Nomad Festival arriba a Guissona amb quatre dies de concerts i foodtrucks\nDel 7 al 10 de setembre, hi ha programats diversos concerts i un programa d’activitats infantils a la Rambla dels Segadors\nper Redacció dimarts, 4 de setembre 2018 - 15:30h\nCartell del Nomad a Guissona | LleidaDiari.cat\nNomad Festival, l'esdeveniment nòmada que fusiona diferents disciplines culturals en un mateix espai a l'aire lliure, arriba per primer cop a Guissona, on vol contagiar del seu ambient únic a la rambla dels Segadors. Del 7 al 10 de setembre, hi ha programats diversos concerts, una àmplia programació infantil, i diverses foodtrucks, entre altres activitats. L'accés a l'espai del Nomad Festival serà gratuït.\nNomad Festival proposa a Guissona una experiència d'oci i cultura diferent, amb propostes diürnes i nocturnes cada dia des de les sis de la tarda i fins a la una de la matinada, pensades per a totes les edats. La programació s'estructurarà en tres àmbits per satisfer tot tipus de públic: la música, amb diversos concerts programats durant els tres dies; la gastronomia, amb presència de foodtrucks que representaran l'streetfood o menjar de carrer de tot el món; i el Petit Nomad, un cuidat programa d'animació infantil pensat per a nens de totes les edats.\nImatge d'un concert del Nomad | LleidaDiari.cat\nL'apartat musical serà un dels ingredients principals del primer Nomad Festival a Guissona, amb música en viu cadascun dels tres dies. El dia 7 de setembre el festival arrencarà amb la música brasilera interpretada per Sol Omar, mentre que dissabte 8 repassarem els èxits dels anys setanta amb Love Joys. El divertit espectacle de cabaret d'Amanda Webs serà protagonista diumenge 9, mentre que el dia 10 el tancament de Nomad Festival anirà a càrrec de Juke Movie, amb el seu original espectacle en què combinen les bandes sonores de pel·lícules amb l'explicació de l'argument.\nImatge d'una actuació del Nomad | LleidaDiari.cat\nUn dels trets identitaris del Nomad Festival, la programació infantil de qualitat, estarà molt present a l'apartat de Petit Nomad, que oferirà activitats cada dia de 18.00 a 21.00 hores. Els més petits podran gaudir a l'Espai Giracat, on tindran tot de vehicles elèctrics: cars, monocicles, patinets, etc, o descobrir les seves habilitats en un ampli taller de circ amb disset activitats diferents. Per als més creatius, hi haurà la possibilitat d'elaborar quadres amb sorra de colors. A banda d'aquests tallers de pagament, tant diumenge 9 com dilluns 10 hi haurà una activitat d'animació infantil gratuïta. Diumenge serà el torn de l'activitat Estructures Musicals, mentre que dilluns tota la família es podrà sumar a uns refrescants jocs d'aigua.\nL'aposta segura de les foodtrucks\nLa gastronomia de qualitat, acompanyada d'una bona estona a l'aire lliure amb una copa formen part també de la filosofia de Nomad Festival. Per això, cada dia es podrà gaudir de diverses foodtrucks amb propostes de menjar de qualitat i representatives de diferents cuines del món. Els nostres col·laboradors, Estrella Damm, Raimat i Sangría Mar & Sol, estaran també presents en la barra que estarà oberta durant els quatre dies de Nomad Festival, juntament amb un espai chill out on passar una estona tranquil·la, acompanyats d'una selecció de música ambient molt cuidada i pensada per a diferents moments del dia.\nNomad Festival va néixer el 2016 a Cervera de la voluntat d'unir diferents disciplines culturals i fer-les itinerants per diferents poblacions catalanes per estendre l'experiència Nomad arreu del territori. Nomad Festival arriba a Guissona després d'haver passat enguany per la Nau Bostik de Barcelona, Tortosa, Sant Feliu de Guíxols, Cervera, Castelldefels i Miami Platja, i en les setmanes vinents arribarà fins a Salou, i, de nou, Barcelona.


Joc jugar blackjack\nEn aquest addictiu joc de cartes, jugar blackjack. Primer que es fa l'aposta, a partir superior a $ 100 i si fa clic amb el ratolí, a les monedes si voleu ampliar. Quan hagueu fet l'aposta, començar a jugar. Veureu 2 cartes de mostra, i si vols una altra targeta, feu clic amb el ratolí al botó que posa Hit, feu clic amb el ratolí al botó que posa en peu si no voleu una altra targeta i fer clic a , amb el ratolí al botó que posa doble si vol doblar l'aposta, tindrà dret a només una carta més. En cas d'empat, es torna el diners.\nAquest joc a tingut 14774 partides en línia. Classificació 1329 de els millors jocs gratis.\nClassificació basada en 516 opinions dels usuaris\nJugat 14774 vegades\nCasino, Black Jack, joc americà,\nSobre el que és aques joc? Aquest és un joc gratis anomenat Jugar Blackjack per al navegador sense dever descarregar ni instal lar res, és completament fiable. En aquesta pàgina web pots jugar de forma gratuîta al joc flash Jugar Blackjack sobre Cartes. I recorda que això és un joc gratis anomenat Jugar Blackjack i és relacionado amb Cartes. El nostre nou joc Jugar Blackjack és un dels millors jocs de Cartes es pot trobar i ho pots compartir amb els teus amis i contactes a les xarxes socials. Aquest és un joc en línia i videojoc anomenat Jugar Blackjack que et convidem a jugar, gaudir i aprendre al respecte, aixì com compartir en els comentaris i amb els seus amics en les xarxes socials.


El bloc d'en Pere Pujol (fill de Can Peric): Avui fa trenta anys\nAl·legoria de la llibertat ( Delacroix)\nS’acompleixen avui 30 anys de les primeres eleccions municipals. Després de 40 anys de manca de llibertats,el 3 d’abril de 1979, els veïns i veïnes de Sant Feliu, varen poder exercir el dret democràtic de triar les persones que havien d’administrar el municipi.\nAbans de dinar he anat fins el cementiri. He pensat que havia de compartir amb el pare, només que fos una estona, el record d’aquella data. El pare, que fou regidor l’any 1937 en representació del PSUC, transcorreguts quaranta dos llargs anys, va tornar a merèixer la confiança que li va permetre representar el mateix partit i defensar democràticament\ndes de l’ajuntament idèntiques idees.\nAquestes breus ratlles vull que serveixin per deixar constància d’una persona, que va sacrificar el millor de la seva vida, en defensa de la llibertat de les persones i del seu país.El pare es mereix aquest record.


5 maneres de reduir la bretxa digital – Beatriz Rojo\n5 maneres de reduir la bretxa digital\nPosted on 6 October 2020 26 November 2020 by Beatriz Rojo\nLa bretxa digital ha sigut un tema molt comentat durant la pandèmia de la Covid-19 i el consegüent tancament d’escoles. L’Enciclopèdia Catalana defineix bretxa digital com la\nDesigualtat provocada per l’adveniment de l’anomenada societat de la informació entre els grups de població que tenen accés a internet i a les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) i els que no en tenen.\nSegons la meva opinió, la bretxa digital no és tant digital com econòmica. L’esquerda no la provoca la digitalització, sinó la falta de recursos per part d’alguns sectors de la societat per accedir a internet i a dispositius electrònics com mòbil o tauleta. És similar a la dificultat d’accedir a un habitatge digne; el problema no és exclusivament l’habitatge sinó els ingressos de la població. Exposat d’una manera molt simple: si totes les famílies disposessin d’ingressos o recursos per a contractar una bona connexió a internet i per a comprar un portàtil o una tauleta, no hi hauria bretxa digital.\nLa bretxa digital s’ha usat com a argument per desprestigiar l’aprenentatge online. Tanmateix, i encara que sembli una contradicció, la metodologia online ben dissenyada pot ajudar a reduir aquesta desigualtat. Si el que es vol és eliminar-la, la solució més clara és augmentar la inversió que un estat destina a determinats punts d’un programa polític.\nA continuació presento cinc maneres de reduir la bretxa digital i aconseguir que tots els nois i noies puguin accedir a una educació de qualitat.\nProporcionar tauletes amb dades mòbils\nAquesta és la solució menys creativa i clarament menys eficient si no s’acompanya d’altres tècniques, com una bona infraestructura al centre escolar, un disseny sòlid dels cursos, o una formació als estudiants en competències digitals bàsiques.\nCrear Wifi hotspots a les ciutats\nUn Wifi hotspot és un punt d’accés a internet gratuït, com el wifi d’una cafeteria o un aeroport. De vegades, però, aquestes connexions impliquen diversos problemes de seguretat i privadesa. Si una ciutat crea i manté punts de connexió segurs i estables a diferents punts d’una ciutat, una noia pot connectar-se a internet des de casa seva o des de diferents punts. Al principi de la seva invenció, se suposava que internet seria lliure i accessible per a tothom perquè, entre altres avantatges, permet accés a l’educació i a la informació.\nEl projecte Moodle Box té com a finalitat portar l’educació online a entorns amb dificultats severes de connectivitat. Consisteix a un miniordinador Raspberry Pi 3A, 3B, 3B+ or 4B que inclou una sèrie de components. El cost total és aproximadament 80 EUR. El software necessari està disponible gratuïtament a la seva pàgina web.\nUn cop engegat, l’aparell arrenca la plataforma d’e-learning Moodle i un administrador pot crear cursos. Els alumnes poden connectar-se a la Moodle Box des de la classe i usar els materials i completar les activitats del curs utilitzant la xarxa local, sense necessitat de connexió a internet.\nLa plataforma Moodle funciona en general amb connexió a internet, excepte en el cas explicat més amunt. Però també té una versió mòbil que permet no només usar la plataforma des d’un dispositiu mòbil, sinó també accedir als materials i completar les activitats sense connexió a internet des de qualsevol dispositiu. Quan un estudiant té connexió a internet, pot actualitzar el curs i totes les activitats se sincronitzen, és a dir, els missatges, els nous tests, o els tests completats per ell. En combinació amb un dispositiu i accés a internet puntual, aquesta opció amplia enormement l’accés a l’educació digital.\nEvidentment, la correcta instal·lació i manteniment requereix un professional amb coneixements informàtics suficients. Igualment, per a la creació de materials aptes per ser usats en dispositius mòbils i per a la gestió del software calen docents amb uns certs coneixements en temes d’ensenyament online.\nEl model HyFlex\nAquest model permet participar a una classe tant als alumnes que són presencialment a l’aula, com als que són a casa seva mitjançant una aplicació de videoconferència. Addicionalment, aquest disseny assegura que els alumnes que no han pogut connectar-se durant la classe puguin participar-hi més tard i realitzar les tasques completades durant la sessió.\nAquest model és la solució si es vol reduir el nombre d’alumnes presents a una aula. Si, a més, es vol assegurar que els alumnes sense connexió a internet puguin accedir-hi a les classes, l’escola es pot organitzar de manera que aquest tipus d’alumnes vagi a l’escola i la resta de l’alumnat amb un entorn més favorable per treballar a distància, es quedi a casa.\nEvidentment, implementar aquest model requereix una infrastructura no especialment barata al centre:\nuna conferencing camera, que enfoca automàticament la persona que està parlant i transmet la seva veu i imatge als usuaris situats a un altre lloc.\nun bon sistema de videoconferència, que inclou no només una aplicació de seminari web, sinó altaveus o micròfons de qualitat de manera que puguin recollir la veu de la persona que està parlant a l’aula.\npersonal qualificat per muntar i mantenir aquesta tecnologia.\npersonal de formació i suport als docents per tal d’aconseguir un bon disseny dels cursos.\nExisteixen diferents maneres creatives i més o menys costoses per a permetre que els alumnes d’entorns més vulnerables puguin accedir a l’educació independentment de les circumstàncies, com una pandèmia, una malaltia puntual llarga, o un desastre ecològic. Però la seva correcta implementació només és possible amb ajuda de professionals qualificats. I la majoria de les persones tenen una mania: volen cobrar un sou digne concorde amb la seva qualificació i experiència. Una educació de qualitat necessita una inversió forta en recursos humans.\nImatge de Markus Trier a Pixabay\nRaspberry PI foto de Raspberrypifoundation a Wikimedia Commons\nLocation | Posted in LearningTagged instructional design\nA la primavera de 2020 no es va fer docència online\nDissenyar una tardor online és més eficient que una tornada a l’escola presencial\nOne thought on “5 maneres de reduir la bretxa digital”\nBerta Luque Rojo says:\n11 October 2020 at 18:08


