El plenari - Segon part - Dret processal penal d'Andorra - Libros y Revistas - VLEX 285287\nIntroduccio al plenari\nEl judici oral, plenari o decisori, és el vertader procediment criminal. S'hi entra per mitjá de l'aute d'obertura, com alternativa al sobreseíment, a la revocació del sumari, o declaració de falta, baix l'expressió de judici oral. No compren solament els debats o sessions, que serveixen per aportar tot el material en el que s'ha de recolzar la sentencia, sino totes les restants actuacions preparatóries per l'acte del judici.\nEl judici oral constitlleix el veritable sistema acusatori, al que serveix d'ajuda el sumari en el període que, com s'ha fet notar, adopta la forma del sistema inquisitiu. El judici oral és la demostració de l'existéncia de la moderna justicia, i en aquest acte processal, públic i en igualtat de condicions, el processat es pot defensar.\nPer a Florian(1) és on culmina el principi de contradicció: és la síntesi processal, l'epíleg, la resolució; en una paraula, en ell es mostra el desenllac del ñus o qüestió del procés.\nPer a Prieto Castro, el judici oral «és el període i moment fonamental del plenari»(1).\nRamos Méndez, considera que el «judici oral com l'únic escenari de la prova penal», i Saez Jiménez i López(2) el defineixen com aquell judici que «té per objecte l'averiguació i cástig dels delinqüents».\nL'aute d'obertura del judici oral prodlleix els següents efectes: 1er. No poden actuar més parts Acusacióres que les ja personades abans de dictar-se l'aute. 2on. El sumari no pot ésser revocat, i sobre el material factic compres en el mateix, les parts deuen formular llurs pretensions i 3er. Des de qué es dicta aquesta resolució judicial es prodlleix la publicitat del procediment.\nEn aquesta etapa processal intervenen tots els subjectes processals (pressupost indispensable de procedibilitat), és a dir, el Tribunal, la part Acusacióra, a la que escau l'exercici de l'acció penal, enfront de la qual és precís que existeixi la part acusada, o sigui, els imputats que hagin estat processats, sens perjudici, si no n'hi ha, de seguir el judici contra les parts acusades civilment. Una particularitat que presenta la llei processal que comentem és que no és preceptiva l'assisténcia a l'acte del debat del processat rebel, a diferencia d'altres legislacions, en qué la incompereixenca condlleix a la declaració de rebel.lia i arxiu del procés, fins que sigui hagut o es presentí; en canvi, al Principat, seglleix el judici pels seus trámits, fins a la decisió final del Tribunal.\nEn síntesi, els actes del plenari son: 1er. Aute d'obertura. 2on. Qualificació provisional del fet. 3er. Actes de preparado de la vista oral, i 4art. Celebració del judici oral (confessió dels processats i persones civilment responsables, testimonis, informe pericial, prova documental, informes del Fiscal, Acusaciór, responsable civil i defensors de les parts).\nActes anteriors al judici. Qualificació provisional\nEstatlleix el Codi de Proc. Penal que quan el Tribunal mani celebrar el judici oral i la pretensió fiscal fos la de revocació del sumari, el Tribunal tornará la causa al Ministeri Fiscal, per a la seva qualificació. (Art. 146)\nAmb l'escrit de qualificació jurídica provisional s'inicien la fase del plenari i el comencament de l'exercici de l'acció penal per les parts Acusacióres, basant-se en les dades d'investigació i comprovació obrants en els sumari, per bé que els escrits de qualificació tindran el carácter de provisionals, perqué no poden convertir-se en definitius fins que les proves practicades en el judici oral corroborin tot alló actuat en el sumari, perqué, si aporten nous elements, les parts hauran de modificar les conclusions(3). La qualificació jurídica, serveix de «titulus condemnatoris», perqué el Tribunal no pot prescindir d'ella en la Sentencia(1), i tan sols pot eludir-la fent ús de la facultat que li atorga l'article 169.\nNecessitat de Pescrit de conclusions\nAmb la formulació de l'acusació per mitjá dels escrits de conclusions provisionals, comenca la relació jurídica processal, perqué fins aquest moment no s'exercita la vertadera acció penal, és a dir, no es formula la pretensió.\nLa necessitat de presentar l'escrit de conclusions en el plenari, és indiscutiblement preceptiva perqué sense el mateix no es pot iniciar el judici oral, ates que no poden delimitar-se els punts de procedibilitat del juici oral.