’Ocupació Juvenil sota el lema “El Fons Social Europeu inverteix en el teu futur”. Aquest programa ofereix subvencionar contractes de treball en pràctiques durant un període de\nEl passat dissabte 30 de novembre a l’Avinguda Santa Rosa, la Fundació Privada Integramenet va participar en el #Ravaleando19, una fira en la que van participar més de 20 entitats del barri del Raval de Santa Coloma de Gramenet. Durant tot el matí s’hi van organitzar activitats de tot tipus: jocs, tallers diversos, sardanes, cursa\nLa Fundació Integramenet ha passat a formar part de la Xarxa Treball de la llar just, un grup d’entitats que treballa per la professionalització i millora de les condicions laborals al sector del treball de la llar i feines de cura a domicili. Aquesta xarxa té els seus antecedents a finals del 2006 quan la\nDurant el període d’inscripció als cursos de llengües s’han recollit una sèrie de dades que ajuden a entendre i contextualitzar la necessitat social que representa l’acollida lingüística a Santa Coloma de Gramenet. Aquesta particular foto d’un moment determinat en un territori concret de l’àrea metropolitana de Barcelona també pot servir per fer-se una idea dels


Allò que han vist els meus ulls...: No estic enfadada. Estic decepcionada\nPublicat per pepi a 10:57\nNena, què t'ha passat??? Em deixes preocupada.\n16 de juliol de 2009 a les 12:48\nBueno, a totes ens han decepcionat alguna vegada, cert.\nI costa bastant tornar a confiar no?.\nPerò tu ets bastant positiva Pepi, mira el costat bó i sí, fes cas del cor, però sense deixar la "raó" de costat.\nEnfronta-t'hi. Parla-li: potser hi ha alguna raó, alguna raó que no ets tu, sinó "ell" o "ella", potser està passant per un moment baix (parlo per experiència, de vegades descuido les meves amistats, sobre tot quan estic passant per moments d'aquells en què no t'aixecaries ni del llit, entens?)\nI si no és així... llavors no s'hi pot fer res. Dóna, però sabent que pot ser que no siguis corresposta (decepcionant, si!)\n17 de juliol de 2009 a les 0:27\nGlòria: encara que tu pensis el contrari. Després de parlar amb tu sento que m'has pujat l'ànim. Necessito estar callada perquè és més fàcil pensar. Potser si callo i observo que fan els altres tot anirà bé. Quan estigui millor et trucaré i anirem a prendre un cafè. Gràcies per trucar i per preocupar-te per mi.\n17 de juliol de 2009 a les 3:21\nGràcies per les teves paraules. Alguna cosa bona surtirà d'aqui. I tal com tu dius espero tornar a confiar.\nMentrestant necessito pensar.\nMontse/Arare: Tens raó: a vegades descuidem les amistats. Jo sóc la primera. Parlar sempre va bé, però a vegades fas menys mal si calles i observes.\nEstic en aquest procés. Vui veure que passa sense no fer res.\nM'ha fet il.lusió que entris per donar-me ànims. Gàcies\n17 de juliol de 2009 a les 3:29\nTrobo molt asenyat el que t'han escrit el grupet de amigues que abans han parlat,Pepi tu i jo no hem coincidit tant pero saps que per mi ets una de les persones a les que admiro de aquest Mataró nostre, no et deixis enfonsar i si cal pues fes el que et mani el cor\n17 de juliol de 2009 a les 6:42\nGracies pel teu comentari. Jo també t'aprecio molt.\n19 de juliol de 2009 a les 0:37\nConchi arcos ha dit...\nEstimada Pepi: Tot i que no conec el motiu del teu escrit, si en necessita's per ho que sigui conta amb mi, una abraçada i anim.\n31 de juliol de 2009 a les 16:01


El Govern ja no exigeix un mediador - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 21 de Gener de 2020. 14:00h.\nBudó: "aquest tema no està tancat"\nLa portaveu del Govern, Meritxell Budó, en roda de premsa, ha reconegut que la figura del mediador que exigia l'Executiu català en les seves negociacions amb el PSOE "no està tancat" i ha dit que primer tenen que acabar de posar-se d'acord amb ERC.\nBudó s'ha mostrat partidària de que "existeixi aquesta figura de mediador com a garant de tot allò que es treballa i es negocia en aquesta mesa de negociació". "Però repeteixo, això en aquests moments encara no està establert. S'està treballant i ens vam emplaçar a futures trobades amb aquest espai independentista per dissenyar de quina manera s'han de dur a termes les condicions i les garanties. Per tant, quan fem tot aquest treball acabarem d'aclarir-ho", ha explicat.\nLa portaveu ha assenyalat que "en aquests moments aquest tema no està tancat", malgrat admetre que "és veritat que hi ha algunes formacions polítiques que varen manifestar que aquesta havia de ser una figura necessària per garantir tot allò que es parli a la mesa de diàleg".


La meitat dels pares actua de forma incorrecta quan un nen ingereix productes tòxics domèstics - Herbolari Casa Pià\nInici » Salut Natural » La meitat dels pares actua de forma incorrecta quan un nen ingereix productes tòxics domèstics\nLa meitat dels pares actua de forma inadequada quan un nen ingereix productes tòxics domèstics com a lleixiu o rentavaixella, que són la segona causa d’intoxicació infantil, segons un estudi de l’Hospital de Sant Joan de Déu.\nDe cada 300 nens que ingressen en el servei d’urgències d’aquest hospital pediàtric d’Esplugues de Llobregat (Barcelona), un és per sospita que hagi ingerit un producte tòxic. La segona causa d’intoxicació és la ingesta de productes domèstics, especialment els càustics com a rentavaixelles, lleixiu o des-embussadors que, segons l’estudi, van causar l’ingrés de 78 nens entre 2005 i 2010.\nL’anàlisi d’aquests casos posa de manifest que al voltant del 50% dels pares i familiars van actuar incorrectament davant la intoxicació ja que va induir al nen al vòmit o li va administrar líquids com a aigua o llet. Els autors de l’estudi asseguren que aquestes\npràctiques estan “contraindicades” perquè poden provocar lesions digestives, per la qual cosa el recomanable és no donar gens de menjar ni de beure al nen i cridar al telèfon d’informació toxicológica i, en cas necessari, portar a l’afectat al servei d’urgències amb una mostra del producte ingerit.\nL’estudi posa a més de manifest que la majoria de nens que ingereixen substàncies càustiques tenen entorn dels dos anys d’edat i que en un 15% dels casos el producte s’havia extret del seu envàs original i emmagatzemat en un recipient, la qual cosa pot portar a confusió al menor.