La comunitat portuguesa d’Andorra gira cap a l’esquerra - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa comunitat portuguesa d’Andorra gira cap a l’esquerra\nEl fins ara primer ministre i líder socialista António Costa aconsegueix per sorpresa la majoria absoluta en les legislatives de Portugal\n31/01/2022 (11:25 CET)\nAntónio Costa continuarà de primer ministre.\nDel centre-dreta al centre-esquerra. Encara que no hi ha dades oficials, la comunitat portuguesa establerta a Andorra ha virat cap a l’esquerra. I ha contribuït -des de la petitesa, és clar- a l’històric triomf del socialisme portuguès en les legislatives de Portugal celebrades aquest diumenge. El fins ara primer ministre António Costa, líder del PS portuguès, continuarà governant. I ho farà amb un suport parlamentari molt major del que qualsevol enquesta augurava. Els socialistes han aconseguit, a falta d’acabar d’afinar el recompte, la majoria absoluta.\nAl Principat, els residents portuguesos han estat majoritàriament i tradicionalment propers al Partit Social Demòcrata (PSD), una formació de centre-dreta liderada en aquesta ocasió per Rui Rio. Inicialment era una clara alternativa als socialistes. Però finalment ha patit un relatiu enfonsament a les urnes i ha obtingut tres escons menys (76) dels que tenia fins ara. També al Principat, segons les fonts, hauria obtingut molt menys suport que en ocasions anteriors. Hi hauria hagut un transvasament de vots de socialdemòcrates a socialistes.\nDe dades concretes, segons fonts del consolat, no n’hi haurà. Van arribar prop de 8.000 sobres amb documentació per a 8.000 residents amb dret a vot. Tot el vot era per correu i ara per ara no hi ha cap dada. De fet, el vot de l’emigració fet via postal té de marge per arribar a lloc fins al 9 de febrer. En qualsevol cas, els darrers dies a les oficines de Correos es va notar un increment de presència de residents portuguesos amb la intenció de votar. I aquest increment d’interès es lliga, també, a un increment de la força socialista.\nEl president de Portugal, Marcelo Rabelo de Sousa, va dissoldre l’assemblea legislativa l’octubre en no donar suport als pressupostos els partits minoritaris d’esquerra (Bloco d’Esquerda i comunistes). Eren els socis externs dels socialistes, que governaven en minoria. El trencament ha suposat un impuls al PS portuguès i, en canvi, un càstig als dos partits més escorats a l’esquerra. António Costa, però, ha assegurat que tot i tenir majoria vol continuar arrencant el suport de les altres formacions de l’esquerra portuguesa.\nMentrestant, es veu amb certa preocupació arreu l’ascens dels ultradretans de Chega, que s’han situat com a tercera força en l’arc parlamentari portuguès. Amb tot, els resultats anunciats aquesta matinada impossibiliten qualsevol pinça amb el PSD, en el cas que s’hagués optat per un intent d’aproximació.


Baia Zagare Taranto Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nBaia ZagareApartamentVia Spari 5, Lido Bruno, Taranto, Itàlia, 74122 - Veure al mapaExcel·lent8,8Basada en30comentarisBaia ZagareVeure més fotosplatjaVeure més fotosVeure totes les 40 fotosMolt bona ubicació 8,9Veure al mapa8,9UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Taranto, vosté es sentirà com a casa a Baia Zagare, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Baia Zagare ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, restaurant, servei de bugaderia, bar per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de pesca. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Baia Zagare.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Jesús Fortuño: “Fer exercici físic ajuda a protegir contra la pèrdua de memòria” – Firagran\nPàgina inicial/Entrevistes/Jesús Fortuño: “Fer exercici físic ajuda a protegir contra la pèrdua de memòria”\nDirector i gerent d’Esport3, lleure i gent gran\nJesús Fortuño és professor del Grau de Ciències de l’Activitat Física i Esport i del Grau de Gestió Esportiva de Blanquerna de la Universitat Ramon Llull i director gerent de l’empresa Esport3. És un referent en l’àmbit del lleure sociocultural i l’esport vinculat a les persones grans, amb molts ajuntaments com a principals clients.\nFortuño es dedica des de fa 28 anys a treballar per promoure l’exercici físic entre la gent gran, un perfil de persones que ha anat canviant en les darreres dècades. Si sortim al carrer només ens cal comprovar-ho. Cada vegada hi ha més persones grans que tenen l’hàbit incorporat de caminar, córrer o anar en bicicleta. Sigui com sigui, el més important és moure’s.\nHi ha un tipus d’activitat física més recomanable per a les persones grans?\nNo hi ha una activitat física que sigui només per a gent gran. Quan parlem de gent gran parlem de persones que tenen 65 anys a persones que en tenen 90 i totes són susceptibles de fer programes d’exercici físics. No cal parlar d’edats, sinó dels nivells i de les capacitats.\nQualsevol pràctica esportiva és possible sempre i quan s’adapti a les característiques de cada persona. La gent gran pot fer futbol, bàsquet, peses, força màxima, sí, però no tothom i no de la mateixa manera. Cal adaptar-se a condicions físiques de cadascú.\n“La persona gran pot fer qualsevol pràctica esportiva\nsempre i quan s’adapti a les seves condiciones i capacitats”\nSi mai s’ha practicat cap esport, és possible començar quan s’arriba a la jubilació?\nMoltes vegades la gent adulta deixa de fer esport per obligacions familiars i personals, però si tens una història prèvia ni que sigui de quan eres jove, vinculada a l’esport, és més fàcil quan arribes a gran reenganxar-te. El problema és quan no tens l’hàbit incorporat.\nL’esport és un fet cultural, l’important és que la gent faci exercici físic i que es mogui.\nEl cos té memòria esportiva?\nQuan neixes els factors biològics condicionen, però a mesura que passa el temps van guanyant força els ambientals i la manera com ens cuidem al llarg dels anys té un pes importantíssim. L’edat només és una referència. Hi ha persones que amb 60 anys tenen una condició física d’una de 40 anys i persones de 55 anys que tenen un nivell físic d’una de 70 anys.\nQuines són les pràctiques esportives més majoritàries entre les persones grans?\nLa dona acostuma a fer pràctica més grupal, gimnàstica o classes d’exercici amb música, buscant connotacions més estètiques, i l’home fa més pràctiques individuals, buscant el rendiment i la capacitat física i el reconeixement social. Les dones sovintegen més els casals de gent gran o els centres cívics, mentre que els homes van a equipaments esportius.\nCal abandonar la idea de l’exercici físic a l’estiu?\nEl pes és important per superar bé les pujades de temperatura, amb la qual cosa és bo no tenir un pes excessiu i, per això, moure’s és fonamental. A primera hora del matí, al vespre, després de sopar és adient fer un passeig.\nNo és bo sopar i anar a dormir directament, i en aquest sentit una caminada durant mitja hora després de sopar pot facilitar la digestió. Cal beure més aigua i triar espais on la calor no sigui tant intensa.\n“A l’estiu cal seguir fent exercici físic,\nbuscant la primera hora del matí o el vespre”\nQuina és la recomanació general a l’hora de practicar exercici físic?\nS’aconsella durant la setmana realitzar 150 minuts d’exercici físic en espais de tres vegades a la setmana. Ha de ser d’intensitat mitjana o moderada, com caminar a bon ritme. Es pot combinar en funció del clima i de les possibilitats de cadascú. Si no es pot fer de manera seguida una bona tècnica es pot practicar en tandes de deu o quinze minuts i descansar. És millor fer-ho més a poc a poc i més perllongat en el temps, especialment a partir dels 80 anys d’edat.\nEl cos necessita seguir una dieta equilibrada i fer exercici, ja que treballar la massa muscular és clau per afrontar una possible caiguda i també ajuda a reactivar el sistema digestiu a més del sistema cardiovascular. L’esport és també fonamental per relacionar-se amb la resta de persones.\nA més s’ha demostrat que l’exercici físic intervé en els neurotransmissors, substàncies que milloren el nivell de memòria i aprenentatge. Moure’s i fer activitat física és un factor protector en cas de demències i ajuda a millorar la memòria.\nEl moviment ens pot ajudar a detectar com estem de salut?\nLa intensitat del caminar és un indicador de l’estat de salut de la persona gran. Reduir el ritme de caminar per motius que no són objectius pot ser un signe d’alerta molt predictiu i ens ajuda a detectar si la persona té o no un bon estat de salut.\nQuè pot emmascarar?\nUna davallada en el ritme i la lentitud al caminar ens pot alertar que la persona gran està entrant en una fase de fragilitat, on s’incrementa el risc de caigudes, per exemple. També pot indicar l’inici de malalties neurodegeneratives, com Alzheimer o Parkinson.\nCada vegada pels carrers de les grans ciutats veiem més persones grans caminant o corrent. Un recent estudi publicat a The Lancet adverteix que caminar és bo per la salut, però que fins i tot exposicions breus a contaminants eliminen els beneficis de l’exercici en adults de 60 anys o més. Què cal fer?\nCal fer exercici però en llocs on la salubritat sigui l’adequada. És clau aprofitar moments en què no hi hagi tanta contaminació o accedir a poliesportius o gimnasos, que són espais més adequats. A Barcelona hi ha molts espais públics, com el parc de Collserola, el Front Marítim o Montjuïc, que ofereix moltes possibilitats de practicar exercici físic.\nÉs partidari que a les ciutats s’instal·lin espais esportius a específics a la via pública per a gent gran?\nCrec que la pràctica d’activitat física caldria integrar-la el màxim possible a d’altres edats, però sí que arribat un moment caldria fer programes específics per a gent gran. La gent gran se sent més atreta a anar a un espai dirigit per a tothom, perquè això l’etiqueta.\nAlguns espais pensats per a gent gran tenen un perfil molt rehabilitador i això no és atractiu. Les persones grans més actives el que volen és una màquina de fitness, però això de pujar els braços o els dits és poc atractiu, tot i que pugui ser útil. Si no es pensa realment en fer-lo integrador, qui acaba utilitzant acaba utilitzant aquest tipus d’equipament són els nens.\n“La gent gran se sent més atreta\na anar a un espai d’exercici físic\ndirigit a tothom i que no sigui específic”\nCada vegada les noves tecnologies han entrat amb més força amb el món de l’esport. Com poden ajudar a les persones grans, especialment si estan en situació de salut més vulnerable?\nLes persones de 75 a 80 anys d’edat estan més limitades en aquest sentit, però les qui ocupen la franja més jove tenen el telèfon mòbil molt integrat. L’ús de vídeos i d’aplicacions que mesuren els passos, el ritme cardíac i els esforços realitzats poden ajudar a l’hora de fer activitat física, però sempre que hi hagi una supervisió professional.\nCom incorporar l’exercici físic per aquelles persones a qui ja de grans els costa sortir de casa?\nLa soledat és un problema. Aquelles persones grans que viuen soles i sobretot aïllades, tenen més risc de viure menys i de ser dependents. I aquí cal detectar-ho un a un i, per tant, és important fer-ho a través de la xarxa comunitària.\nA Esport3 incorporem la figura del responsable de detecció de situacions de vulnerabilitat, qui, una vegada detectades persones en risc d’aïllament, s’encarrega de fer un seguiment i buscar activitats per tal de crear vincles socials.\nLa seva empresa Esport3 vincula esport i gent gran. És un negoci amb un creixement exponencial altíssim, doncs cada vegada tenim una societat més envellida. Quines són les noves tendències de cara al futur?\nEls nous vells tenen incorporat el moviment i l’activitat física esportiva com un hàbit. Qui té recursos econòmics se’n va al gimnàs i demana un entrenador personal durant uns dies a la setmana i això és una font de negoci en l’àmbit privat. Valoren la salut i l’estatus que ofereix.\nPerò també hi ha una pràctica esportiva més comunitària, vinculada als programes públics, als poliesportius i als casals de gent gran, on en molts casos les activitats són gratuïtes o a cost molt reduït, doncs els ajuntaments financen aquests serveis.\nParal·lelament, cada vegada hi haurà més gent gran que s’apuntarà a federacions esportives i participarà de les competicions que organitza i per tant aquí comptarà el nivell de rendiment esportiu i no l’edat.\nCada vegada es practica més exercici a l’aire lliure, igual que a la resta de franges d’edat. Si sortim a qualsevol parc o circuit veurem que hi ha més dones corrent soles, igual que des de fa anys veiem els homes. Aquí també estem aconseguint una igualtat entre sexes i això es fantàstic. Les caminades en grup i la pràctica de la marxa nòrdica s’estan imposant i també es veu gent gran amb patins o practicant peses als parcs lúdics.\nL’esport per a la gent gran és…\nHauria de ser una manera de viure la vida. La vida ha de tenir sentit i l’esport ha de servir per construir-lo.