\nForma de l'escrit de qualificació\nLa llei de procediment penal no determina el contingut de l'escrit de qualificació; entenem que de «lege ferenda» seria necesari prefixar-ho a fi d'evitar que es prodlleixi.\nQualificació legal, determinant el tipus de delicie que constitlleixin.\nParticipado del processat o processats en els fets.\nCircumstáncies atenuants, agreujants o eximents concurrents.\nProposició de les proves de qué intentin va1er-se les parts, presentant al mateix temps la llista dels testimonis i dels perits.\nPenes a imposar, en funció a la participado delictiva(2). pel que respecta a l'objecte civil del procés penal, les conclusions hauran de contenir els següents punts:\nReparació dels danys.\nIndemnització de danys i perjudicis.\nPersona o persones civilment responsables.\nDisposa l'article 147 que, qualificada la causa pel Fiscal, en el cas de l'article anterior, o en el supósit de l'article 136, els autes serán posats de manifest en la Secretaria del Tribunal, pel termini de dos dies i amb la finalitat de formular l'escrit de qualificació, a Tactor civil, ais defensors dels processats i a les terceres persones civilment responsables o ais seus advocats.\nEn els escrits de qualificació es proposaran les proves que vulguin practicar-se en l'acte del judici oral (Art. 149). Per una corruptela processal molt arrelada, en lloc de posar de manifest el sumari en la Secretaria del Tribunal, com ordena el transcrit article, es dona fotocopia del mateix, 90 que reporta com a conseqüéncia una pérdua de temps pel personal de la Secretaria i, endemés, que els escrits de qualificació dels advocats no es presentin gairabé mai dintre del termini disposat.\nModificado de les conclusions. Conclusions definitives\nEl carácter indisponible del procés penal impedeix que tant el Ministeri Fiscal com les altres parts, quedin vinculades per les seves própies al.legacions; d'aquí que puguin modificar les conclusions de llurs escrits provisionals i formular-ne de noves en l'acte del judici; el motiu és que han de recolzar-se, per a formular-Íes, en el material instructori aportat pels Batlles, i és obvi que aquest pot quedar desvirtuat o modificat durant la práctica de les proves practicades en el judici oral.\nEn conseqüéncia, poden donar-se tres supósits:\n1er. Que les proves hagin confirmat les conclusions provisionals.\n2on. Que apareguin, de les proves practicades, alteracions o modificacions substanciáis sobre els fets, circumstáncies i participado en l'acte delictiu, i\n3er. Que de les proves practicades resulti completament justificada la inculpabilitat del processat.\nEn el primer cas, s'elevaran a definitives les conclusions provisionals. En el segon, s'hauran de modificar, formulant-ne d'altres noves i definitives. I en el tercer supósit, també procedirá modificar les conclusions, retirant l'acusació. Per bé que no poden modificar-se les conclusions provisionals sense límit, ja que forcosament s'hauran de respectar els fets i l'imputat. El nucli essencial dels fets s'ha de mantenir inalterat, pero podrá modificar-se la qualificació del delicte, la participació, les circumstáncies, la pena, etc. etc.\nLa persona de l'imputat no es podrá variar per la manca de processament previ.\nRetirada de l'acusació pel Ministeri Fiscal\nEl problema que planteja la retirada de l'acusació pel Ministeri Fiscal, és la de si el Tribunal resta o no vinculat per l'abandó de l'exercici de l'acció penal, i si la retirada pressuposa pel Tribunal una prohibició de condemnar, malgrat tingui la convicció de qué el subjecte passiu sigui un criminal.\nEl sistema alemany obliga al Ministeri Fiscal a mantenir l'acusació, fins i tot contra les seves propies conviccions. El francés, desvincula el Tribunal de la retirada de l'acusació; per tant, encara que l'acusació abandoni l'acció penal, el Tribunal pot apreciar lliurement el resultat de les proves i condemnar, si escau. Per últim, algún altre sistema soluciona la qüestió en el sentit de qué, una vegada iniciat el procés, el Tribunal, igual que en el supósit anterior, queda desvinculat de la retirada de l'acusació.