Aeribalta - Aviació: De l'Aeroxatonada 2015 a Bellvei.\nDe l'Aeroxatonada 2015 a Bellvei.\nCamp de Vol de Bellvei\nAmb un pronòstic meteorològic en entredit, vers les 14 hores i posterior a una gotellada, el cel va decidir posar-se al costat dels organitzadors de la festa del Xató al Camp de vol de Bellvei, i el dia es va estendre baix el signe de la coneguda dita aeronàutica de, "Sol i mosques". Per la qual cosa els ànims que s'havien mantingut protegits baix el mantell de la Fe, es van enardir i la trobada va esdevenir joiosa.\nEn total van participar-hi 61 afortunats comensals que pogueren tastar un Xató de molta qualitat amb un segon plat de Melós de Vedella incomparable de tendre que era. Ens felicitem que els responsables de la cuina, en Joan i l'Albert del Restaurant "Nou Olímpic" de Bellvei, hagin pogut estar qualitativament tan encertats.\nEls companys entaulats per l'Aeroxatonada de l'Alats Club Esportiu al Camp de Vol de Bellvei.\nA les imatges hi veiem els Xató apunt de ser servits a taula. A la foto superior dreta, en Joan, el magnífic cuiner del restaurant "Nou Olímpic" de Bellvei amb els seus ajudants tot preparant els xató tradicional del Penedès.\nA la imatge superior es mostra el Melós de Vedella mentre sestava acabant de fer a l'olla, i a continuació dues imatges del Melós posat al plat. Felicitem al cuiner per haver estat tan ajustat a qualitat pel saborós i tendríssim tall de Melós. L'any vinent esperem tornar-te a veure!\nNo cal fer esment que els comensals festejaren l'àpat amb molta joia mentre, i com sempre, òbviament es parlava d'aviació i de precioses volades, i sens cap dubte també de la qualitat que significava tot l'amaniment servit a taula.\nAl cap de taula, junt amb altres companys, a l'esquerra de la foto hi veiem el tresorer Teo Gibert, amb la gorra oficial de l'Alats Club Esportiu, institució organitzadora de l'esdeveniment.\nLliurament de guardons com a cloenda de l'acte.\nA la Susana Ruíz, sòci de l'Aeroclub Alt Camp de VallMoll, li fou atorgat el diploma de pilot "Top-Ten". Mentre que a la imatge esquerra de continuació al pilot Francisco Herrera li fou lliurat el de Pilot més Novell. A la imatge de la dreta l'Eusebi Mayoral va ser guardonat com el pilot més antic.\nEls guardons foren lliurats per el president de l'Alats Club Esportiu, en Jesús Griñó i el tresorer en Teo Gibert.\nA la dreta de la foto hi veiem en Tomás López que representant el Club de Vallmoll recull el guardó com a grup més nombrós d'assistents a la Aeroxatonada. També de nou hi veiem a la Susana Ruíz que satisfeta ens mostra el seu diploma mentre els responsables de l'Alats Club Esportiu somriuen satisfets de la feina ben resolta.\nCom era obvi, el cuiner del Restaurant "Nou Olímpic" de Bellvei, en Joan, va ser igualment guardonat, el qual va recollir el diploma també en nom del seu fill Albert, ambdós com a Cuiners més Aeronàutics pel seu mèrit en saber fer molt bé la seva feina.\n... i fins l'any vinent!\nPublicat per Aeribalta.com a 17:22\nSe estrella un avión-ambulancia en Filipinas - Un IAI Westwind de Lionair Philippines, que se disponía a volar de Manila a Tokyo, se ha estrellado hace unas horas al despeguar del aeropuerto de la capit...\nCARES Act Passage Applauded, But Details Carry Pitfalls - The U.S. Treasury Department now faces the task of allocating coronavirus aid and assigning conditions. March 27, 2020, 4:44 PM Passage of the $2.2 trilli...\nVuelo de certificación del CX-IVO de Amaszonas Uruguay y pedido de Cancillería - Despegó esta mañana desde Carrasco realizando el itinerario: Carrasco-Asunción-Santa Cruz de la Sierra-Asunción-Montevideo. ULTIMO MOMENTO hora 20:10: Des...