L ARBRE DELS GENISSERS | JASON GOODWIN | Comprar libro 9788496061897\nL ARBRE DELS GENISSERS (En papel)\nIstanbul, any 1836. Europa està en vies de modernitzar-se i l’Imperi otomà es veu obligat a seguir-ne exemple. Tanmateix, just en el moment en què el sultà planifica una sèrie de reformes radicals per evitar l’enrunament de l’Imperi, quatre assassinats amenacen el delicat equilibri de poder a la cort. Només Yashim Togalu, un insòlit investigador, és capaç de descobrir-ne els autors. Home brillant, amant de la cuina i de les novel•les franceses, té la rara qualitat de passar desapercebut fins i tot en l’intrigant i delicat ambient de l’harem, ja que... és un eunuc. Endinsant-se en els carrerons estrets i tortuosos de la ciutat, flairant-ne les olors, i encara més en el seu passat tumultuós, Yashim descobreix que algunes persones estan disposades a fer el que calgui per preservar les tradicions de l’Imperi otomà. Escrit amb una prosa àgil i una enginyosa tècnica narrativa, L’arbre dels geníssers presenta un extraordinari elenc de personatges, que, envoltats de sensualitat i decadència, experimenten perilloses intrigues polítiques i personals. Però els més foscos de tots plegats són els geníssers, que durant quatre-cents anys van ser els soldats d’elit de l’Imperi, però quan el seu poder va ser massa gran els van eliminar. Amb aquesta obra Goodwin crea el personatge detectivesc Yashim Togalu, que té continuïtat en la seva nova obra apareguda recentment i adquirida també per Edicions de 1984. 20.00€\nIstanbul, any 1836. Europa està en vies de modernitzar-se i l’Imperi otomà es veu obligat a seguir-ne exemple. Tanmateix, just en el moment en què el sultà planifica una sèrie de reformes radicals per evitar l’enrunament de l’Imperi, quatre assassinats amenacen el delicat equilibri de poder a la cort. Només Yashim Togalu, un insòlit investigador, és capaç de descobrir-ne els autors. Home brillant, amant de la cuina i de les novel•les franceses, té la rara qualitat de passar desapercebut fins i tot en l’intrigant i delicat ambient de l’harem, ja que... és un eunuc. Endinsant-se en els carrerons estrets i tortuosos de la ciutat, flairant-ne les olors, i encara més en el seu passat tumultuós, Yashim descobreix que algunes persones estan disposades a fer el que calgui per preservar les tradicions de l’Imperi otomà. Escrit amb una prosa àgil i una enginyosa tècnica narrativa, L’arbre dels geníssers presenta un extraordinari elenc de personatges, que, envoltats de sensualitat i decadència, experimenten perilloses intrigues polítiques i personals. Però els més foscos de tots plegats són els geníssers, que durant quatre-cents anys van ser els soldats d’elit de l’Imperi, però quan el seu poder va ser massa gran els van eliminar. Amb aquesta obra Goodwin crea el personatge detectivesc Yashim Togalu, que té continuïtat en la seva nova obra apareguda recentment i adquirida també per Edicions de 1984. 0\nOpiniones "L ARBRE DELS GENISSERS"


El gran recapte. – Can Noè\nHome Activitats El gran recapte.\nXERRADA PER PART DELS ALUMNES DEL PTT-PFI\nEl divendres 23 de novembre, els alumnes del Programa de Formació i Inserció (PFI-PTT) de Comerç van realitzar una xerrada als grups del GES1 i GES2 sobre el Gran Recapte i el Voluntariat.\nA partir d’un parell de vídeos, van posar de manifest que la crisi econòmica ens afecta a tots i la pobresa no és només el que veiem a la televisió, sinó que la tenim molt a prop de nosaltres.\n“El Gran Recapte d’Aliments a Catalunya és una campanya de recollida d’aliments bàsics per aconseguir que les persones més necessitades del nostre entorn rebin ajuda alimentària; també serveix per donar a conèixer la situació per la qual passa aquest grup que, arran de la crisi econòmica que estem vivint. La campanya la duen a terme simultàniament els quatre Bancs d’Aliments de Catalunya.\nEs calcula que actualment, un 20% de la població viu en situació de pobresa a Catalunya. Aquestes persones requereixen la nostra solidaritat i capacitat organitzativa per no esdevenir persones marginades. I és per aquest motiu que des dels Bancs d’Aliments es posa en marxa aquest projecte que enguany ha arribat a la desena edició.”\nAquests nois i noies s’han presentat com a voluntaris per tal de participar en aquesta campanya que, aquest any, se celebra els dies 30 de novembre i 1 de desembre. La recollida es concentra, bàsicament, entre els nombrosos supermercats que es reparteixen per totes les ciutats.\n“El Gran Recapte és possible gràcies a la col·laboració desinteressada de milers de ciutadans que dediquen el seu temps, durant un cap de setmana al Banc dels Aliments.\nL’any passat van ser més de 30.000 voluntaris en tot Catalunya i enguany l’objectiu és comptar novament amb un mínim de 27.000 voluntaris”.\nTots els alumnes, tant de GES1 com de GES2, van estar atents en tot moment a la intervenció dels companys d’escola i van mostrar el seu interès pel voluntariat i per explicar, en alguna ocasió, situacions de pobresa que havien viscut de manera molt propera.\nAgraïm molt especialment als alumnes del curs de PFI-PTT i a la seva professora Gemma, per compartir aquesta experiència que ajudarà a fer més gran aquest projecte.


Segurament, Camila Mendes i Charles Melton s'han dividit - Història\nSegons una font, l'escissió es va produir fa mesos.\nSegons informen que Camila Mendes i Charles Melton han decidit desvincular-se del temps.\nEl Riverdale Els costars, que van celebrar el seu aniversari de cites d'un any a l'agost, segons van suposar, van decidir la seva intervenció per poder dedicar-se a la seva feina, E! Notícies informes.\nSegons una font amb I!, la parella va seguir les seves formes romàntiques separades fa uns mesos. 'La seva relació es va escalar molt ràpidament i ara triguen a centrar-se en la seva feina i en ells mateixos', ha afirmat la font. A partir de la seva programació, que inclou la filmació Riverdale i alguns altres projectes externs, ambdós actors s'havien sentit estressats, segons ha afirmat la font. 'Tots dos tenen projectes de pel·lícules per separat i ha estat molt a les dues plaques', ha informat la font. 'No va passar res en concret, només es van sentir ocupats i desbordats, i va fer molta pressió sobre ells'.\ncabells blaus a verds\nLa font va assenyalar que la parella no deixa que l'impacte es trenqui Riverdale filmar. 'Continuen en contacte i tots dos entenen que han de ser cordials mentre estiguin en marxa i durant tota la premsa per a la programació', E! Notícies informes. 'S'han rodat junts mentre es divideixen i les coses han estat normals. Tothom està molt a prop del programa i tots són molt bons amics. No es poden ignorar mútuament, de manera que només es mantenen cordials i s’intenten centrar en la filmació. Segueixen rodant Riverdale la temporada 4, però tindrà un descans per les vacances durant unes setmanes '.\nÉs important tenir en compte que la divisió reportada segueix sent només especulació de moment, ni Camila ni Charles han confirmat públicament els rumors. En última instància, segueix pendent Riverdale protagonitza si decideixen abordar el trencament reportat i, en aquest moment, el millor és prendre les notícies amb un gra de sal.\ncom accionar el penis\nVoleu més de Teen Vogue? Mira això: Charles Melton interpretarà un Ivy League Rower a la nova pel·lícula


Josep Pons: "Un director ha de servir a la música, i no servir-se'n"\nLa UAB investeix doctor 'honoris causa' el director musical del Liceu\nJosep Pons durant la investidura com a doctor 'honoris causa' de la UAB. UAB\nBarcelonaPer al director musical del Gran Teatre del Liceu, Josep Pons, l'art és important "per adquirir coneixement" i creu que la tasca d'un director d'orquestra és "aglutinar ànimes", tal com ha afirmat aquest matí quan la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) l'ha investit doctor honoris causa. "Un director ha de servir a la música, i no servir-se'n", ha subratllat Pons en la lliçó magistral que ha impartit. Durant el parlament, també ha explicat com va marcar la seva vida "de manera absoluta" l'ingrés a l'Escolania de Montserrat quan tenia deu anys, perquè va compartir la vida amb els monjos i perquè va tenir la possibilitat d'experimentar amb la polifonia del segle XVI. Durant l'estada a Montserrat, Pons va viure fets com la tancada d'intel·lectuals i artistes com Joan Miró, Joan Brossa i Antoni Tàpies contra el procés de Burgos i la visita de Josep Carner després de tornar a Catalunya.\nCom recull Europa Press, la investidura de Josep Pons ha sigut la primera presencial des que va començar la pandèmia de covid. Per al rector de la UAB, Javier Lafuente, ha sigut un "acte de resistència" i també s'ha volgut reconèixer el compromís de Pons amb el panorama musical de Catalunya, així com la seva contribució en la recuperació i difusió del patrimoni musical hispànic. Una altra "sacsejada vital" de Pons va ser, com ha explicat ell mateix, la trobada amb l'escenògraf i director teatral Fabià Puigserver i la posterior creació a mitjans dels anys 80 de l'Orquestra de Cambra Teatre Lliure, juntament amb Lluís Vidal i Jaume Cortabellas. Una altra figura capital en la seva trajectòria és l'activista cultural lleidatana Roser Trepat, que li va proposar la creació de la Jove Orquestra Nacional de Catalunya (JONC), una formació que s'ha convertit en una eina imprescindible en la formació de nous músics.\nEl Liceu, amb un projecte "entusiasta i de futur"\nAl llarg de la seva trajectòria Pons va rebre altres encàrrecs, com ser el director musical i artístic de l'Orquesta Ciudad de Granada. La feina que va fer amb aquesta formació va ser molt important, com ha recordat el padrí de la investidura, el catedràtic del departament d'art i musicologia Francesc Cortés. Pons va aconseguir que fos la primera orquestra espanyola que va tocar a la Filharmònica de Berlín i a l'Opern und Shauspielhaus de Frankfurt. Una altra etapa important en la trajectòria de Pons va ser com a director de l'Orquesta y Coro Nacionales de España (OCNE). Aquest últim projecte el va assumir en un moment en què anava a la deriva, perquè "no tenia problemes econòmics però sí tots els altres". Va ser en aquell moment quan el van advertir que li "tirarien la canya" per assumir la direcció musical del Liceu, una institució que disposa "d'un projecte entusiasta i de futur" que busca la seva veu pròpia i singular en el panorama operístic internacional.


El Museu de Ceràmica rep una subvenció de 4.750 euros de la Diputació de Tarragona - 20/12/2013 » La Cala RTV\nEl Museu de Ceràmica rep una subvenció de 4.750 euros de la Diputació de Tarragona\n20 . Des, 2013 a les 12:19\nAquesta aportació econòmica forma part del ingressos que les administracions públiques i entitats privades aporten per al manteniment i funcionament del museu.\nEl Museu de Ceràmica com cada any s'ha acollit a la subvenció de la Diputació de Tarragona, en el marc de col·laboració establert entre la Diputació i la Subdirecció General de Museus del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya. Sota el concepte museus, funcionament, activitats i equipaments; el Museu de Ceràmica de l'Ametlla rebrà un import de 4.750€.\n"Poder disposar d'aquesta subvenció ens permet mantenir el museu de ceràmica que és una peça important del patrimoni cultural del municipi", subratllà Eva del Amo, regidora de Cultura.\nEl Museu de Ceràmica Popular de l'Ametlla de Mar, col·lecció de ceràmica Joan Martí, recull, conserva, interpreta i promou amb intenció educativa, d'estudi i lleure un fons molt significatiu de tota la terrissa tradicional d'ús que s'ha fabricat i usat durant aquests últims 200 anys dins l'Estat espanyol, Portugal i Marroc.\n0 respostes a "El Museu de Ceràmica rep una subvenció de 4.750..."