\nPer resoldre aquesta qüestió en el nostre sistema penal andorra, escau considerar els principis que informen el Codi de Procediment Penal, i que son, com explica l'exposició de motius de la mateixa, els principis d'acusació i d'igualtat de les parts entre d'altres; per consegüent, l'exercici de l'acció penal correspon al Ministeri Fiscal o a les parts Acusacióres, per aplicació del principi «nemo iudex sine actore», o aquell altre de concepció tan precisa, «iudex iudicat secundum allegata et probata partium», tot el qual suposa, en virtut d'aquests cardinals principis que sense acusació el Tribunal manca de jurisdicció per dictar sentencies condemnatóries, i, 50 que és el més greu i funest, que la retirada de l'acusació, que, en tot cas, tan sols pot produir Terror de sostreure a la pena, com innocent, el que és culpable que condemnar com a culpable al que en realitat és innocent.\nTambé es pot condemnar per més d'un delicte si tan sols s'acusa per la comissió d'un de sol; aixó no obstant, hi ha la possibilitat de condemnar per altre delicte si s'acusa per una contravenció penal; també es podrá condemnar, malgrat la retirada de l'acusació en el judici oral, si l'acusació, pressupost indiscutible i obligat de la procedibilitat, ha estat formulada en l'escrit de qualificació provisional, encara que després es retiri. Potser la solució al problema de l'abandó de l'acusació, o de qué s'acusi per delicte distint del que resulti comprovat en l'acte del judici, o no s'aprecií alguna circumstáncia...\nEl proces Penal\nDel procediment penal i del codi\nL'accio publica i la'accio civil\nDelictes perseguibles a instancia de part\nRenuncia a l'accio\nElements personals del proces penal\nIneficacia dels actes processals\nActuacio preliminar en el procés penal. Fase preparatoria Enquesta\nAutoritats competents per la instruccio del sumari\nMesures cautelars de caràcter personal i real\nMesures cautelars de caràcter real\nPeriode intermedi o de transicio del sumari al judici oral\nDel jutge de delictes menors\nLa ordenaça penal\nResolucions judicials: providencies i autes\nRecursos. Doctrina de la pena justificada\nRecurs extraordinari de suplicacio\nSuspencio de la condemna. Condemna condicional\nPenes de contingut patrimonial\nExecutio de la condemna civil\nExecucio. Demencia condemnat.\nEl registre d'antecedents penals


Mataró tornarà a El Corte Inglés més d'1,5 milions d'euros\nInicioEconomiaMataró tornarà a El Corte Inglés més d’1,5 milions d’euros\nL’Ajuntament de Mataró ha emès un comunicat aquest divendres en el que explica que ha acceptat la renúncia a la llicència d’obres que El Corte Inglés ha sol·licitat per no poder construir finalment un centre comercial al carrer Miquel Biada de la ciutat. Això suposa que el consistori mataroní haurà de pagar a l’empresa la quantitat d’1.583.366,51 euros que El Corte Inglés va pagar en concepte de llicència d’obres que l’Ajuntament va concedir el 4 de febrer de 2012.\nEn el comunicat, l’Ajuntament recalca que segons la Llei General Tributària el consistori té sis mesos des de la data de sol·licitud d’El Corte Inglés per resoldre la qüestió sense haver de pagar interessos. L’empresa va fer la sol·licitud el passat 15 de febrer.\nPer altra part, en el decret d’acceptació de la renúncia l’Ajuntament fa constar que “la decisió de no construir el centre comercial en les condicions de la llicència atorgada al 2012 no és imputable de cap manera a l’Ajuntament. El decret també fa constar que la llicència d’obres tampoc està invalidada per les sentències del 2017 que anul·len el planejament urbanístic i qüestionen el desmuntatge i trasllat de la nau de Can Fàbregas i de Caralt.\n6 maig, 2011 Redacció Economia, Mataró 0


Nagymező Utca Flat 2 Budapest Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNagymező Utca 28, 06. Terézváros, Budapest, Hongria, 1065 - Veure al mapa\nBen situat a la els paisatges, compres, la cultura area de Budapest ciutat, Nagymező Utca Flat 2 us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Nagymező Utca Flat 2, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Budapest, faci de Nagymező Utca Flat 2 la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (69) Parelles (19) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (10) Famílies amb infants grans (10) Grups (25)


RESERVA SESSIÓ PACK BLANC - Caro Cañellas Fotografia\nRESERVA SESSIÓ PACK BLANC\nPerfecte has seleccionat el pack blanc, recorda que el pack blanc inclou el següent.\nEl vestuari no està inclós en aquest pack.\nTria la data que millor et vagi del següent calendari.\nUn cop hagis triat la data, hauràs de clicar a l’enllaç que t’apareixerà per fer la pàgia i senyal. La reserva de la data estarà vigent 48h a l’espera de rebre la paga i senyal, si no la reserva quedarà anul·lada.