El suport als alumnes més vulnerables, entre les prioritats d'Ensenyament segons Ruiz\nEls tres reptes de la Conselleria d'Ensenyament per a aquesta legislatura són el desplegament de la Llei d'Educació de Catalunya (LEC), la de Formació Professional (FP) i "focalitzar" el suport als col·lectius més vulnerables. Així ho ha manifestat aquest dimecres la consellera Meritxell Ruiz.\nLa FaPac demana el cessament de la nova directora general d'ESO i Batxillerat\nEn una compareixença al Parlament, Ruiz ha afirmat que es prioritzaran els recursos per reduir els efectes de la crisi en els alumnes més vulnerables i "dedicar més a qui més ho necessiti".\nEn aquest sentit, ha explicat que prioritzarà la reducció de la ràtio màxima en els centres d'alta complexitat, passant dels 25 alumnes a 22, un cop acordat amb les pròpies escoles i els ajuntaments.\nTambé anteposarà el manteniment de l'ampliació horària en aquests centres --en aquest curs es fa en 405 centres--, ja que els seus alumnes necessiten més suport en el grup de classe o de forma individualitzada.\nHa assenyalat que s'incrementarà la dotació per a beques menjador fins als 53,6 milions d'euros aquest curs, en una partida que es mantindrà oberta durant tot el curs, i ha remarcat que en el nou model les beques es concedeixen a "les famílies més vulnerables".\nRuiz, a preguntes dels grups parlamentaris, ha subratllat que tots els alumnes que es troben en el tram garantit disposen de beca menjador.\n"PROBLEMA DE NATALITAT"\nTambé ha remarcat que el departament vol facilitar l'accés, a partir de la tarifació social, al servei de transport dels ensenyaments obligatoris i dels declarats gratuïts, oferint ajudes als alumnes que visquin en nuclis allunyats o en zones rurals.\nRespecte a un eventual tancament de línies de P3 preguntat per els grups, ha remarcat que Catalunya "té un problema de natalitat" que fa que disminueixi el nombre d'alumnes en l'inici del sistema, i ha afirmat que s'ha posat sobre la taula un debat que no agrada.\nLa consellera ha afirmat que es continuarà amb el treball de competències bàsiques a l'aula, i ha exposat la millora que reflecteixen els resultats de les proves de quart d'ESO i de sisè de Primària --totes dues fixades per la LEC--, així com en el descens en la taxa d'abandonament escolar i l'augment d'alumnes graduats.\n"DIES CONTATS" DE LA LOMCE\nHa advocat pel desplegament de la LEC i la derogació de la Llei Orgànica de Millora de la Qualitat Educativa (Lomce) --de la qual creu que té "els dies comptats" -, així com pel desplegament de la de FP, en el qual s'ha fixat un primer pas en el Pla d'Acreditació i Qualificació Professionals, de la qual ha destacat que s'han ampliat les matrícules un 79% els últims set anys.\nRuiz també s'ha fixat com a prioritat la millora de l'orientació en la Secundària i ensenyaments postobligatoris "estimulant als que tinguin vocació docent", així com la formació inicial i permanent del professorat.\nHa defensat el model escolar català com un èxit i ha advocat per crear alumnes plurilingües amb un domini el català, el castellà i una tercera llengua, així com la difusió de les llengües de la nova immigració sense que això suposi un "mal" a la llengua pròpia.


Ana García Cerdeiriña\nMarca LOS KEVINBACON a Espanya\n41 - SERVICIOS DE ENTRETENIMIENTO MUSICAL POR PARTE DE GRUPOS INSTRUMENTALES\nEn data 08/11/2017 es va realitzar PUBL.SUSPENSO SOLICITUD DE F.RESOL: 02/11/2017CAUSAS DEL SUSPENSO DE FORMA: 675\nInformació sobre la marca LOS KEVINBACON amb el nombre M3687030(7)\nLa marca LOS KEVINBACON amb el nombre M3687030(7) va ser sol·licitada el 17/10/2017. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca LOS KEVINBACON amb el nombre M3687030(7) va ser sol·licitada per ANA GARCÍA CERDEIRIÑA.\nRenovació de la marca LOS KEVINBACON amb el nombre M3687030(7)\nAltres marques sol·licitades per Ana García Cerdeiriña\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per Ana García Cerdeiriña, entre les quals es troba la marca LOS KEVINBACON amb el nombre M3687030(7). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per Ana García Cerdeiriña clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca LOS KEVINBACON. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Tractaments CND per ungles i cutícules | COMERCIAL RENOIR\nTractaments CND per ungles i cutícules\nDins de la linea de tractaments de CND per aquest mes de setembre demana el teu nou expositor de Tractaments Avançats amb 3 unitats de cada producte.\nCuticle Eraser: Hidrata les cutícules amb una suau exfoliació de la zona. Preveu la formació de cutícula i padrastres.\nRidgeFx: Ridge FxTM allisa completament la superfície de la ungla natural\ncobrint les estries i imperfeccions per a un esmaltat perfecte.\nLa seva tecnologia OPTIFIL i MICROESFERES omple les estries i solcs\nper aconseguir una ungla llisa. Els resultats són INSTANTANIS!\nSolar Oil: SolarOil ™ és una combinació d’oli de jojoba, d’ametlles dolces i de segó d’arròs amb vitamina E, ric en agents antioxidants. Penetra profundament, estova cutícules i protegeix les ungles naturals, l’esmalt i els realcis.\nRescueRx: Nou tractament altament efectiu que repara les ungles danyades, gràcies al poder de la proteïna de queratina i el hidratant oli de jojoba. Amb l’ús diari de Rescue RXx ™, la deslaminació i les taques blanques es redueixen dràsticament. Recupera la salut i la força natural de les ungles!\nReserva ja el teu expositor de tractaments avançats CND pel Setembre!!!\nL'entrada va ser publicada el Estètica, General i etiquetada cnd, cuticle eraser, RescueRx, RidgeFx, SolarOil, tratament ungles i cutícules per Comercialrenoir distribuidors productes estetica, perruqueria i spa. Guarda l'enllaç permanent.


© FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA, amb CIF nº G08858961 domiciliada a Barcelona, c/ Del Mas Casanovas, 66 (08025), inscrita amb el nº 1440 del Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya. Reservats tots els drets\nAvís legal i política de privacitat Informació general del lloc web de la FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA i dels seus continguts La finalitat de la seu corporativa de la FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA consisteix a fer més proper a la ciutadania l’esport i a fomentar l'accés de les entitats i particulars que formen part de l'àmbit de competència de la FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA i, en general, de les persones interessades a l’informació diversa sobre aquest serveis.\nPer a complir aquesta finalitat, la nostra seu electrònica inclou informació sobre normativa, publicacions, així com informació d'actualitat i sobre activitats en què participa la FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA, entre altres qüestions. Les informacions i els continguts relacionats amb l'actuació i les funcions de la FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA, que s'inclouen en el web, estan subjectes a les previsions següents.\nProtecció dels drets de propietat intel·lectual Els continguts que es publiquen a través d’aquesta Web, incloent els textos, dades personals, informació, imatges, disseny, logotips i qualsevol altre material son de titularitat de la FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA, o de tercers que hagin autoritzat l’ús d’aquests a la FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA. Els continguts del lloc web són objecte de propietat intel·lectual, amb les excepcions previstes en l'article 13 del Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de propietat intel·lectual. Per tant, qualsevol ús o reproducció que les persones o entitats usuàries facin d'aquests continguts, o d'altres que es puguin incloure en el futur, s'han de fer seguint les previsions i respectant les limitacions de la normativa esmentada.\nFEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA explicita una reserva de drets amb caràcter general respecte del conjunt dels continguts difosos en el lloc web que són objecte de propietat intel·lectual.\nS'admet l'ús personal i privat dels continguts d'aquest lloc web, que resulti adient i ajustat a la finalitat d'aquesta seu electrònica, concretada en l'apartat anterior d'aquest avís legal. No obstant això, en determinats supòsits FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA pot indicar de manera explícita que és necessari sol·licitar una autorització expressa. En aquests casos, la sol·licitud corresponent s'ha d'enviar per escrit a:\nC/ Del Mas Casanovas, 66 (08025) No s'autoritza en cap cas:\nLa presentació d'una pàgina del lloc web en una finestra que no pertany a FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA per mitjà de framing.\nLa inserció d'una imatge difosa al lloc web en una pàgina que no és de FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA mitjançant in line linking.\nL'extracció d'elements del lloc web que causi perjudici a FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA conforme a les disposicions vigents.\nL'ús comercial dels continguts del lloc web de FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA.\nL'ús de marques o signes distintius, logotips i en general símbols distintius de qualsevol naturalesa, propietat de FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA, sense el coneixement i l'autorització corresponent d'aquesta.\nFEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA es reserva el dret d'instar les accions, els procediments i les mesures cautelars procedents, previstos en la legislació de propietat intel·lectual, amb relació a la comissió d'infraccions a la normativa sobre propietat intel·lectual, per part dels usuaris. Les infraccions que es cometin amb motiu de la utilització fraudulenta de la informació i dels continguts del lloc web de FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA, poden comportar les sancions legalment previstes, en especial, en el Codi penal (articles 270 i següents).\nProtecció de dades de caràcter personal 1 Dades recollides a través de formularis En el cas que faciliteu les vostres dades personals a través d'aquesta seu electrònica, el tractament que se'n pot derivar se sotmet a les previsions de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, i la resta de normativa aplicable.\nFEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA només tracta les dades personals de les persones usuàries de la seu electrònica que resulten adequades, pertinents i no excessives per al compliment de la finalitat d'atendre correctament les persones usuàries i amb relació a l'exercici de les funcions de FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA, als efectes del que disposa el principi de qualitat (article 4 de la LOPD).\nc/ Del Mas Casanovas, 66\n2 Dades de navegació El sistema de navegació i el programari necessaris per al funcionament d'aquest lloc web recullen, de manera estàndard, algunes dades la transmissió de les quals és implícita en l'ús dels protocols de comunicació d'Internet. En aquesta categoria de dades hi ha l'adreça IP o nom de domini de l'ordinador utilitzat per la persona usuària per connectar-se al lloc web, l'adreça URL del recurs demanat, l'hora, el mètode utilitzat per a la consulta al servidor, la mida de l'arxiu obtingut en la resposta, el codi numèric que indica l'estat de la resposta al servidor, i altres paràmetres relatius al sistema operatiu de l'entorn informàtic de la persona usuària.\nEn la seva seu electrònica, FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA no utilitza galetes (cookies) o altres mitjans de naturalesa anàloga per al tractament de dades personals que permetin la identificació de persones físiques concretes, usuàries de la seu electrònica. L'ús d'aquests mitjans es reserva exclusivament per recollir informació tècnica per facilitar a les persones usuàries l'accessibilitat i l'exploració segura i eficient de la seu electrònica de FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA.\nResponsabilitat amb relació als continguts En aplicació del que disposa la legislació vigent, FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA treballa perquè les informacions, els continguts i els serveis oferts o difosos en el seu lloc web acompleixin de manera suficient la necessària integritat, veracitat, actualització, accessibilitat i usabilitat d'aquesta informació, d'aquests continguts i d'aquests serveis. A aquest efecte, cal tenir en compte respecte de cadascun dels continguts la data d'actualització que en cada cas s'indiqui.\nEn aquest sentit FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA es reserva el dret de modificar els continguts del web i d'eliminar-los, així com també de limitar o impedir l'accés ja sigui temporalment o definitiva, sense notificació prèvia, amb l'objectiu d'acomplir la llei esmentada.\nFEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA no es fa responsable de la informació o dels continguts d'altres pàgines web a les quals remet o amb les quals enllaça el portal de FEDERACIÓ CATALANA D’ESPELEOLOGIA. Tot i això, d'acord amb el que disposa la Recomanació 1/2008 de l'Agència Catalana de Protecció de Dades sobre la difusió d'informació que contingui dades de caràcter personal a través d'Internet, es revisen periòdicament els enllaços a altres pàgines web per tal d'evitar la inclusió d'enllaços que no compleixen la normativa de protecció de dades, així com la resta de normativa vigent.