Diferència entre revisions de la pàgina «Analogia» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiferència entre revisions de la pàgina «Analogia»\nRevisió del 18:04, 17 oct 2014\n130 bytes afegits , fa 7 anys\n→Analogia en la filosofia\nRevisió del 17:02, 1 set 2014 (modifica)\nm (CheckWiki - canvis menors)\nRevisió del 18:04, 17 oct 2014 (modifica) (desfés)\n(→Analogia en la filosofia)\n== Analogia en la filosofia ==\nPer a Aristòtil l’analogia és un modo de coneixement indirecte d’alguna cosa, a través d’una identitat o semblança de relacions, això és, del tipus X és a A el que B és a C; essent A, B i C natures conegudes i X allò que coneixem per analogia. Per exemple, a la ''Física'' (llibre I cap. 7) diu Aristòtil que la matèria prima, component necessari de tot ens natural capaç de canvi o moviment, la coneixem mitjançant aquesta analogia: “El que el bronze és a l’estàtua, o la fusta al llit, és aquella a la substància i a l'aquest quelcom i a l’ens”. També als tractats zoològics parla d’analogia en les parts i els òrgans dels animals, quan, en espècies diferents, determinades parts són diferents, però realitzen la mateixa funció. Per exemple: “el que la ploma és per a l’au, és l’escata per al peix”.▼\n▲Per a Aristòtil l’analogia és un modomode de coneixement indirecte d’alguna cosa, a través d’una identitat o semblança de relacions, això és, del tipus X és a A el que B és a C; essent A, B i C natures conegudes i X allò que coneixem per analogia. Per exemple, a la ''Física'' (llibre I cap. 7) diu Aristòtil que la matèria prima, component necessari de tot ens natural capaç de canvi o moviment, la coneixem mitjançant aquesta analogia: “El que el bronze és a l’estàtua, o la fusta al llit, és aquella a la substància i a l'aquest quelcom i a l’ens”. També als tractats zoològics parla d’analogia en les parts i els òrgans dels animals, quan, en espècies diferents, determinades parts són diferents, però realitzen la mateixa funció. Per exemple: “el que la ploma és per a l’au, és l’escata per al peix”.\nEn l’escolàstica medieval s’anomenà analogia no només aquesta analogia com a proporcionalitat que acabem d’explicar, sinó també allò que Aristòtil anomenava “pluralitat de sentits en què es diu” algun terme com, per exemple, “ens”, “causa”, “unitat”, etc. Es tracta de termes que no són unívocs, però tampoc purament equívocs, ni metafòrics. L’exemple clàssic és el de l’adjectiu “sa”: el seu sentit primari (analogat principal) és el de la possessió de salut per part d’un vivent: diem que l’animal és sa perquè gaudeix de salut. Però en altres sentits analògics, “sa” pot significar que quelcom és signe de salut (“l’orina és sana”), o que és causa de salut (“caminar és sa”).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/14159744»


Alliberen als Alfacs cinc exemplars de corball o reig\nAlliberen als Alfacs cinc exemplars de corball després d'investigar-los durant més de deu anys\nEls investigadors de l'IRTA n'han pogut conèixer la reproducció, el cultiu larvari o la fase d'engreix, entre d'altres aspectes\ndijous, 4 de juliol 2019 - 17:32h\nMoment de l'alliberament d'un dels corballs | Cedida\nEl Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, a través de l’Institut de Rercerca i Tecnologia Agroalimentària (IRTA) i la direcció General de Pesca i Afers Marítims, va alliberar dimarts, 2 de juliol, a mar obert davant la badia dels Alfacs, al Delta de l’Ebre, cinc exemplars de reig o corball (Argyrosomus regius) d’uns 20 quilograms de pes de mitjana.\nAquests animals han estat a les instal·lacions d’aqüicultura de l’IRTA a Sant Carles de la Ràpita, a la comarca del Montsià, des de l’any 2008, on s’ha investigat el cicle complet d’aquesta espècie de peix.\nUna investigació de més de deu anys\nTal com han explicat des del Departament d’Agricultura, els investigadors de l’IRTA han pogut «treballar, investigar i adquirir coneixements sobre la seva reproducció, el cultiu larvari o la fase d’engreix», així com diversos aspectes sobre la seva nutrició, «les patologies que els poden afectar i com respon el seu sistema immune».\nEls exemplars alliberats al mar són reproductors madurs, que s’incorporaran a la població natural que ja hi ha a les aigües mediterrànies.\nEl Departament d'Agricultura aprova la construcció de nous regadius al Priorat i a la Ribera d'Ebre\nAvança l'execució del projecte mediambiental de lluita contra el cargol poma al Delta\nEbre Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca Montsià animals


Guanyadors del sorteig de 5 vals per tastar el mercat – Mercat Vell Sant Cugat\nJa tenim els 5 guanyadors del sorteig de 5 vals de 50€ per tastar el nou Mercat Vell. Ahir, 15 de desembre (18h), es va celebrar el sorteig públicament . Sis nens van fer de mà innocent i van extreure les 5 butlletes guanyadores de la nostra urna :\nJosep M. Rosa Clavell\nSi ets un dels afortunats, rebràs un email amb el val de regal i les indicacions per a bescanviar-lo. Tens 72h per acceptar el premi!\nPots consultar les bases legals del sorteig aquí >\nEl Mercat Vell de Sant Cugat us desitja unes bones festes!


Catalunya aposta per la producció ecològica\nCatalunya aposta per la producció ecològica a la Fira Biofach d´Alemanya\nA escala mundial, d’acord amb el darrer informe The world of organic agriculture, elaborat per FiBL i IFOAM i presentat a Biofach, el mercat global de productes ecològics va arribar l’any 2015 a una xifra de negoci de més de 75.700 milions d’euros. Els Estats Units en són el principal mercat, amb 35.782 milions d’euros, seguits d’Alemanya (8.620 milions d’euros), França (5.534 milions d’euros) i la Xina (4.712 milions d’euros). Espanya se situa en la desena posició amb un mercat de 1.498 milions d’euros.\nAixí, el mercat de productes ecològics continua creixent, tant en consum i en superfície ecològica (7,2 milions d’hectàrees més que l’any anterior, fins a sumar un total de 50,9 milions d’hectàrees) com en nombre de productors, que van assolir un nou màxim històric amb 2,4 milions de productors ecològics registrats l’any 2015.\nAustràlia és el país amb la major superfície agrícola ecològica (22,69 milions d’hectàrees, amb el 97% d’aquesta superfície utilitzada per al pasturatge), seguit de l’Argentina (3,07 milions d’hectàrees) i els Estats Units d’Amèrica (2,03 milions d’hectàrees). Espanya se situa a la quarta posició mundial amb 1,97 milions d’hectàrees. Per continents, el 45% de la superfície agrícola ecològica global és a Oceania (22,8 milions d’hectàrees), seguida d’Europa (25%; 12,7 milions d’hectàrees) i de l’Amèrica del Sud (13%; 6,7 milions d’hectàrees).


«El temps que escriu ràpid, microscòpic, sobirà, lentíssim, els petits esdeveniments encadenats i arrossegats els uns en els altres per arribar allà»\nDes de nin petit m’han encisat els bufadors del mar.\nSón forats, són escletxes, són cruis del roquissar per on ixen alhora un brollador d’aire i un buf d’aigua, una ona comprimida dins un conducte marí.\nEl bufador parla però amb la seva veu: el renou singular d’una mescla d’aire i aigua.\nVoldria dir l’interior d’aquest renou, d’aquesta cursa, d’aquest alè.\nAquests instants entre dos mons.\nL’invisible en aquestes aigües amarades d’aire, toquen allò que hi hauria en mi d’invisible?\nNo són una veu, malgrat les aparences, no són una paraula, no és ‘poesia’.\nAigua de mar impulsada per l’aire que troba una sortida exterior.\nNo cerc sempre seguit una sortida?\nAssegur que els bufadors m’entendreixen des de la infantesa: veig, sent, escolt alguna cosa que podria ser el temps que corr amb una espècie d’alegria fonda que brilla en les vaporitzacions de l’escuma, en els renous de l’envit, dins les ressonàncies de l’envol i no perd aquella transparència límpida de saber-se moment d’eternitat.\nL’escenografia de la pedrera del penya-segat calcari on badoc molta d’estona un bufador rodó, ben viu, és una terrassa sobre el crepuscle melat que em desplega un catàleg de clarors que s’esbuquen una darrera l’altra, molt lentament.\nRecord un vell Fitzgerald, malalt de tuberculosi, que s’engata metòdicament de gin, emperò que conserva el gust per la feina ben feta, que pesa les síl·labes, que escolta la Bíblia per no oblidar les cadències, que llegeix amb un llapis a la mà l’alta poesia de Keats o de Shelley, quan aconsellava a la seva filla Scottie: ‘El treball de tot bon escriptor és de nedar per davall aigua retenint l’alè.’\nEls enemics interiors em fan més por que els de defora.\nNo sé si faig sortir les frases del no-res amb un espasme respiratori o amb passes magnètiques que giravolten sense descans.\nEscolt la respiració del bufador molta d’estona i em ve al cap amb la invasió de la fosca un pensament boig: podria assegurar de bon de veres que el més breu, el més ràpid sobreviurà a les muntanyes. No és una follia semblant la que escolt dir per la boca de pedra al silenci del mar?\nSent un encantament sonor que només el pot saber l’orella del cor: és l’única traça que deixa l’aparició dels invisibles?\nQuan m’atreviré a encarar el repte i escriure el Llibre dels Dedins?\nEn una gota d’aigua, puc veure un abisme?\nEl bufador marí pinta el temps.\nEl temps que escriu ràpid, microscòpic, sobirà, lentíssim, els petits esdeveniments encadenats i arrossegats els uns en els altres per arribar allà.\nEl temps: brodaria, malla incandescent de mort.\nSom en un lloc fèrtil perquè em fa ganes de posar-me en camí i agafar el sentit de la ruta. En aquests endrets veig com es transformen les coses.\nNecessit aquests llocs: els desig.\nI què vol el meu desig?


La frontera, controlada perquè Puigdemont no arribi al Parlament - Diari de Girona\nddg / europa press 24.01.2018 | 18:03\nLa Policia Nacional no s'ha reforçat amb més agents però sí s'han incrementat els controls fronterers. El ministre de l'Interior, Juan Ignacio Zoido, ahir desvelava que s'ha dissenyat de la mà d'experts de la Guàrdia Civil i la Policia Nacional un ampli dispositiu policial per evitar que Carles Puigdemont pugui entrar per sorpresa a Catalunya i arribar al Parlament per ser investit. La frontera és un dels punts d'obligada vigilància per evitar que no hi arribi, segons Zoido, «ni en el maleter d'un cotxe».\nLa presència i els controls policials a la frontera són diaris per diversos motius. Les fonts oficials han informat que es mantenen com sempre i no s'ha reforçat la plantilla que els porta a terme.\nTot i això, fons policials consultades per Diari de Girona han constatat que hi hauria la voluntat de mostrar públicament que es controla la possible entrada per aquest punt de Carles Puigdemont i per aquest motiu des de fa unes setmanes són més constants.\nLes declaracions del ministeri de l'Interior d'ahir confirmarien que hi ha un dispositiu especial per vigilar la possible entrada de Carles Puigdemont i la frontera gironina és un dels punts per on ho podria fer.\nEl titular d'Interior afirmava que estan esmerçant tots els esforços perquè «això no pugui passar»i que estan preveient totes les opcions per tal de detenir-lo si posa un peu en territori estatal. «Nosaltres procurarem que no pugui entrar ni en el maleter d'un cotxe», va manifestar en una entrevista a Antena3.\nZoido va reconèixer que és complex controlar totes les possibles entrades perquè «la frontera a cobrir és molt extensa». Tanmateix, va dir que també estan estudiant com evitar que Puigdemont pugui arribar «en helicòpter, ultralleuger o vaixell». També va apuntar que, al marge de les grans vies de comunicació que «són més fàcils de controlar», estan posant la vista en els camins rurals. «Estem molt preocupats perquè una persona amb aquesta conducta no se sap què pot fer».\nEl ministre de l'Interior va dir que la justícia «també recaurà sobre Carles Puigdemont» i ha explicat que treballen en un ampli dispositiu, elaborat per «experts», per preveure tots els possibles escenaris d'una entrada per sorpresa del president destituït a territori estatal, on l'ordre de detenció contra Puigdemont continua vigent.