Mètodes Topogràfics Valencià - Natalia Garrido-Villén\nEn aquesta categoria hi haurà les entrades de les pràctiques de l’assignatura “Mètodes Topogràfics“ del segon curs de l’Grau en Enginyeria Geomàtica i Topografia de la ETSIGCT de la UPV en Valencià. Les pràctiques s’imparteixen també en valencià.\nAquesta assignatura és de gran importància per al perfil de l’egressat en Enginyeria Geomàtica i Topografia, en la mesura que recull tant els mètodes clàssics com de GNSS necessaris per a la representació de el terreny a petita i mitjana escala.\nEs realitza una pràctica combinant tècniques GNSS amb tècniques clàssiques, que és la pràctica habitual actualment en el món laboral.\nParal·lelament, recull els coneixements matemàtics i estadístics que s’imparteixen durant el primer curs, amb l’objectiu d’avaluar la qualitat de l’observable topogràfic i permetre, en aquells casos en què sigui procedent, establir metodologies de compensació d’observables topogràfics de forma rigorosa, i la interpretació de resultats a través d’estudis de precisió i fiabilitat.\nAquest és un aspecte amb un protagonisme molt important en el perfil de la titulació, ja que habilita l’alumnat per al mesurament i compensació de xarxes topogràfiques, tant en altimetria com en planimetria.\nEls continguts de les pràctiques de Mètodes Topogràfics s’estructuren seguint l’esquema següent:\nTipus de anivellaments.\nErrors de esfericitat i refracció.\nCàlcul i compensació.\nMètodes de poligonació\nGeneralització a el concepte de pes.\nSuperfícies estàndard d’error.\nMètodes de triangulació.\nCàlcul i compensació de la Triangulació per observacions indirectes.\nAlçaments topogràfics amb tecnologia GNSS, combinades amb Topografia Clàssica.\nLa poligonació topogràfica consisteix en un conjunt de punts units per trams o eixos. Es tracta de determinar les coordenades d’una sèrie de punts.\n9 junio, 2016 de DOCENCIA, Mètodes Topogràfics Valencià, MÉTODOS TOPOGRÁFICOS, Prácticas de Métodos Topográficos.\nL’anivellació topogràfica, els mètodes altimètrics, tenen com a finalitat obtenir o marcar la cota d’un o diversos punts. En aquesta presentació s’expliquen breument els mètodes altimètrics de topografia clàssica, i la pràctica d’anivellació geomètrica que es realitza en l’assignatura “Mètodes Topogràfics” del Grau en Enginyeria Geomàtica i Topografia de la Universitat Politècnica de València. Els…\n8 junio, 2016 de DOCENCIA, Mètodes Topogràfics Valencià, MÉTODOS TOPOGRÁFICOS, Prácticas de Métodos Topográficos.


APRENEM PER SER FELIÇOS. SERRANO, LUCÍA. 9788448951764 Ambra Llibres\nSabies que l'educació és un dret fonamental i que a més, és molt important per poder triar una feina que t'agradi? Però, en el món hi ha moltes nenes i molts nens que no poden anar a escola i que han de treballar. També hi ha persones que han de fer feines que ningú voldria fer. Què podem fer per tal que tothom tingui una bona educació i aconsegueixi una feina justa?\nDescobreix la importància d'aprendre i desenvolupar-te feliçment.


Tortosa, 29 de gener de 1883\nBarcelona, 30 de gener de 1969\nDaniel Mangrané Escardó es va casar amb Adela Mangrané Adell, amb qui tingué dos fills, Daniel i Josep Maria. Daniel Mangrané fill fou un químic professor a la Universitat Tècnica de Berlín, tot i que va treballar sovint en les empreses familiars. Desgraciadament, Adela Mangrané va morir el setembre del 1939, pocs mesos després d’acabar la Guerra Civil. Posteriorment, Daniel Mangrané es casà en segones núpcies amb Calamanda Fossas i Francolí. Daniel Mangrané va destacar per la seva polifacètica activitat en sectors molt diversos: la política, la producció i la teorització d’oli, la indústria cinematogràfica, la químico-famacèutica o les finances.\nCom a polític el trobem vinculat a la figura del cabdill republicà de Tortosa, Marcel·lí Domingo, que el 1914 havia estat elegit per primera vegada diputat republicà pel districte, articulant des d’aquells anys un potent moviment polític, conegut com a marcel·linisme. Tres anys més tard, el 1917, Daniel Mangrané es presentava a la candidatura republicana-obrera en les eleccions municipals del 9 de novembre, que es va imposar a la llista monàrquica, sent elegit regidor de la ciutat amb 565 vots. El 1926 va fundar la Institució Cultural i Benèfica Daniel Mangrané, que posteriorment es transformà en Fundació, fins a la seva disolució el 2010.\nJa en el règim república inaugurat el 1931, a les eleccions legislatives del 1933 encapçalà —com a independent— a la província de Tarragona, la candidatura de la coalició d’Esquerra Republicana de Catalunya i Unió Socialista de Catalunya que s’enfrontà a la candidatura de la Coalició d’Esquerres Catalanes, encapçalada pel marcel·linisme, i a la Coalició de Dretes Ciutadana, encapçalada per la Lliga. Daniel Mangrané fou elegit diputat. Al Congrés fou vocal titular de la comissió d’Hisenda i suplent de la de pressupostos els anys de 1935 i 1936. La seva línia d’intervenció fou bàsicament sobre l’eix econòmic, criticant la inactivitat dels diferents governs de centre-dreta en aquesta matèria o proposant diversos projectes per reestructurar l’economia de la República, en un context de crisi com foren els anys 1930. De forma més concreta, es va posicionar en contra de la instauració de l’atur obrer i va proposar també la creació d’un impost sobre les rendes més altes.