Francesc Ribera assegura que s'han invertit més de 200.000 euros en projectes infactibles de la Casa de la Patum | NacióBerguedà\nFrancesc Ribera assegura que s'han invertit més de 200.000 euros en projectes infactibles de la Casa de la Patum\nErmínia Altarriba interpel·la l'equip de govern sobre una factura de 14.000 euros per un projecte de museïtzació d'aquesta instal·lació\nper Aida Morales, 14 de gener de 2016 a les 23:33 |\nPle de Berga Foto: Aida Morales.\n"És cert. Va arribar aquesta factura que és una de les sorpreses desagradables", ha hagut de lamentar el regidor d'Hisenda, Francesc Ribera, després que la republicana Ermínia Altarriba li hagi preguntat, aquest dijous al Ple municipal, per què l'Ajuntament de Berga haurà de pagar 7.000 euros d'un projecte de museïtzació de la Casa de la Patum que no s'aplicarà.\nDe fet, ha explicat el regidor, aquest import respon a una subvenció que va donar la Diputació de Barcelona per a realitzar aquest projecte, i que estava subvencionada al 50%, és a dir, es pagaven 7.000 euros dels 14.000 que costava. Un projecte, ha remarcat Ribera, que es va instar a fer durant la passada legislatura i que, tal com ha dit, no es pot aplicar perquè l'Ajuntament de Berga no té liquiditat.\nEn aquest sentit, Ribera ha lamentat que l'anterior equip de govern acceptés subvencions per a projectes en què el consistori també hi hagués d'invertir recursos i, segons ha anunciat, aquest no és l'únic cas. Tal com ha relatat, després d'analitzar el cost de tots els projectes museïstics de la Casa de la Patum, assegura que es poden haver gastat més de 200.000 euros en coses que no s'han acabat de realitzar mai.\n"En molts casos són subvencionats o en part, i sembla que podria disculpar el desori; però aquestes subvencions són diner públic", ha avisat el regidor. En aquest punt, ha recordat que les ajudes que venen de la Diputació o de la Generalitat també es paguen entre tots i ha remarcat que, per tant, és un "despropòsit" acceptar subvencions per a projectes que no es materialitzaran mai.\nAixí mateix, Altarriba ha lamentat que, després de tants anys, encara no es tingui un projecte clar de la Casa de la Patum, mentre que altres municipis, com per exemple Valls, ja han començat a posar les bases del Museu Casteller.\nPolítica, museïtzació, Casa de la Patum, projectes, Ajuntament de Berga, Ple municipal\nSi nomes fossin 200.000 ......\nPer Anònim el 15 de gener de 2016 a les 20:16\nEls diversos projectes arquitectónics i museistics de la Casa de la Patum han comportat , entre subvencions i aportacions de l,Ajuntament , potser mes de 1 milló d,euros. A la Rasa dels Molins l,equip d,en Camps i en Xoy 600.000 euros, al Ateneu el Gendrau 200 o 300.000 euros i a la casa actual de la Patum 100.000 euros mes el cap baix. Si hi sumem l,edifici inutilitzable del CAT que havia de explicar les festes populars, aneu sumant. Hi ha pressupost per 2 museus de la Patum, o no ?\nJa hem perdut la memòria?\nPer Anònim el 15 de gener de 2016 a les 14:59\nÉs que ja no recordem les notícies de fa pocs mesos? Hem oblidat ja que de cada centimet de diner públic gastat retornava un percentatge al pagador? Només a partir d'aquesta premissa es pot entendre la pulsió pagadora dels ajuntaments i tot aquest dispendi, aquesta gran despesa ineficient. I si no, quina és la raó? Caldria pensar que tots els membres, grans i petits, del consistori detentaven uns càrrecs pels que no estaven capacitats. Votants: penseu bé a qui li doneu el vot. A qui, la responsabilitat d'administrar els nostres diners.\nPer Anònim el 15 de gener de 2016 a les 10:29\nGastar 200.000 eurs per anar fent projectes, servia per vendre fum.


2022.05.014 - Signes de puntuació i connectors (edició 1)\n- Saber aplicar correctament els signes de puntuació i els connectors en la redacció de textos.\n2022.05.013 - Redacció d'informes (edició 3)\n- Redactar i estructurar informes i resolucions administratives d'acord amb els criteris de la Comissió Assessora de Llenguatge Administratiu (CALA).\n- Conèixer i aplicar els trets estilístics bàsics del llenguatge administratiu.\n- Presentar la informació de forma lògica, d'acord amb les necessitats del document.\n- Estructurar els informes i les resolucions administratives per aconseguir la màxima eficàcia comunicativa.\n- Apreciar la importància de redactar-los de manera clara i entenedora.\n- Treballar els criteris apresos amb documents reals aportats per l'alumnat.\n- Redactar documents administratius concisos, precisos, objectius, formals, ben construïts, comprensibles i eficaços, i conèixer quins són els errors més freqüents de redacció.\n- Aconseguir que els coneixements s'apliquin a la pràctica quotidiana.\n2022.05.012 - Redacció d'informes i resolucions (edició 2)\n2022.05.011 - Redacció d'informes i resolucions (edició 1)\n2022.05.010 - Redacció de documents administratius (edició 3)\n2022.05.009 - Redacció de documents administratius (edició 2)\n2022.05.008 - Redacció de documents administratius (edició 1)\n2022.05.007- Pronoms relatius (edició 1)\n- Conèixer, comprendre i aplicar la morfologia dels pronoms relatius i la substitució pronominal respectiva d’un sol element sintàctic de l’oració.\n- Aprendre les normes generals de substitució d’elements sintàctics de la frase per pronoms.\n2022.05.006- Pronoms febles (edició 1)\n- Conèixer, comprendre i aplicar la morfologia i la substitució pronominal conjunta de dos (o més) elements sintàctics de l’oració.\n2020.05.005 - Redacció d'informes (edició 1)\n2020.05.004 - Redacció de documents administratius (edició 2)


Patrimoni Històric i Arqueològic de Flix. Associació Cultural La Cana: AJUNTAMENTS RIBERENCS I PRIMER FRANQUISME\nDijous passat, dins el X Curs Coneguem la Ribera d'Ebre, s'impartí la xerrada "Els ajuntaments de la Ribera d'Ebre durant el franquisme (Novembre 1938 - 1942) a través dels llibres d'acords municipals", que anà a càrrec de Jordi Cid Segura, graduat en Història per la URV, menció en conflictes del segle XX, i amb el projecte de grau "Història i identitat ebrenca". El contingut de la xerrada, com indicà el conferenciant, és fruit d'un treball de recerca impulsat des de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i el CERE, per a la realització del qual s'han consultat bàsicament llibres d'actes d'ajuntaments riberencs dipositats en aquell arxiu i també els de l'Arxiu Municipal de Flix.\nJordi Cid explicà les característiques dels consistoris riberencs, constituïts i nomenats per les autoritats franquistes tan aviat eren ocupades les poblacions, en forma de juntes gestores. En una primera fase, aquests nous ajuntaments els integraven segons el conferenciant persones de diversa procedència ideològica: en general, de formacions dretanes (monàrquics, carlistes), però també de l'àmbit del catalanisme (fins i tot d'ERC), que tenien en comú l'haver patit durant la guerra civil confiscacions per a les col·lectivitzacions i fins i tot la violència física de grups vinculats a la CNT-FAI. Aquestes noves autoritats formarien part tant dels consistoris com del nou partit unificat, FET y de las JONS, tot i la seua procedència ideològica.\nLa situació aniria canviant progressivament, segons Jordi Cid, quan aquestes primeres autoritats van ser paulatinament substituïdes per altres plenament falangistes i més compromeses ideològicament amb el règim franquista.\nPublicat per Jaume Masip Llop a 23:21