Promoció - 18€ 'Desconcerto' - Teatre Condal - Teatre Barcelona\nFinalitzada: Entrades a 18€ per a l’espectacle ‘Desconcerto’ de Jordi Puntí al Teatre Condal\nDesprés de la celebrada Operetta i Concerto a Tempo d’Umore, Jordi Puntí presenta un nou espectacle acompanyat de l’Orquestra de Cambra de l’Empordà amb el que vol acostar de nou la música clàssica al gran públic. Desconcerto repeteix la fórmula de música i teatre gestual. Hi trobareu melodies originals i variacions; una història d’amor i desamor; una lluita de virtuosisme; les quatre estacions de Vivaldi abreviades; una persecució musical i gestual; la platea que assaja; la venjança del Director… Tant per a amants de les partitures clàssiques com per a neòfits.\nTeatre Barcelona t’ofereix entrades a 18€ per a les funcions del 20 al 24 de setembre (enlloc de 28€). Una promoció vàlida per a compres realitzades abans del 12 de setembre.


ENHORABONA NORDAMERICANS! – Tribuna Mallorca\n28/06/2015 tribuna Uncategorized 0\nBona notícia per als ciutadans i ciutadanes dels EUA, una sentència del Tribunal Suprem ha legalitzat el matrimoni de parelles del mateix sexe a tots els estats. Una gran victòria del moviment LGTBI del país més poderós del món. Un gran canvi en la mentalitat d’aquest tribunal, cinc dels vuit jutges han dictat la sentència.\nEn el dia que es celebra públicament l’orgull dins el col·lectiu LGTBI, ha estat una gran notícia. Un col·lectiu que ha patit la marginació, la discriminació arreu del món. Que encara la pateix a molts països que no volen reconèixer la diversitat, la llibertat de triar les persones que estimes.\nEn el dia que sortiran al carrer milers de persones per reivindicar aquesta llibertat, a països on se’ls reconeix i a altres on se’ls persegueix, no podem deixar de retre homenatge a totes les persones que abans han lluitat per veure aquesta normalitat en les relacions humanes. Persones anònimes d’arreu del món, majors i joves, que patiren la discriminació, la persecució, la marginació pel sol fet d’estimar de manera diferent a allò establert.\nConeixem casos de persones famoses, artistes de totes les arts, que en un moment determinat feren públic la seva tendència sexual. Uns foren aplaudits, altres perseguits. Foren models per a molts joves que veien que no eren tan estranys, que pogueren entendre la seva sexualitat.\nL’enhorabona als nordamericans de bona voluntat que han celebrat aquesta sentència la vull fer extensiva a totes les persones que han conegut la seva lluita, que han estat devora elles en els moments més difícils.\nI crec que aquesta victòria ha de poder encoratjar a tantes altres persones que viuen encara la marginació, la discriminació, la persecució.Les noves parelles, les noves famílies, ja són protagonistes a algunes sèries de televisió. Un fet impensable fa només uns anys que ajuda a veure com a normal la diversitat de nuclis familiars.\nConvé en moments d’alegria i celebració, també pensar en el patiment, en el sofriment que han viscut com a passes prèvies a aquest reconeixement. Recordar també la intolerància que manifesten aquells que no accepten la diversitat. La injustícia que significa patir innecessàriament només pel fet d’estimar d’una manera o altra.\nSigui quina sigui l’orientació sexual de les persones, el dret a gaudir d’una vida en companyia de les persones que estimes és fonamental. El dret a formar un nucli familiar com es consideri millor. Fixau-vos, no dic família… crec que aquesta paraula està carregada de connotacions afegides, la família tradicional, la família sempre unida, la família com a model de convivència, que la realitat ens diu que no és tal. Allò que es diu…passa a les millors famílies, posau-li el que vulgueu davant, és una expressió que vol dir que per tot hi ha de tot.\nI a totes les famílies hi ha diversitat, siguin les tradicionals, catòliques i apostòliques, d’altres religions monoteistes,o senzillament agnòstiques o atees. Hi ha diversitat perquè les persones són diferents, convivuen amb les seves virtuts i els seus defectes, convivuen lliurement. Allò que sí ha de presidir les relacions humanes en els nuclis familiars és el respecte mutu. La tolerància, el saber escoltar, la no imposició… siguin quins siguin els sexes dels seus membres.


L'Audiència de Barcelona va jutjar dijous dos homes a qui van enxampar traficant amb droga a la Jonquera - InfoJonquera\nEls imputats formarien part d'una xarxa criminal que, presumptament, enviava droga des d'una nau industrial del Vallès fins al Regne Unit\nDissabte, 16 de març de 2019 a les 09:45h\nImatge d'un dels controls policials\nL'Audiència de Barcelona va jutjar dijous dos homes que estan acusats d'enviar bosses de marihuana des d'una nau del polígon industrial Pla de Llerona de les Franqueses (el Vallès) fins al Regne Unit, creuant sempre la frontera de la Jonquera. Tal com va informar El9Nou, els acusats amagaven la droga en camions que transportaven fruita i verdura. I precisament en un d'aquests camions els van enxampar, el 20 d'abril del 2013, a la Jonquera.\nSegons el relat de la fiscalia, els fets s'haurien produit entre el gener i l'abril d'aquell 2013. Un dels acusats tindria una nau llogada al polígon abans esmentat i allà hi rebrien la droga. Ja a dins del magatzem, l'amagarien en caixes de verdures que havien comprat prèviament, per d'aquí expedir-la cap a Anglaterra.\nEl 20 d'abril, però, la Policia Nacional espanyola hauria localitzat un dels camions en un dels controls que fan a la zona fronterera, i a dins hi hauria trobat la droga amagada. Al cap de tres dies, van fer una entrada a la nau, ubicada al carrer Alemanya, i també als domicilis dels arrestats, a Granollers. I a partir d'aquí van forjar l'acusació.\nLa fiscalia demana una pena de 6 anys i 10 mesos de presó per als dos homes per un delicte contra la salut pública (per tràfic de droga) i un altre de pertinença a grup criminal. El judici ha quedat vist per a sentència.