\nDe forma paral·lela, va desenvolupar una intensa activitat empresarial. Ja abans de l’arribada del franquisme, va estar vinculat a les diverses empreses patrimoni de la seva família: Daniel Mangrané SA, S. Hueget SA, Fernando Pallarés SA —situades a Barcelona—, La Utrerana SA —a Utrera—, i la Oleivinícola del Centro de España SA —a Daimiel. En l’exportació d’oli d’oliva fou un dels sectors on Mangrané va deixar més empremta. A El problema de los aceites de oliva y su solución (1930), El aceite de oliva en España (1961) i Nuestra gran riqueza olivarera aceitera: su pasado, su porvenir (1965) teoritzà sobre la producció d’oli. Fou també directiu de Saturnino Huget-Selecciones Capitolio, una de les més importants empreses de distribució de pel·lícules barcelonina, fundada el 1922. El 1936 va sintetitzar cinema i política, produint Nuevos ideales, una de les pel·lícules de temàtica política del període republicà.\nCom a home de negocis, va diversificar les seves línies empresarials, dedicant-se també a la indústria químico-farmacèutica des del 1932, sent el President del Consell d’Administració del laboratori Productos Pyre – Daniel Mangrané, SA, amb la fabricació de productes químics purs i industrials i especialitats farmacèutiques, sent un dels pioners d'aquest sector durant la República. Va fabricar àcid fènic sintètic, àcid salicílic sublimat, perborat sòdic, èter i cloroform anestèsics i clorur d’etil. Amb la guerra, aquesta producció va quedar en estat letàrgic. No obstant això, durant la postguerra Mangrané va ampliar les seves instal·lacions, sens dels primers fabricants de l’insecticida agrícola DDT a l’Estat espanyol. I, a partir del 1948, fou un dels fabricants de l’àcid para-amino-salicílic, utilitzat per al tractament de la tuberculosi. Durant els anys 1950 va patentar i fabricar íntegrament, també, el medicament anomenat Pyreazid, aplicable igualment contra aquesta malaltia. Amb la seva extensa i diversa trajectòria professional, el 1962 li va ser concebuda la Medalla de plata al Mèrit al Treball per part del Ministeri del règim franquista. Fou també Chevalier de la Confrérie de l’Olivier.


Massamagrell invertirà 60.000 euros en ajudes econòmiques per al curs escolar 2020-21 | Valencia Extra\nMassamagrell invertirà 60.000 euros en ajudes econòmiques per al curs escolar 2020-21\n06/08/2020 - València Extra\nLes ajudes econòmiques es reparteixen entre material per a alumnes i alumnes de primària, beques d’excel·lència de Batxiller i Secundària i ajudes en guarderia. També s’ha sol·licitat a la GVA l’ampliació de l’ajuda escolar a l’alumnat de secundària.\nL’Ajuntament de Massamagrell ha realitzat una sèrie d’inversions amb un total de 60.000 euros en ajudes econòmiques per al pròxim curs que es divideixen entre 29.000 euros per a material escolar per a primària i secundària, 3000 euros per a beques d’excel·lència de Batxiller, altres 3.000 euros de beques d’excel·lència de secundària i 25.000 euros d’ajudes per a xiquets i xiquetes de centres infantils.\nL’alcalde de Massamagrell, Paco Gomez, ha declarat que, “encara que no es pare de parlar de la pandèmia, no podem deixar de costat qüestions tan importants com aquestes. Continuarem apostant per l’educació i aquestes ajudes.”\nEn primer lloc, s’aprova la concessió d’ajudes al material escolar per a l’alumnat d’Educació Primària del curs 2020/21. Es tracta d’una ajuda de 60 euros a justificar en material escolar. L’Ajuntament continua tramitant la concessió de les ajudes de material escolar per a alumnat de secundària, que eixiran més endavant. “Malgrat les poques competències que tenim en educació, des de la regidoria estem demanant-li delegacions constants a Conselleria perquè ens deixe tramitar ajudes com aquesta per a fer costat a l’alumnat de Massamagrell” ha explicat Araceli Munera, Regidora d’educació.\nEn segon lloc, s’aprova la convocatòria per a la concessió d’ajudes a l’excel·lència en l’estudi per a estudiants que obtinguen el títol de Batxillerat o Cicle Formatiu de Grau Mitjà o Superior durant el curs 2019/20. Es tracta de 10 beques a l’excel·lència per a aquells alumnes i alumnes amb més de 8 punts de mitjana, amb un total de 300 euros. A més, aquestes ajudes, comptaren amb un acte al final de curs on se’ls premiaria i se’ls entregarà un diploma.\nTambé s’aprova la concessió d’ajudes a l’excel·lència en l’estudi per a estudiants que obtinguen el títol d’Educació Secundària Obligatòria (ESO) durant el curs 2019/20. També està dotada amb 10 beques a l’excel·lència per a aquells alumnes i alumnes amb més de 8 punts de mitjana amb un total de 300 euros. Igual que per als altres alumnes i alumnes, se’ls farà un acte institucional de reconeixement.\nL’última de les convocatòries obertes és la concessió d’ajudes econòmiques en concepte d’escolarització a la població infantil de 2 a 3 anys empadronada a Massamagrell i que assistisca a escoles infantils privades autoritzades per al curs 2020/21. Durant aquest curs s’augmenta la quantia d’aquestes, passant de 30 euros a 40 euros al mes, per a la població infantil que assistisca a guarderies.\nTotes aquestes ajudes van ser aprovades per unanimitat en l’últim ple ordinari abans de l’estiu.