Qui som? | Colla ecologista-cultural 'El Campanà'-Ecologistes en Acció de Crevillent\nLa Colla Ecologista-Cultural “el Campanà” som un grup de persones de Crevillent crítiques, amb inquietuds i conscientment implicades amb la defensa del territori i la cultura del nostre poble. Estem formats per gent de diferents àmbits, des d’agricultors i obrers, fins a informàtics, historiadors o enginyers, tots amb la naturalesa i la cultura com a causa comuna.\nLa Colla va nàixer en agost de 2004 decidida a abraçar el buit que suposà la desaparició del Col•lectiu Ecologista El Puntal. Des d’aleshores, hem manifestat obertament el nostre malestar sobre la degradació sistemàtica, l’oblit i la deixadesa dels nostres valors patrimonials provocada per la gestió municipal any rere any que fa perdre, si més no, tota consciència, identitat i memòria com a poble.\nDes de la nostra creació, hem lluitat per difondre aquests valors ambientals i culturals de Crevillent, a través de conferències, excursions, tallers, reforestacions o exposicions, ja que entenem que sense conèixer no és possible respectar. Així mateix, hem difós la idea de que un altre món és possible, mitjançant activitats antimilitaristes, de mobilitat sostenible, d’agricultura ecològica, d’igualtat social o de comerç just.\nEls nostres fonaments es basen en l’Ecologia social, la nostra forma de funcionament és, i ha sigut sempre, l’assemblearisme i l’acció directa com a mitjà d’expressió. Totes les decisions són preses a les assemblees, des de les properes activitats fins a les accions conjuntes amb altres col•lectius.\nEl 2006, vam obrir un espai obert i crític, l’Ateneu Cultural La Coveta, el qual fou la seu del nostre i d’altres col•lectius, i el lloc a on realitzem la majoria de les nostres activitats. Desgraciadament, i per falta de recursos, vam tindre que abandonar-la a les acaballes del 2014.\nEls nostres distintius fan una simbiosi perfectament relacionada. El nom del Campanà prové d’un dels cims de més difícil accés de la Serra de Crevillent, el qual s’alça fins als 701 metres d’altitud al bell mig de la serra, donant-hi una meravellosa vista panoràmica de la serra alta, la baixa, el Baix Vinalopó, el Baix Segura i la Mar Mediterrània.\nEl nostre logo representa la silueta del Campanà des de la seua cara de ponent, on s’hi troba un espectacular pedregar quasi vertical que talla la muntanya. Així, per aquest fenomen geològic, la nostra revista de difusió s’anomena el Pedregar.\nPer a finalitzar, tan sols volíem dir que, durant un temps, les nostres accions van afluixar de continuïtat degut a la falta de motivació tant des de l’exterior com des de l’interior del col•lectiu però, després de replantejar-ho i debatre-ho moltes vegades, hem decidit reciclar-nos i continuar amb el nostre esperit més radical, és a dir, des de les arrels. Aquell esperit amb que ens vam formar i que ara, amb un cert grau superior d’experiència, anem a reprendre.