Sessió extraordinària del Claustre del dia 26 de maig de 1999 - Claustro - Órganos de gobierno - Conoce la UIB - Universitat de les Illes Balears\nA les 10 h del dia 26 de maig de 1999, a la sala d'actes de Son Lledó, es reuneix en sessió extraordinària el Claustre de la Universitat.\nPunt 1: Constitució del nou Claustre\nComprovat el quòrum, el president del Claustre, doctor Josep Miró Nicolau, obre la sessió i es constitueix el nou Claustre.\nPunt 2: Informació sobre els processos d'elecció\nEl president del Claustre dóna la paraula a la Secretària General, la qual indica quantes votacions es realitzaran avui, quin serà l'ordre d'aquestes votacions, i explica el procediment que se seguirà en cada una: normativa que les regula, nombre de representants per elegir, nombre màxim de noms que es poden votar, paperetes, urnes on es pot dipositar el vot i escrutini.\nAssenyala que, de forma general en totes les eleccions, els claustrals es podran acostar a la Mesa i, un cop identificats pels membres d'aquesta, dipositaran el vot a les urnes que els corresponguin.\nD'altra banda, també emfatitza que, d'acord amb els articles 89.3 dels Estatuts de la Universitat («Tot elector podrà votar un nombre igual o menor dels tres quarts per excés del nombre de representants que corresponguin al sector en què està enquadrat») i 29.2 de l'Acord normatiu 4435/1999, de 29 de març (FOU núm. 159, de 30 de març), pel qual s'aprova la normativa electoral i de representació de la Universitat de les Illes Balears («Per garantir una major representativitat, els electors poden votar un nombre igual o menor dels tres quarts per excés del nombre de representants que correspongui al sector en què estan enquadrats. Aquesta xifra s'ha d'especificar a la papereta amb tota claredat»), s'aplica escrupolosament la fórmula dels tres quarts en excés a l'hora de marcar els noms votats en totes les eleccions en què s'elegeixen representants als òrgans col·legiats. És per això que en alguns processos electorals no coincideix el nombre de noms de claustrals que es poden votar amb el nombre de representants que aquell col·lectiu ha de tenir.\nAixí mateix, recorda que en cada papereta s'indica clarament el nombre de representants que ha d'elegir cada circumscripció o col·lectiu i el nombre de vots que es poden marcar. Subratlla, així mateix, que les paperetes en les quals consti un nombre major de votats del que es pot marcar, seran considerades nul·les.\nFinalment assenyala que en totes les eleccions de representants als òrgans col·legiats els empats que es puguin produir es resoldran d'acord amb les previsions del reformat article 30 de la normativa electoral i de representació: quedaran proclamats els candidats en funció de la seva antiguitat, excepte en el cas dels estudiants, que serà mitjançant sorteig.\nPunt 3: Elecció dels membres titulars i suplents dels grups a) (professors pertanyents als cossos docents de la Universitat i assimilats), b) (ajudants, becaris i professors associats), c) (estudiants) i d) (personal d'administració i serveis) de la Mesa del Claustre\nLa Secretària General pren la paraula per recordar que l'article 6 del Reglament del Claustre, fet públic mitjançant la Resolució del Rectorat 175/1986, disposa que seran vocals electes de la Mesa del Claustre:\n1. Cinc vocals, triats per i entre els claustrals del grup a).\n2. Un vocal, triat per i entre els claustrals del grup b).\n3. Dos vocals, triats per i entre els claustrals del grup c).\n4. Un vocal, triat per i entre els claustrals del grup d).\nAixí mateix, recorda que aquest mateix precepte assenyala que per cada vocal de la Mesa hi haurà un suplent, que s'elegirà en el moment de l'elecció del titular corresponent. Per tant, el nombre corresponent de vocals més votats de cada circumscripció seran els titulars, i llurs suplents seran, per ordre decreixent, el mateix nombre de vocals que ha d'elegir cada circumscripció. Per tant, l'ordre dels diferents membres elegits respondrà, de més alt a més baix, al nombre de vots obtinguts, i d'aquesta manera les substitucions s'hauran d'adequar a l'ordre establert.\nUn cop acabada la intervenció de la Secretària General, comença la votació. Es realitza de la forma següent:\na) Els claustrals presents a la sala del grup a) (professors pertanyents als cossos docents de la Universitat i assimilats) s'acosten a la part dreta de la Mesa, on hi ha dues urnes (A-L i M-Z), i dipositen el vot a l'urna que els correspon.\nb) Els claustrals presents a la sala dels grups b) (ajudants, becaris i professors associats), c) (estudiants) i d) (personal d'administració i serveis) s'acosten a la part esquerra de la Mesa, on hi ha tres urnes (una per a cada grup), i dipositen el vot a l'urna que els correspon.\nc) Acabada la votació dels claustrals presents a la sala, es dipositen els vots per correu a les urnes corresponents.\nd) Els membres de la Mesa voten en darrer lloc, també a les urnes corresponents.\nAcabada la votació, es fa l'escrutini públic dels vots.\nEfectuats els escrutinis, resulten elegits els vocals següents:\nVocals representants dels professors pertanyents als cossos docents de la Universitat i assimilats (grup a):\nM. Dolors Forteza Forteza (Ciències de l'Educació) (68 vots)\nLluís Pomar Gomà (Ciències de la Terra) (64 vots)\nJosé Ángel Torres Lana (Dret Privat) (61 vots)\nGloria Gallego Caminero (Infermeria ¿en constitució) (47 vots)\nMagdalena Gianotti Bauzà (Biologia Fonamental i Ciències de la Salut) (46 vots)\nJoana Maria Seguí Aznar (Filologia Espanyola, Moderna i Llatina) (44 vots)\nJuan Miguel Monterrubio Prieto (Filologia Espanyola, Moderna i Llatina) (17 vots)\nPere M. Deyà Serra (Química) (9 vots)\nCamilo José Cela Conde (Filosofia) (8 vots)\nMiquel Duran Pastor (Ciències Històriques i Teoria de les Arts) (7 vots)\nVocal representant dels ajudants, becaris i professors associats (grup b):\nMargarita Miró Julià (Ciències Matemàtiques i Informàtica) (7 vots)\nJoana Maria Ramis Morey (Biologia Fonamental i Ciències de la Salut) (5 vots)\nVocals representants dels estudiants (grup c):\nGaspar Mesquida Galmés (estudis de Mestre) (39 vots)\nBernat Vidal Arbona (estudis de Dret) (39 vots)\nMaria Magdalena Garcia Gual (estudis de Pedagogia) (19 vots)\nMartí Juaneda Roca (estudis d'Història) (19 vots)\nVocal representant del personal d'administració i serveis (grup d):\nJosé Miguel Mellado Gordo (15 vots)\nMargalida Mas Barceló (6 vots)\nPunt 4: Constitució de la nova Mesa del Claustre\nUn cop fet l'escrutini de la votació relativa als representants claustrals a la Mesa del Claustre, es constitueix la nova Mesa del Claustre amb els membres titulars acabats d'elegir, la qual s'encarregarà de les restants votacions que tindran lloc el dia d'avui. Els membres de la Mesa del Claustre que no han estat reelegits i que no tenen la condició de claustral surten de la sala d'actes un cop constituïda la nova Mesa.\nPunt 5: Elecció del càrrec de Rector de la Universitat de les Illes Balears\nEl nou president del Claustre, doctor José Á. Torres Lana, dóna la paraula a la Secretària General, la qual assenyala que els articles 30, 31, 32 i 33 del Reglament del Claustre i 20, 21, 22 i 23 de la normativa electoral i de representació de la Universitat de les Illes Balears determinen els requisits i les característiques d'aquest procés electoral. Seguint aquestes disposicions, indica que l'únic candidat al càrrec de Rector, el catedràtic d'universitat Llorenç Huguet Rotger, disposarà d'un termini màxim de seixanta minuts per fer la seva intervenció; acabada aquesta, només tindran dret a respondre a les al·lusions directes i personals aquells claustrals que se sentin al·ludits.\nLa Secretària General recorda que la votació s'ha d'efectuar amb les paperetes normalitzades amb el nom imprès de l'únic candidat presentat i que aquestes paperetes seran les úniques vàlides en el moment de fer la votació, tret de les dels vots per correu, que es podran fer també en papereta manuscrita o mecanografiada. Les paperetes que no siguin en blanc o nominals es declararan nul·les.\nFinalment assenyala que el candidat presentat quedarà proclamat si el nombre de vots és superior a un terç dels electors. Per tant, i de conformitat amb el tercer punt de l'Acord de la Comissió Electoral del dia 14 de maig de 1999, el quòrum d'elecció va quedar fixat, d'acord amb els articles 88.1 dels Estatuts i 15.3 de la normativa electoral i de representació, en noranta, que és el nombre de vots necessaris per ser proposat al càrrec de Rector de la UIB, atès que el nombre d'electors claustrals és de dos-cents seixanta-vuit.\nEl doctor Llorenç Huguet comença la seva intervenció i exposa el seu programa electoral.\nAcabada la intervenció del doctor Huguet, té lloc la votació, sota l'ordre següent: a) els claustrals presents, segons l'ordre en què s'acostin a la Mesa; b) els vots per correu; i c) els membres de la Mesa.\nLa votació, efectuada mitjançant tres urnes (A-F, G-O i P-Z), acaba quaranta-cinc minuts després de començada.\nAcabada la votació, es realitza l'escrutini públic dels vots. El resultat és el següent:\nNombre total de claustrals: 268.\nNombre de vots emesos: 262.\nNombre de vots nuls: 1\nNombre de vots en blanc: 65.\nNombre de vots a favor del candidat doctor Llorenç Huguet Rotger: 196.\nPer tant, el Claustre proposarà el nom del doctor Llorenç Huguet Rotger com a Rector d'aquesta universitat per als propers quatre anys.\nPunt 6: Elecció dels membres titulars dels grups a) (professors pertanyents als cossos docents de la Universitat i assimilats), b) (ajudants, becaris i professors associats), c) (estudiants) i d) (personal d'administració i serveis) de la Junta de Govern\nEl president de la Mesa del Claustre explica breument la mecànica de la votació.\nAtès que s'ha produït un empat a quatre (entre els senyors Álvaro Areal Padilla, Xavier Ferrer Cortada, Macià Ferrer Mas i Fernando Rubio Aguiló) en l'elecció dels representants dels estudiants de primer cicle, es fa públicament el sorteig per tal de determinar el quart representant dels estudiants de primer cicle.\nFet el sorteig, la Secretària General anuncia els noms dels representants dels claustrals a la Junta de Govern.\nVocals representants titulars dels professors pertanyents als cossos docents de la Universitat i assimilats (grup a):\nGabriel Fontanet Nadal (Ciències Matemàtiques i Informàtica) (74 vots)\nMaria Barceló Crespí (Ciències Històriques i Teoria de les Arts) (69 vots)\nFelicià Grases Freixedas (Química) (58 vots)\nC. Nativitat Juaneda Sampol (Economia i Empresa) (49 vots)\nMargalida Gili Planas (Psicologia) (48 vots)\nIsabel Maria Aguiló Pons (Ciències Matemàtiques i Informàtica) (39 vots)\nJosep Lluís Ballester Mortes (Física) (36 vots)\nDiego Sabiote Navarro (Filosofia) (34 vots)\nVocal representant titular dels ajudants, becaris i professors associats (grup b):\nM. Miquela Morlà Garcias (Ciències de l'Educació) (7 vots)\nVocals representants titulars dels estudiants (grup c):\nJosep M. Huguet Pons (estudis de Mestre) (18 vots)\nVicent Marí Suñer (estudis d'Informàtica de Gestió) (18 vots)\nMaria Fuster Simó (estudis de Ciències Empresarials) (17 vots)\nXavier Ferrer Cortada (estudis de Turisme) (15 vots)\nFrancesca Salvà Cerdà (estudis de Filologia Catalana) (11 vots)\nFernando Monar Lora (estudis d'Economia) (10 vots)\nMercedes Yolanda Cabello Vives (estudis de Biologia) (10 vots)\nDavid Pons Florit (4 vots)\nVocals representants titulars del personal d'administració i serveis (grup d):\nRafael Barea Roig (17 vots)\nMaria Verd Crespí (16 vots)\nLuis Francisco Piña Saiz (14 vots)\nBernat Prats Taberner (14 vots)\nPunt 7: Elecció dels membres suplents dels grups a) (professors pertanyents als cossos docents de la Universitat i assimilats), b) (ajudants, becaris i professors associats), c) (estudiants) i d) (personal d'administració i serveis) de la Junta de Govern\nPunt 8: Elecció dels representants dels estudiants claustrals al Consell d'Estudiants\nEl president de la Mesa del Claustre indica que, per tal d'estalviar temps als claustrals i atesa l'hora que s'ha fet, la Mesa ha acordat que els dos darrers punts de l'ordre del dia es desenvoluparan al mateix temps; per tant, simultàniament tindran lloc les eleccions dels representants suplents dels claustrals a la Junta de Govern i les dels representants dels estudiants claustrals al Consell d'Estudiants. Assenyala que l'únic inconvenient serà que hi haurà més paperetes i més urnes (vuit en total).\nUn cop acabades les votacions, es fa l'escrutini públic dels vots. Atès que s'ha produït un empat a cinc (entre els professors Pau Ballester Balaguer, Camilo José Cela Conde, Antoni Miralles Socias, Lluís Mas Franch i Antoni Martínez Taberner) per determinar els dos darrers suplents del grup a) a la Junta de Govern, es consulten les dades ofertes pel Servei de Personal per determinar l'antiguitat de cada un.\nDe la mateixa manera i vists els empats produïts en les eleccions de representants suplents del grup c) a la Junta de Govern, la Secretària General fa el sorteig públic per determinar quin serà el primer suplent dels estudiants de primer cicle i quin serà el tercer representant dels estudiants de segon cicle, atès l'empat a tres (entre els senyors Martí Juaneda Roca, Gabriel Simonet Pons i Maria Garcia Gual) per cobrir aquest lloc.\nUn cop resolts els empats, la Secretària General anuncia els noms dels representants suplents dels distints col·lectius a la Junta de Govern.\nVocals representants suplents dels professors pertanyents als cossos docents de la Universitat i assimilats (grup a):\nRemedios Roqueta Buj (Dret Públic) (16 vots)\nLuis Manuel Vegas Alonso (Economia i Empresa) (12 vots)\nMaria Pilar Roca Salom (Biologia Fonamental i Ciències de la Salut) (8 vots)\nPere M. Deyà Serra (Química) (7 vots)\nJoana Maria Petrus Bey (Ciències de la Terra) (6 vots)\nVicenç A. Barros Bonnín (Economia i Empresa) (6 vots)\nLluís Mas Franch (Física) (5 vots)\nCamilo José Cela Conde (Filosofia) (5 vots)\nVocal representant suplent dels ajudants, becaris i professors associats (grup b):\nJaume Flexas Sans (Biologia) (6 vots)\nVocals representants suplents dels estudiants (grup c):\nRafael Joan Ramon Pallicer (estudis d'Economia) (17 vots)\nGaspar Mesquida Galmés (estudis de Mestre) (17 vots)\nArmando Fernández Romero (estudis de Mestre) (16 vots)\nMacià Ferrer Mas (estudis d'Infermeria) (15 vots)\nMiquel Àngel Capó Navarro (estudis de Filosofia) (9 vots)\nCarlos Cuevas Sedano (estudis de Filologia Hispànica) (8 vots)\nMartí Juaneda Roca (estudis d'Història) (4 vots)\nFrancesc Oliver Rullan (4 vots)\nVocals representants suplents del personal d'administració i serveis (grup d):\nMiquel Albert Clar Matheu (17 vots)\nM. Pilar Lafont Nuño (15 vots)\nM. Glòria Salom Piñol (14 vots)\nMiquel Àngel Piqueras Garcia (14 vots)\nSeguidament, la Secretària General anuncia el nom dels representants claustrals elegits per al Consell d'Estudiants:\n1. Joan Ferrer Fiol (estudis de Psicologia) (36 vots)\n2. Virgínia Abraham Orte (estudis de Ciències Empresarials) (34 vots)\n3. Bartomeu Antich Luque (estudis de Matemàtiques) (34 vots)\n4. Emilio Gallardo Rojas (estudis de Ciències Empresarials) (34 vots)\n5. Sara Jarillo López (estudis d'Infermeria) (34 vots)\n6. Gaspar Mesquida Galmés (estudis de Mestre) (34 vots)\n7. David Bauzà Fuster (estudis de Dret) (33 vots)\n8. Joan E. Capellà Cervera (estudis de Geografia) (33 vots)\n9. Miquel Àngel Capó Navarro (estudis de Filosofia) (33 vots)\n10. Carlos Cuevas Sedano (estudis de Filologia Hispànica) (33 vots)\n11. Macià Ferrer Mas (estudis d'Infermeria) (33 vots)\n12. Francesc J. Forteza Bennàsar (estudis de Treball Social) (33 vots)\n13. María de la Paz González Marí (estudis de Biologia) (33 vots)\n14. Xenia Pinar Rivera (estudis d'Història de l'Art) (33 vots)\n15. Ramón de la Iglesia Vidal (estudis d'Informàtica de Sistemes) (32 vots)\n16. Armando Fernández Romero (estudis de Mestre) (32 vots)\n17. Gabriel Pujol Bauzà (estudis de Psicologia) (32 vots)\n18. Rafael Joan Ramon Pallicer (estudis d'Economia) (32 vots)\n19. Catalina M. Trobat Sbert (estudis d'Educació Social) (32 vots)\n20. Jordi Vidal Busquets (estudis de Turisme ¿títol propi) (32 vots)\n21. Catalina Mas Andreu (estudis d'Història de l'Art) (31 vots)\n22. Bernat Vidal Arbona (estudis de Dret) (31 vots)\n23. Idoia Ribas Marino (estudis de Dret) (20 vots)\n24. Álvaro Areal Padilla (estudis d'Administració i Direcció d'Empreses) (19 vots)\n25. Catalina Maria Bennàsar Beltran (estudis de Pedagogia) (19 vots)\n26. Maria Magdalena Garcia Gual (estudis de Pedagogia) (19 vots)\n27. Fernando Rubio Aguiló (estudis de Dret) (19 vots)\n28. Pablo Jaén Mercadal (estudis d'Administració i Direcció d'Empreses) (18 vots)\n29. Guillermo Sánchez Cifre (estudis de Dret) (18 vots)\nAixí mateix, el president de la Mesa del Claustre recorda que, d'acord amb l'article 145.1.c) dels Estatuts, s'integren al Consell d'Estudiants els representants dels alumnes claustrals a la Junta de Govern, que són els següents:\nEn els distints processos electorals que han tingut lloc a la sessió del Claustre del dia d'avui s'han comptabilitzat els vots per correu rebuts de conformitat amb el procediment establert a l'article 14 de la normativa electoral i de representació de la Universitat per les Illes Balears. Han votat per correu, en tots o en alguns dels processos electorals, els senyors Gabriel Janer Manila, Felicià Grases Freixedas, Jaume Pons Morro, Isabel Tapia Fernández, Lluís Garau Juaneda, Vicenç Barros Bonnín, M. Antònia Garcia Sastre, Rosario Huesa Vinaixa, Eduard Petitpierre Vall, Francesc X. Capó Parrilla, Joan J. Muntaner Guasp, Josep Lluís Ferrer Gomila, Rafael Crespí Cladera, Francesca Serra Vich, Andreu Palou Oliver, Antoni Socias Salvà, Lluís Pomar Gomà, Jaume Flexas Sans, M. Antònia Palou Oliver, Marina Subirà Polo, Catalina Bennàsar Beltran, J. Alejandro Soro Perenyi, Xavier Ferrer Cortada i Javier Jiménez González.\nI no havent-hi més assumptes per tractar, es tanca la sessió a les 16.30 h. De totes les quals coses, com a Secretària, don fe.