Actes del cicle de Nadal a Lleida\nInforma: Jordi Curcó Pueyo, Agrupació Ilerdenca de Pessebristes\nDiumenge, 29 de novembre de 2015 a les 11:16\nLleida (Segrià) - L’Agrupació Ilerdenca de Pessebristes, ha fet públic un ampli programa d’actes pel Cicle de Nadal 2015, amb un seguit d’activitats, gairebé una vintena, així com exposicions i Concursos de Pessebres.\nEl programa tindrà el seu inici simbòlic el 8 de desembre, festa de la Immaculada Concepció, amb la col·locació a la Canonja de la Seu Vella d’un pessebre confeccionat pel Mestre Pessebrista José Antoni Ferrer. L’acte, que tindrà com a colofó una visita guiada al monument i dedicada a aquells indrets amb referències al Misteri de Nadal.\nContinuarà la programació amb la benedicció dels “Jesusets” dels pessebres, que els infants duguin a la Catedral Nova de Lleida el diumenge 13 de desembre, a les 12 del Migdia. La Missa i la benedicció serà presidida pel bisbe Salvador Giménez Valls. Pels dies 14, 15 i 16 d’octubre, a les 7’30 de la tarda a l’Aula Magna de l’IEI, es prevista la celebració de la XI edició de les Cantades de Nadal, amb la participació de 10 corals. El dimecres 16, la VII Pujada del Pessebre al cim del Montmaneu; el dissabte 19, el taller de pessebres retallables a la Biblioteca Pública de Lleida; el diumenge 27 de desembre, a les 12 h una visita guiada al Museu de Lleida dedicada al Nadal i el dilluns, a les 7 de la tarda a la capella del Peu del Romeu, una recital de música tradicional nadalenca.\nEl Cicle tindrà la seva obertura oficial el dissabte 19 de desembre a les 7 de la tarda, a la Sala de Plens del Palau de la Paeria amb el Pregó de Nadal a càrrec del bisbe de Lleida i l’estrena de la Nadala 2015 “La mare Dolça”. Pel diumenge 20 l’Agrupació es prevista la Jornada de Germanor de l’Agrupació. Tanmateix s’han programat dos exposicions pessebristes, la primera al Peu del Romeu, on hi haurà els diorames de Concurs i la segona a la Biblioteca Pública de Lleida, amb els pessebres del Concurs Infantil i Juvenil.\nLa Cloenda del Cicle, tindrà lloc el diumenge 10 de gener, a les 11’30 h. A l’Auditori Enric Granados, amb el lliurament de Premis i la Cantata Final. Tot plegat per a que el Pessebre, un any més i de la ma de l’Agrupació Ilerdenca de Pessebristes, sigui el protagonista del Nadal a la ciutat de Lleida.


Sueca torna a moure's per la MPOC - Vista impresión\nJueves, 24 de noviembre de 2016 | e6d.es\n• L'esdeveniment, que tindrà lloc el proper diumenge 27 de novembre, consistirà en una carrera per equips (4 corredors per equip) de 5 quilòmetres pels voltants de Sueca\nAmb motiu del Dia Mundial de la Malaltia Pulmonar Obstructiva Crònica (MPOC), que es commemora cada any pel 18 de novembre, Sutrail, el club esportiu local de trail i muntanya, organitza la tercera edició de l'esdeveniment esportiu i solidari Mou-te per la MPOC amb la col·laboració de la Societat Valenciana de Pneumologia, el laboratori Boheringer Ingelheim, l'Hospital de la Ribera i l'Ajuntament de Sueca. L'esdeveniment, que tindrà lloc el proper diumenge 27 de novembre, consistirà en una carrera per equips (4 corredors per equip) de 5 quilòmetres pels voltants de Sueca que començarà a les 10:00 hores. A diferència de la darrera edició, la cursa no serà crono i l'eixida serà a la mateixa hora per a tots els participants. Després de la carrera, a les 11:30 hores, es donarà el tret d'eixida a una marxa pel mateix circuit. L'eixida de les dos proves serà des del final de l'Avinguda Mestre Serrano (antic recinte firal) i el recorregut serà pels voltants del Riu Xúquer.\nAquells que estiguen interessats en participar encara poden inscriure's, fins el pròxim divendres 25 de novembre, a la pàgina web www.cronorunner.com o a la tenda Carpio Sport. Les categories júniors i cadets s'hauran d'inscriure el mateix dia de la prova i competiran individualment.\nLa MPOC és una malaltia pulmonar obstructiva crònica que provoca sensació de falta d'aire, sobretot quan es fa exercici o esforç físic. És una malaltia progressiva que no es cura però que es pot controlar i millorar. L'objectiu d'este esdeveniment és sensibilitzar els pacients de la MPOC i a la resta de la població de la importància de l'activitat física, primera mesura no farmacològica per fer front a esta malaltia.