Llibres Aprofitables (o no): de febrer 2012\nTítol original: The Madman's Tale\nAny primera edició original: 2004\nAny primera edició a Zeta: 2005\nEscrita després de "El Psicoanalista", aquesta és una història claustrofòbica i angoixant. Està narrada en tercera persona pel protagonista, que explica les seves colpidores experiències dins d'un hospital psiquiàtric on va ser ingressat gràcies als bons oficis de la seva família que va procedir d'aquesta manera "pel seu propi bé". No hi ha res com la família.\nNaturalment que hi ha assassinats, si no no seria una novel·la negra del senyor Katzenbach, però no són precisament els assassinats el que més impressiona, tot i que són prou truculents. No, el que més impressiona és la fotografia del microcosmos de l'hospital psiquiàtric. Com he dit al començament: claustrofòbic i angoixant.\nSegons la descripció que fa el senyor Katzenbach -malhauradament bastant creïble- un hospital psiquiàtric no es diferencia gaire de qualsevol altra institució tancada, com una presó, o un centre d'internament d'estrangeria com els que s'estilen al sud d'Europa. Els residents deixen de ser persones en el moment que creuen la porta de les instal·lacions. Es converteixen en una altra cosa: presoners, bojos, "il·legals" (sigui el que sigui que vulgui dir això)... I els que hi treballen, bé sigui "tenint-ne cura" o "vigilant", esdevenen éssers superiors, dipositaris de totes les decisions sobre el bé i el mal; fins i tot en sentenciadors de què és el bé i què és el mal.\nEn el cas particular d'aquèsta història, per exemple, al psiquiatra en cap els "pacients" el coneixen precisament amb el malnom de "El Senyor del Mal" i no van desencaminats. És un malnom molt encertat. El que és terrible del Senyor del Mal no és que representi a algú especialment diabòlic sinó que de fet només és un professional normal i corrent, com els que veiem cada dia en qualsevol ocupació, tret que, quan està exercint, es creu superior perquè els altres són "malalts" -no són persones, són malalts- i com a tals són objectes sobre els què ell "ha de decidir" perquè, ja se sap, els "objectes", les coses, no decideixen. Ni senten. I si es tracta de bojos encara menys.\nPel què fa als interns el catàleg és ampli: els catatònics, els violents, els "retardats" (sic), els que senten veus (com el protagonista)... tots 'coses', des del punt de vista del Senyor del Mal, però probablement no des del punt de vista del senyor Katzenbach ja que el lector no percep als personatges "bojos" com a tals, sinó com a persones que tenen les seves pròpies històries, històries que són molt inquietants i que no poden comunicar a ningú. La incomunicació. La presó angoixantment insalvable dins de la pròpia persona. Quan un mateix és presoner d'un mateix.\nHe de dir que a mi m'ha costat de llegir aquest llibre, però no perquè estigui mal escrit o sigui pesat, tot al contrari; m'ha costat de llegir-lo perquè l'angoixa, la claustrofòbia personal i la incomunicació estan molt ben descrites, i un té una tolerància limitada al desànim.\nLlibre aprofitable, però prenguin-se'l amb calma.\nPublicat per jordalgar a dimecres, de febrer 29, 2012 3 comentaris:\nEtiquetes: Intriga, zz-Autor John Katzenbach\nTítol original: La fábrica de las fronteras\nAmb aquest llibre el senyor Francisco Veiga pretén explicar el procés de desintegració de Iugoslàvia. Fins aquí la intenció sembla molt lloable ja que sempre és d'agrair que algú ens vulgui il·luminar sobre les causes i els efectes d'aquelles guerres balcàniques de finals del segle XX que de cop i volta ens van traslladar a tots, sense que entenguéssim res, a finals del segle XIX.\nPerò un cop s'han llegit unes quantes pàgines del volum en qüestió hom ja comença a dubtar seriosament de les suposadament lloables intencions del senyor Veiga. D'entrada els diré que arriba un moment (i no triga gens en arribar) en què el lector queda irremissiblement atrapat per la sensació de que s'ha perdut. Perdut del tot. Línies i línies, paràgrafs i paràgrafs, que es basen en coneixements previs que són necessaris per a comprendre de què carai està parlant el senyor Veiga i que el benvolgut senyor no té a bé aclarir-nos. Això sí, el llibre està farcit de notes a peu de pàgina, del tipus "per a més informació consultin el document tal, pàgina tal, dels acords de Dayton", que ens indiquen que el senyor Veiga és un senyor molt llegit. Francament, hom no acostuma a tenir a casa un exemplar dels acords de Dayton i altres perles similars al costat de l'obra completa d'Agatha Christie, per exemple, i la consulta per internet de tots els documents a què ens remet el senyor Veiga per a "aclarir-nos les qüestions" ens faria la lectura del llibre encara més farragosa, si és que això és possible.\nPer un altre costat l'orientació del llibre del senyor Veiga no deixa de desprendre un cert tuf sospitós. Per a començar, el subtítol del llibre és "Guerras de secesión yugoslavas 1991-2001", i aquesta idea de la secessió es repeteix insistentment des del començament fins al final de l'obra.\nAnem a pams. Iugoslàvia va ser un invent del final de la Primera Guerra Mundial. Abans de 1918 Iugoslàvia no havia existit mai. És més: entre 1918 i 1929 Iugoslàvia tampoc no existia com a tal. Va ser un "retalla i enganxa" fet a base de les restes d'Àustria-Hongria i l'Imperi Otomà passats pràcticament tots dos a millor vida després de la Gran Guerra.\nEls Balcans abans de la Primera Guerra Mundial\nDurant la Segona Guerra Mundial Iugoslàvia es va tornar a fondre i no es va tornar a reinventar fins a 1945. Els únics elements de cohesió de Iugoslàvia, a partir d'aquí, van ser, d'una banda, el mariscal Tito, i d'una altra banda les potències occidentals que van estar la mar de col·laboradores amb el mariscal justament perquè a aquest, encara que era comunista, no li donava la gana de plegar-se a les bufonades perilloses de Stalin primer i de Jrushchov després.\nEls Balcans reinventats (Iugoslàvia) després de la Segona Guerra Mundial\nQuan en el seu moment el propi Tito es va fondre amb el cosmos (1980) la Guerra Freda ja pintava bastant malament per a l'anomenat Bloc Soviètic (o Bloc Socialista, o els diables comunistes, segons els Estats Units) i per tant a les potències occidentals ja no els calia estar tan col·laboradores amb això de l'invent de Iugoslàvia.\n"Acabada" la Guerra Freda Iugoslàvia no l'importava un rave a ningú, ni als iugoslaus, que només ho eren en teoria. Primer van ser els eslovens, que van dir que ja en tenien prou d'aquella simulació de país i que ells ja s'organitzaven pel seu compte. Després van ser els croates, que van dir que l'únic croata que havia cregut en Iugoslàvia era el mariscal Tito però que en tot cas allò era una opinió molt personal d'ell i ja està; de passada els croates van aprofitar per a deixar caure que part de Bòsnia era seva, cosa que va augmentar exponencialment la gravetat dels conflictes balcànics. Els serbis, per la seva banda, consideraven que "tot" era seu. A continuació li va tocar el torn a la pròpia Bòsnia, reclamada com a pròpia per multitud de bandes: serbis, croates, musulmans bosnians, serbis bosnians, croates bosnians... Pel que fa als macedonis, van començar a reivindicar que ells sempre havien estat albanesos de tota la vida, i que cap macedoni s'havia considerat mai iugoslau ni tan sols en estat d'intoxicació etílica. I els montenegrins s'ho miraven tot des de la barrera... fins que van decidir que els serbis ja no eren un bon negoci i també van abandonar les últimes restes que quedaven de la fantasia iugoslava.\nQue consti que quan parlo de croates, eslovens, serbis, bosnians etc. em refereixo als polítics de cada zona, no als ciutadans comuns. Estic raonablement segur que si als ciutadans comuns se'ls hagués preguntat si volien participar activament en aquelles guerres per a salvaguardar l'honor i la integritat territorial de les mares-pàtries respectives haurien contestat alguna cosa irreproduible en un llenguatge bastant malsonant. O no, i potser sóc una mica ingenu de pensar-ho, pero no ho crec.\nEn base a tot això, parlar de "guerres de secessió" en referència a una cosa que mai no va ser un "tot" és, en la meva humil opinió, un problema de dioptries històriques mal tractades per no dir una altra cosa.\nPerò hi ha més. El senyor Veiga tracta la figura del senyor Milosevic, el president serbi, d'una manera curiosament "comprensiva". És com si digués que Hitler, efectivament, va ser un animal, però és que el pobre va tenir una infància desgraciada. I a més gosa fer una comparació (lleu, però la fa) entre les seves "secessions" iugoslaves i els "problemes català i basc" a Espanya; per a fer això, o s'ha d'estar molt mal informat, o s'ha d'estar molt ben deformat, què volen que els digui.\nLlibre aprofitable? Per al senyor Veiga, segur que sí.\nPublicat per jordalgar a dissabte, de febrer 04, 2012 4 comentaris:\nEtiquetes: Assaig històric, Assaig polític, Assaig Segle XX