BLOCS DE FILOSOFIA » Comunitat Virtual de Filosofia » September 2013\n18253 items (18061 unread) in 44 feeds\ntelèmac (631 unread)\nComunitat Virtual de Filosofia (677 unread)\nEl café de Ocata (3872 unread)\nLa pitxa un lio (7562 unread)\nComunitat Virtual de Filosofia (12 unread)\nA l’arxiu adjunt teniu la presentació corresponent a la classe 8 sobre el pensament dels sofistes. Classe 7\nA l’arxiu adjunt teniu la presentació corresponent a la classe 6, tercera classe sobre els filòsofs presocràtics (Els pluralistes). Classe 6\nActivitat 2: Quadre resum dels filòsofs Presocràtics\nAl document adjunt teniu la segona activitat del curs: 1. Instruccions per omplir el quadre resum dels presocràtics: a) A les files de color gris s’ha de posar el nom de cada tradició filosòfica (1a columna) i els trets generals comuns dels pensadors que la formen (2a columna). En … Continua llegint →\nA l’arxiu adjunt teniu la presentació corresponent a la classe 5, segona classe sobre els filòsofs presocràtics (Heràclit i Parmènides). Classe 5\nA l’arxiu adjunt teniu la presentació corresponent a la classe 4, primera classe sobre els filòsofs presocràtics (l’escola de Milet i l’escola pitagòrica). Classe 4\nA l’arxiu adjunt teniu la presentació corresponent a la classe 3 sobre el problema de la naturalesa i del coneixement en els inicis de la reflexió filosòfica. Classe 3\nActivitat 1: Comparació entre pensament mític (mythos) i pensament racional (logos)\nAl document adjunt teniu la primera activitat del curs: S’ha de fer en grup (3 o 4 persones). La data límit de lliurament és el 26 de setembre. Si voleu, podeu presentar-la amb un format alternatiu. Una vegada us la retorni corregida arxivar-la per començar a elaborar … Continua llegint →\nPlantilla Word TR\nAl document adjunt teniu la plantilla i les instruccions per tal de poder donar format al TR. TR 2007-10\nA l’arxiu adjunt teniu la presentació corresponent a la classe 2 sobre el context sociocultural que va possibilitar l’aparició de la filosofia a L’antiga Grècia. Classe 2\nInici de curs 2013-14\nHola!, Aquest serà l’espai on podreu deixar els vostres dubtes i desenvoluparem algunes de les activitats del curs. És important que tingueu presents tres coses: Heu de deixar els vostres comentaris sempre a l’apartat corresponent: en Història de la filosofia pels dubtes i en … Continua llegint →\n← May 2013 (7 items) October 2013 (14 items) →\nTOP Gregarius 0.6.1\tTentatively valid XHTML1.0, CSS2.0 Last Update: Wed 23 Sep 2020 11:46:43 AM CEST


Puerta de la Magdalena Sevilla Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nPuerta de la MagdalenaApartamentCalle San Pablo 8, Casc Antic, Sevilla, Espanya - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en78comentarisPuerta de la MagdalenaVeure més fotos"Beautifully designed apartment in Moorish/Andalusian sty..."ReinholdHong KongVeure més fotosVeure totes les 44 fotosExcel·lent ubicació 9,5Veure al mapa9,5UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatbalcó/terrassa\nApartament - 1a Planta (Apartment First Floor)\nApartament - 2a Planta (Apartment second floor)\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop9 kmAeroport de Sevilla (SVQ) - Sevilla41 kmBase aèria de Morón (CTY) - Sevilla [Duplicate 16577]estacions de tren i autobús1,2 kmSevilla Train Station2,2 kmSevilla San Bernardo Train Stationhospitals i clíniques3,6 kmHospital Virgen del Rocíofarmàcies1,2 kmRepublica Argentina Pharmacybotiga de conveniència1,1 kmLa Clementina Grocery Storecaixer automàtic50 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Sevilla, Puerta de la Magdalena és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Puerta de la Magdalena ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, neteja en sec, servei de llançadora, lloguer de bicicletes. L'ambient de Puerta de la Magdalena es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Puerta de la Magdalena és una selecció idònia per a la vostra estada a Sevilla.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiarenta vaixellesarticles de tocadorestris de cuinareproductor de DVD/CDassecador de cabellforn microonessala d'estarbalcó/terrassaneveraservei de planxacalefaccióplat de dutxatelevisió de pantalla planaMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Puerta de la Magdalena de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 250 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.Mostrar més


Admesa a tràmit la querella contra el traspàs d'un restaurant a Platja d'Aro • Ràdio Capital de l'Empordà\nAdmesa a tràmit la querella contra el traspàs d’un restaurant a Platja d’Aro\nEsperen que el Fiscal emeti un informe demanant la presó\nLa querella per presumpta estafa en el traspàs de l’antic restaurant “Essència” a Platja d’Aro ha estat admesa a tràmit pel jutjat d’instrucció número 2 de Sant Feliu de Guíxols.\nAra el restaurant es diu “La Pèrgola” i des de l’entrada al local, el passat 10 de febrer de 2017, l’empresa Lunda Europe SL ha vist com havien viscut una presumpta estafa. La companyia ha presentat una querella contra els antics responsables, El Gairo 2015 SL.\nLa jutgessa ha admès a tràmit la querella perquè, segons informa el Diari de Girona, “a la querella es desprèn que «podrien ser constitutius d’un delicte d’estafa»”. Ara s’ha obert la fase d’instrucció amb les diligències prèvies i es citaran els responsables de Lunda Europe SL, empresa demandant, i la responsable de El Gairo 2015 SL, la demandada.\nA aquesta tramitació però se li ha de sumar la petició a la Fiscalia perquè emeti un informe amb les mesures cautelars. Segons ha compartit Joaquim Boadas de Quintana, secretari general de Fecasarm i advocat demandant aquestes mesures són la presó i una fiança de 140.000 euros.\nBoadas de Quintana és l’advocat demandant perquè La Pèrgola forma part de l’Associació d’Hoteleria, Restauració i Oci de la localitat, membre de la Fecasarm.\nDes de Fecasarm també s’ha informat que l’empresa Lunda Europe SL ha presentat una reclamació patrimonial de 175.559,78 € a l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro. La reclamació argumenta que des del consistori es va emetre un certificat erroni.\nArticle anteriorA Perfect Circle anuncien el seu primer disc en 14 anys\nArticle següentL’estudi d’impacte ambiental enterra el dic de 270 metres a la bocana del Port d’Aro proposat inicialment


▷ ⭐Definició de inextricable⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de inextricable\nDefinició de inextricable\nara pots veure La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula inextricable, en aquesta selecció de rectificacions ortogràfiques pots trobar com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa inextricable.\nQue hom no pot desembrollar. Un personatge inextricable. Una trama inextricable. La inextricable connexió entre les matemàtiques i l’harmonia musical.\n¿Cóm es diu inextricable en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice inextricable en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en espanyol inextricable has de saber que la seva traducció és inextricable pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar inextricable\nLes influències genètiques i socials estan entrellaçades d’una manera indestriable.\nÉs de tots sabut que l’IRA provisional i el Sinn Féin […] estan vinculats de manera indestriable.\nSi no se solucionen, aquestes disputes […] […] reforçaran els estereotips negatius en l’opinió pública europea que podria considerar els «Balcans» com una sèrie de poblacions pendencieras constantment involucrades en disputes confuses i inextricables.\nEl desenvolupament econòmic i les institucions democràtiques […] estan vinculades de manera inextricable «, va explicar.\nHi ha un vincle inextricable entre aquest i els altres […] drets i els Estats tenen la responsabilitat primordial d’assegurar […] les condicions propícies per a la seva realització.\nEl Tribunal de Primera Instància passa així mateix per alt que la definició del que s’ha d’entendre per «eficàcia terapèutica» depèn d’una apreciació que efectuen els experts científics basant-se en dades científiques, i que, per tant, no poden separar-se artificialment les dades mèdiques i científics relatius a la substància dels […] efectes d’aquesta, els quals, a causa […] a les seves relacions inextricables, constitueixen quant […] tals una dada científic que no […] pot ser ignorat en el marc de l’article 11 de la Directiva 65/65 / CEE.\nL’expresident Bill Clinton va declarar la seva confiança sobre l’esforç de reconstrucció […] d’Haití durant una visita d’un dia enmig de desordres civils, un mal endèmic i una […] crisi política inextricable.\nGran part de les grans transformacions econòmiques que s’estan produint a tot el món són reflex d’unes tendències […] de desenvolupament a llarg termini que estan […] unides de forma inextricable als patrons de […] inversió de les diverses economies.\nEl dia de l’obertura, el director Regional d’ONUSIDA per a Àsia i el Pacífic va pronunciar […] un dels discursos principals i […] va destacar els vincles inextricables entre el consum […] de drogues injectables i el VIH, i els […] desafiaments que sorgeixen a l’hora d’afrontar aquest complex problema.\nHik: Observar i investigar l’ecologia […] de les aus em va ajudar a comprendre la forma inextricable en què està entreteixida l’estructura de la […] natura.\nLa complexitat d’aquest sector està vinculada, […] a més, de manera inextricable, al desenvolupament científic […] i tecnològic de la nostra civilització […] ia l’extensió dels drets cívics de la gran majoria dels ciutadans, és a dir, a la democràcia.\nLa raó del seu caràcter problemàtic és que discorre associada de manera inextricable a un enfocament pedagògic i didàctic que reconeix i afirma la incertesa que envolta el procés […] educatiu.\nPrimer, la reafirmació de l’existència […] d’un vincle inextricable entre l’objectiu […] del desarmament nuclear i el de la no proliferació nuclear.\nEl futur de la democràcia en el […] Hemisferi Occidental i els nostres propis interessos nacionals de seguretat estan […] entrellaçats de manera profunda i inextricable.\nA Itàlia hi ha ara una gran discussió sobre com els mals hàbits han portat el país a […] una situació política i administrativa inextricable.\nTot i que reconeix que la promoció i protecció dels drets humans, inclòs el dret al desenvolupament, continuen corresponent als estats, com es diu en l’article 3 de la […] Declaració sobre el dret al desenvolupament, el Grup de Treball reafirma , […] a més, la relació inextricable que existeix entre totes dues.\nEl vincle inextricable que existeix entre […] els nivells d’ansietat i estrès en la mare i la major o menor salut física i […] emocional del nadó ha de ser reconegut i atès.\nEn aquestes zones el conflicte segueix sent extremadament […] complex i hi ha aliances inextricables entre els clans, els […] subclans i els extremistes que […] es disputen el control de l’espai polític i econòmic, així com aliances temporals entre alguns grups, l’objectiu és aconseguir la retirada de les forces armades etíops del país.\nEls estem debatent junts perquè […] estan relacionats de manera indestriable.\nVa insistir en la importància que tenia la igualtat de […] gènere per aconseguir el desenvolupament […] sostenible i en el llaç inextricable que unia l’empoderament […] de les dones amb el benestar dels nens.\nAl meu delegació li preocupa molt el caràcter inextricable del conflicte a l’Orient Mitjà.\nKazakhstan comparteix l’opinió que […] hi ha un vincle inextricable entre aquests tres objectius […] contemporanis.\nCom es va indicar en la resposta a […] la primera pregunta, el principi de la jurisdicció universal no guarda […] per això una relació inextricable amb la norma\nEn conseqüència, el moviment de modernització xinès cau, de […] entrada, en una contradicció intrínseca inextricable.\nI, a sobre, ens […] dirigim cap inextricables problemes entre […] països membres!\nb) La seva relació inextricable amb els drets dels pobles […] indígenes a les terres, els territoris i els recursos naturals\nA partir de 2008-2012, és a dir, durant el principal període del comerç, aquestes empreses […] corren el risc de trobar-se en una […] situació econòmica inextricable en la mesura que, […] en molts casos, les tècniques i […] tecnologies els han permès reduir al mínim les seves emissions i aconseguir la major eficàcia energètica, al punt que qualsevol altra reducció resulta absolutament impossible.\nLa situació aquí […] és pràcticament tan inextricable com la situació a […] la mateixa Palestina.