CESAG Centro de Enseñanza Superior Alberta Giménez » Futurs Alumnes – CESAG\nFuturs Alumnes – CESAG\nQuins estudis universitaris oferim\nImpartim graus i dobles graus en Educació (Infantil i Primària), Comunicació (Periodisme, Publicitat i Comunicació Audiovisual) i Ciències de l'Activitat Física i de l'Esport. A més, oferim un màster, postgraus, cursos d'especialització i més oferta educativa.\nQuè es demana a cadascun dels graus\nPrimer de tot, sempre demanam interès pel que es fa i vocació de superar-se, però a més aquí t'explicam els requisits d'accés al CESAG.\nInformació útil per al nou estudiant\nGuies i respostes a algun dels problemes habituals que sorgeixen en entrar al CESAG i començar curs.\nNormativa acadèmica del CESAG com a centre adscrit a la Universitat Pontifícia Comillas.\nPer què anar al CESAG\nEstudiar al Centre d'Ensenyament Superior Alberta Giménez té molts avantatges: les titulacions són oficials, és a Mallorca, ben comunicat. És un centre petit d'ambient familiar, però amb un alt grau de compromís.\nXifres a recordar que et seran útils en la teva futura estada al CESAG (a més de la contrasenya de la wifi) .\nEl CESAG és un centre privat, sense ànim de lucre i amb uns costos que et sorprendran per com són d'assequibles. També existeixen beques i ajudes d'estudi.\nEt recomanam sol·licitar-nos més informació. La decisió d'on i què estudiar és molt important per a tu i també per a nosaltres. No dubtis a consultar-nos, serà un plaer atendre't.\nTestimonis d'antics alumnes\nTestimonis d'antics alumnes Opinions d'exalumnes de tots els graus de l'CESAG. Parlen sobre els estudis i les seves professions.\nHorari d’atenció:de dilluns a dimecres, de 9 a 13:30h i de 15 a 18h. Dijous i divendres, de 7:30 a 15h.\nServicios del CESAG en PDF\nFins al 30 de juny o el 3 de setembre\nDIMECRES D’ADMISSIÓ online


Al estiu cuida el teu cabell. | Stilgrup News\nAl estiu cuida el teu cabell.\nPosted on: 8 agosto, 2013\nAmb l´estiu arriba la calor i el bon temps i amb això les ganes de sortir de casa i passar llargues hores al exterior. Una de les coses que més ens agrada a l´estiu és anar a la platja i/o a la piscina a fer més lleugera la calor. Hem de pensar però que això que tant ens fa gaudir pot resultar perillós tant per la nostra pell com pel nostre cabell ja que potencia l’aparició dels anomenats agressors externs del cabell. D’entre aquests agressors, els més importants són l’aigua salada, el clor de les piscines i els agents atmosfèrics (el sol), avui parlarem de com protegir el nostre cabell d´aquets agents.\nEl sol i l´aigua del mar son molt saludables. A grans trets podem dir que l’aigua de mar, per exemple, té una gran quantitat de beneficis gràcies a la gran quantitat d´oligoelements que té; com el zinc, el iode o el potassi. El sol per la seva part és font de vida a la Terra. Sense sol no existirien les plantes les quals son la font d’oxigen i aliment per a la resta dels éssers vius. Per als humans el sol és a més imprescindible per formar la vitamina D, doncs cap aliment la proporciona en suficient quantitat.\nDeixant els beneficis d´aquets elements per altres espais més especialitzats el que nosaltres volem tractar avui és l´altra cara de la moneda ja que per al cabell no son tans els beneficis que otorguen. Per una banda l’aigua del mar altera tant la càrrega estàtica com les propietats elàstiques del cabell, disminuint el seu moviment i tornant-ho fràgil i trencadís.El sol, per l´altra banda, amb els seus rajos ultraviolats produeixen un efecte que altera seriosament les propietats elàstiques del cabell que es manifesta en un procés semblat al d’una decoloració química suau.\nPerquè el cabell no pateixi en excés aquesta estació val la pena pendre algunes precaucions. Aquí van alguns consells;\nAbans de prendre el sol o de banyar-nos a la piscina o a la platja, convindria prendre una sèrie de mesures preventives per evitar que el nostre cabell es deteriori, per aixó la major part de les marques de perruqueria professional treuen al mercat una sèrie de productes específics per a l’estiu; com son els sprays amb protecció, els xampús amb filtre solar o les mascaretes protectores.