El tour pel món en 80 pans\nmapa del pa\nprincipals varietats de pa\ntour pel món en 80 pans\nAquesta setmana us portem una web que ens ha semblat molt interessant ja que recopila les principals varietats de pa que hi ha al món.\nEl recorregut es pot fer a través d’un mapa, on clicant a cada país et diu quin és el pa típic de la zona, però també es pot fer a través d’un llistat de pans o per categoria. En cada territori hi ha una breu explicació del perquè destaca aquell pa en concret i una petita fitxa sobre el pa de la zona. Per exemple d’Espanya en destaca el pa de pagès català i el pa amb tomàquet.\nD’aquesta web també se’n ha fet un llibre anomenat Around the World with 80 breads.


SOS Gestiona | Gestión Empresarial y Comercial.\nTel. 639 23 99 59 marina@sosgestiona.com\nNomés es qüestió d’organització!\nSOS GESTIONA ofereix serveis de gestió empresarial i comercial. Donem suport i assistència a professionals i pimes, per coordinar i millorar els departaments de la seva empresa.\nLa nostra Missió es oferir-te el suport que necessites com a professional, fent les tasques que et treuen temps.\nEl nostre Objectiu es fer que Optimitzis el Temps perquè el dediquis al que et genera negoci.\nSOS GESTIONA t’ajuda a controlar i gestionar l’administració, organització i bon funcionament de la teva empresa.\nLa nostra oferta de serveis t’ajudarà a cobrir totes les teves necessitats administratives i de gestió de la teva empresa.\nPreparació de pressupostos, albarans i factures a clients.\n– Control d’ingressos i despeses.\n– Comptes bancaris: acaraments d’ingressos i despeses bancàries, revisió de les condicions bancàries.\n– Revisió dels serveis contractats (comparativa amb altres proveïdors).\n– Llistats per la preparació d’impostos (IRPF, IVA).\n– Seguiment de cobraments.\nLa millor manera d’optimitzar el temps és centralitzar els enviaments i recepció de documents.\n-Redacció de cartes/e-mails per a clients i proveïdors.\n– Recepció i filtres de correus electrònics.\n– Elaboració i enviament de pressupostos.\n– Elaboració de documents i informació per la gestoria.\n– Presentacions en Power Point.\n– Consultes en Administracions Públiques o Entitats Privades.\nT’ajudem a fer un seguiment mensual o trimestral de la marxa del teu negoci.\nEstablir ordre i seguiment dels processos empresarials ajuda a millorar els resultats. T’ajudem a planificar i organitzar les teves tasques per a millorar els teus resultats.\n– Recerca de clients potencials.\n– Prospecció comercial.\n– Reunions amb clients.\n– Publicacions en xarxes socials.\n– Actualització de bases de dades.\n– Organització i planificació setmanal.\n– Priorització de tasques.\n– Coordinació de tasques laborals i personals.\n– Tràmits i gestions derivades de l’activitat de l’associació i dels seus associats.\n– Coordinació de les accions proposades pels associats.\n-Recerca de proveïdors, col·laboracions.\n(responsable de SOS GESTIONA)\nOferim serveis de suport per a la gestió de la teva empresa. La nostra especialitat és ser la mà dreta de professionals i pimes, que deleguen en nosaltres les tasques que els ajuden a avançar.\nCamp obligatori Camp obligatori Accepto la Política de privacitat\nTel. 639 23 99 59\n© 2022 www.sosgestiona.com | Diseñado por Bilogic Grafics s.l.


El servei educatiu de la Fundació Iluro, una proposta transversal que dona respostes diverses a necessitats d’alumnes, professorat i famílies - Fundació Iluro\nHome Notícies de la Fundació Iluro El servei educatiu de la Fundació Iluro, una proposta transversal que dona respostes diverses a necessitats d’alumnes, professorat i famílies\nEl servei educatiu de la Fundació Iluro, una proposta transversal que dona respostes diverses a necessitats d’alumnes, professorat i famílies.\nEl proper 28 de juny a les 11h, la Fundació Iluro presenta a l’Ateneu Centre Cultural els nous tallers pedagògics. Una jornada experiencial que convida el professorat i AFAs de les escoles de Mataró.\nDes de la Fundació Iluro es treballa per la cultura, la societat i l’esport. En aquesta línia, i amb una voluntat educativa, ha dissenyat pels centres educatius una oferta variada d’activitats que tracten diferents temàtiques.\nLa Fundació compta amb diversos espais i equipaments que ofereixen activitats educatives i lúdiques que aixopluguen una proposta transversal que dona respostes diverses les necessitats d’alumnes, professorat i famílies.\nL’Espai Laru cobreix la vessant de l’esport, la salut i el benestar amb un ventall d’activitats on les jornades esportives són l’epicentre.\nLa Casa Coll i Regàs que acosta la història, la societat i l’urbanisme local i català. A través d’un dels edificis més importants de Mataró, projectat per Puig i Cadafalch, es presenta “L’obrador d’Iluro”, un espai d’experimentació on desenvolupar activitats de debat, educació i creació per a totes les etapes formatives, des de P3 fins a Batxillerat.\nEl renovat Ateneu Centre Cultural presenta, com a novetat recent, activitats educatives. L’Ateneu acull totes aquelles activitats que tenen a veure amb l’art, la desperta de la creativitat i la capacitat crítica, i les noves tecnologies i la robòtica.\nLa presentació d’aquestes activitats es portarà a terme al llarg del matí del 28 de juny en una jornada on convida a professors i AFAs dels diversos centres educatius de Mataró.\nLa jornada convida a conèixer i descobrir els equipaments de la Fundació Iluro i les propostes pedagògiques de cada un d’ells a través d’una programació dinàmica on es podrà experimentar en primera persona amb tots els materials.