Incendi a la principal central elèctrica del Líban\nUN PAÍS CASTIGAT\nDesprés d’un cap de setmana a les fosques, la població libanesa observa compungida com crema un tanc de combustible a la planta de Zahrani\n11 de d’octubre del 2021. 17:50\nUn nou incendi posa en alerta el Líban. Les flames cremen en un tanc d’emmagatzematge de combustible a la planta elèctrica de Zahrani al sud del país. Després d’un cap de setmana a les fosques després del col·lapse de les seves dues principals instal·lacions energètiques, el cel libanès torna a tenyir-se de negre. L’Exèrcit està centrant els seus esforços a evacuar la zona mentre els bombers treballen per evitar que el foc arribi a altres tancs. El país sumit en una crisi del combustible i amb tot just un parell d’hores d’electricitat al dia espera compungit.\nLa central elèctrica d’Al Zahrani torna a ser notícia aquest dilluns. Dissabte aquesta planta, juntament amb la instal·lació del nordde Deir Amar, van anunciar el seu cessament d’operacions per falta de combustible, la qual va sumir el país en la completa foscor. Una donació de carburant de l’Exèrcit va permetre la seva recuperació. Però a l’iniciar la setmana, els treballadors de la instal·lació s’han hagut d’enfrontar a un incendi del qual es desconeixen les causes ni si hi ha víctimes mortals o ferits.\nA finals de setembre, un barco va descarregar 16.000 tones de combustible iraquià a la planta de Zahrani. Es tractava del primer enviament d’un acord d’intercanvi entre Beirut i Bagdad com a resposta a l’asfixiant situació que pateixen els libanesos. Des de fa mesos, la població passa hores i, fins i tot, dies fent cua en gasolineres per rebre carburant per als seus cotxes. Davant l’absència de combustible, els generadors privats que supleixen la malmesa xarxa elèctrica nacional no poden funcionar.\nL’incendi a la planta elèctrica de Zahrani és un desastre cent vegades anunciat. El mes de març passat, Hasán Diab, el llavors primer ministre, va dir que els experts havien trobat material perillós a la instal·lació. Després de dècades de corrupció, les centrals elèctriques i les plantes de petroli del Líban no gaudeixen d’un bon manteniment, amb una danyada infraestructura que pateix dificultats per funcionar. Per això, la comunitat internacional va posar com a condició la reestructuració del sector elèctric per aprovar l’ajuda financera promesa. Una reestructuració que tardarà a arribar.


About: Nandu Jubany\nNandu Jubany va néixer a Monistrol de Calders el 19 de gener de 1971. Als 18 anys ingressa com a cap de cuina a l'Urbisol, el restaurant familiar, i posteriorment treballa en altres establiments de prestigi com el Cabo Mayor de Madrid o la Fonda Sala d'Olost del Lluçanès, on s'inicia en el tractament de les carns de caça. També passa un temps a Euskadi, a la cuina de Juan Mari Arzak, i al Bodegón Alejandro, de Martín Berasategui, on pren consciència del que representa treballar en un restaurant gastronòmic.\nNandu Jubany va néixer a Monistrol de Calders el 19 de gener de 1971. Als 18 anys ingressa com a cap de cuina a l'Urbisol, el restaurant familiar, i posteriorment treballa en altres establiments de prestigi com el Cabo Mayor de Madrid o la Fonda Sala d'Olost del Lluçanès, on s'inicia en el tractament de les carns de caça. També passa un temps a Euskadi, a la cuina de Juan Mari Arzak, i al Bodegón Alejandro, de Martín Berasategui, on pren consciència del que representa treballar en un restaurant gastronòmic. En aquesta primera etapa, dos cuiners catalans deixen una empremta notable a la seva vida i professió: Carles Gaig, a l'establiment del qual cuinava durant els dies de descans setmanal i amb qui té una estreta afinitat humana i culinària; i Faust Terra, conegut com a Marcel, que li va donar la confiança necessària per començar la carrera de cuiner de restaurant gastronòmic. La tardor de 1995 Nandu Jubany i la seva dona, Anna Orte, obren les portes de Can Jubany en una acollidora masia d'arquitectura tradicional reconvertida en un espai per descobrir un nou concepte gustatiu i, ben aviat, en un referent gastronòmic. Només tres anys després d'obrir, el 1998, el restaurant i el seu xef reben l'estrella Michelin. El 2001, amb Can Jubany plenament consolidat, comença una etapa d'expansió del projecte culinari Jubany, que es concreta amb l'obertura d'un segon establiment: Mas d'Osor, de Viladrau. Aquest restaurant situat al cor del Montseny s'ha convertit en poc temps en un espai de referència per a celebracions i esdeveniments. A partir d'aquest moment, la participació del xef a actes de referència dins el món de la gastronomia incrementa de forma progressiva. El 2002 participa en el “Salone del Gusto de Slow Food” de Torí i el 2003 a La Ciutat del Gust, a Roma. El mateix any, Jubany té la seva pròpia vitrina a l'exposició “Els genis del foc” al Palau Robert de Barcelona. El juliol de 2005 obre El Serrat del Figaró, a Taradell, una segona sala de banquets i convencions que passa a engruixir l'oferta de Jubany, i on també s'ubica I+D Gastronomia, una empresa de solucions gastronòmiques. Al setembre organitza el sopar de festa major de la Mercè de Barcelona dins l'any de la gastronomia. Així, cada vegada pren més força la vessant de l'equip Jubany com a organitzador d'àpats per a grans esdeveniments, que més tard derivarà en la creació de Jubany Events. L'expansió del grup Jubany continua el 2006, quan Nandu inaugura l'Hotel Mas Albereda de Sant Julià de Vilatorta, un petit gran hotel de 21 habitacions fruit de la reconstrucció d'una masia catalana del segle XVI. També aquest any l'equip Jubany es responsabilitza del restaurant Zona Diesel, un establiment de menús diaris però d'alta qualitat en una àrea de serveis de Vic. L'any següent, s'implica per primera vegada en la coordinació de la cuina d'un gran esdeveniment anual al qual encara segueix vinculat: el nomenament del Català de l'Any, que organitza El Periódico de Catalunya i que inclou un sopar a peu dret sempre preparat i servit pels principals noms de la gastronomia catalana. El 2008 l'equip Jubany és el protagonista d'un dels sopars organitzats per Caixa Catalunya i servits al terrat de La Pedrera, a Barcelona. Aquest mateix any, en Nandu és un dels finalistes del concurs Osonenc de l'any organitzat pel bisetmanari El 9 Nou, candidatura que repeteix el 2011. El 2010, Can Jubany tanca per obres els mesos d'agost i setembre i reobre les portes a l'octubre, amb un establiment totalment reformat i una cuina del tot nova. És la manera escollida pel xef de celebrar els 15 anys d'aquest establiment que s'ha convertit en una referència de la gastronomia catalana. Aquest mateix any, al costat del restaurant, Nandu Jubany crea el seu hort, els fruits del qual omplen els plats que ell i el seu equip serveixen als comensals. El 2010, 2011 i 2013 Nandu Jubany participa en el curs “Science & Cooking” de la Universitat Harvard, als Estats Units, impulsat per la Fundació Alícia, amb una ponència sobre l'elaboració de les emulsions i l'allioli. L'hivern del 2011 Nandu s'uneix a Carles Gaig, gran amic i col·lega, per impulsar un nou projecte: la gestió de\nls restaurants Orígens, Arrels i Sol i Neu de l'Sport Hotel Hermitage & Spa d'Andorra. L'equip Jubany està al capdavant dels fogons d'aquest exclusiu resort de desembre a maig, quan passa el relleu a Gaig, que s'encarrega durant l'estiu i l'hivern. El 2013 s'incorpora com a assessor gastrònomic de Majestic Hotel Group, propietat de la família Soldevila-Casals i amb qui reobre, el febrer de 2014, el restaurant Petit Comitè de Nandu Jubany. El 2014, la Guia Repsol concedeix el seu màxim reconeixement gastronòmic d'Espanya al xef i restaurant Can Jubany amb tres Sols Repsol. (ca)\nNandu Jubany va néixer a Monistrol de Calders el 19 de gener de 1971. Als 18 anys ingressa com a cap de cuina a l'Urbisol, el restaurant familiar, i posteriorment treballa en altres establiments de prestigi com el Cabo Mayor de Madrid o la Fonda Sala d'Olost del Lluçanès, on s'inicia en el tractament de les carns de caça. També passa un temps a Euskadi, a la cuina de Juan Mari Arzak, i al Bodegón Alejandro, de Martín Berasategui, on pren consciència del que representa treballar en un restaurant gastronòmic. (ca)\nNandu Jubany (ca)


La Fundació Chirivella inaugura la Sala d’Arcs amb una exposició de Carlos Fernández-Pello | Bonart\nLa Fundació Chirivella inaugura la Sala d’Arcs amb una exposició de Carlos Fernández-Pello\nA punt de complir-se gairebé set anys de la posada en marxa de la Fundació Chirivella Soriano és moment de sumar i evolucionar per continuar consolidant-se dins del panorama artístic. Sens dubte des del principi la Fundació ha estat conscient de la importància de donar veu als artistes més joves a través de la seva participació en algunes de les exposicions col·lectives organitzades en aquests últims anys.\nAquesta vegada la Fundació Chirivella ha fet un pas més enllà i ha dotat el museu d’un espai específic destinat a recolzar i promocionar als joves creadors del nostre país. És en aquest context on sala d’arcs pren el protagonisme. Sala d’arcs es presenta com un projecte expositiu i editorial proposat des de la Fundació Chirivella Soriano amb la intenció de crear un espai paral·lel, però complementari a la programació habitual del museu, amb una atenció preferent cap a les creacions dels joves artistes del panorama actual.\nLa primera exposició, que suposa el punt de partida del projecte sala d’arcs, està dedicada a l’artista Carlos Fernández-Pello (Madrid, 1985). La proposta plantejada per a la Fundació Chirivella Soriano, reafirma les seves línies d’investigació desenvolupades durant aquests últims anys: el desig de crear relats que reflexionin sobre la representació de el “real” i la relació entre la imatge i el textual.\nLa primera mostra a la Sala d’Arcs es podrà visitar fins al 22 d’abril del 2012.\nEtiquetes: Carlos Fernández-Pello · Fundació Chirivella Soriano · Sala d'Arcs