\nNosaltres aquest estiu et recomanem l´spray d´oro fluido, Sahara..\nÉs un spray sec d´alt rendiment que protegeix, millora i manté la bellesa del cabell a l´estiu. La seva fórmula inclou un nou complex de filtres solars, que proporcionen àmplia protecció contra els rajos UVA/B, oli de Jojoba i Vitamina I, l’acció antioxidant de la qual protegeix dels efectes nocius dels radicals lliures.\nUn altre dels productes estrella de l’estiu són els xampús amb filtre solar. Nosaltres recomanem Pool & Sea de Revlon xampú acondicionador intens que disposa d’una fórmula única amb agents condicionadors i filtres UV que protegeix l’estructura i el color del cabell, és ideal per al clor de les piscines però també actua en la platja i el sol. Pool&Sea és l’única marca creada específicament per protegir el cabell dels efectes nocius del clor i l’aigua salada, amb la qual gaudiràs al màxim de la vida submarina.\nPer cert si portes el cabell amb color és aconsellable que, abans de sortir de vacances, ho enfosqueixis una mica, ja que amb el sol i els efectes del clor i la sal, aquest es va aclarint cada vegada més.\nAixí que evita, en la mesura del possible, tota exposició gratuïta al sol durant molt temps. Si ho has de fer pots cobrir el cabell amb un turbant, una gorra, un mocador o algún altre accesori de tendencia.\nDesprés del bany és recomanable especialment si ha estat a la platja, t’esbandeixis el cabell amb abundant aigua tèbia o, millor, freda, ja que les restes de clor i sorra tendeixen a ressecar-ho. Desprès renta el teu cabell amb un xampú específic i aplicar una mascareta nutritiva.\nEvita l’assecador. Deixa que s’assequi a l’aire lliure no tornis a recollir-ho fins que estigui completament sec.\nI fins aquí les nostres recomanacions per cuidar el teu cabell aquest estiu per ùltim recorda


Catalunya registra 1.843 casos de Covid-19 i 16 morts més en les últimes 24 hores\nPublicat 12/10/2020 10:49CET\nLa taxa del risc de rebrot supera els 300 punts: se situa en 311\nCatalunya ha registrat fins a aquest dilluns 186.294 casos confirmats acumulats de coronavirus --159.885 amb prova PCR--, 1.843 més que en el recompte de diumenge, ha informat la Conselleria de Salut de la Generalitat a través de la seva pàgina web.\nLa xifra de morts total se situa en 13.499, 16 més que les que es van registrar diumenge: 8.212 en hospitals o centres sociosanitaris, 4.192 en residències, 846 a domicilis i 249 que no es poden classificar per falta d'informació.\nQuant als pacients que es troben ingressats ara com ara, la xifra se situa en 944, cosa que suposa un augment de 71 respecte a l'últim recompte.\nUn total de 166 pacients estan ingressats a la unitat de vigilància intensiva (UCI), 15 més que en el balanç anterior.\nLa taxa del risc de rebrot ha pujat i ja supera els 300 punts: el diumenge arribava a un nivell de 289,56 i, 24 hores després, està en 311,00, mentre que la velocitat de reproducció de la malaltia (rt) s'ha situat en 1,30.\nA les residències de gent gran hi ha hagut fins ara 19.062 persones que han donat positiu, de les quals 6.606 han mort i 59 es troben ingressades, una a l'UCI.\nA la comarca del Barcelonès (Barcelona) s'han comptabilitzat 68.144 casos confirmats acumulats de coronavirus des que va començar la pandèmia, amb 5.569 morts, mentre que ara per ara hi ha 267 pacients ingressats --48 d'ells a l'UCI--; el risc de rebrot és de 357,88.\nA Osona (Barcelona) s'han comptabilitzat 4.527 casos confirmats acumulats de coronavirus des del començament de la pandèmia, amb 386 morts, mentre que en l'actualitat hi ha 30 pacients ingressats --5 d'ells a l'UCI--; el risc de rebrot és de 720,65.\nAl Gironès (Girona) s'han registrat 5.629 casos confirmats acumulats de coronavirus des que va començar la pandèmia, amb 223 morts; ara com ara hi ha 26 pacients ingressats, dels quals 5 estan a l'UCI, mentre que el risc de rebrot és de 450,71.\nRespecte a la comarca de la Cerdanya (Girona), des de l'inici de la pandèmia hi ha hagut 459 casos confirmats acumulats de coronavirus, dels quals 6 han mort, mentre que avui dia hi ha 2 pacients ingressats --cap d'ells a l'UCI--; el risc de rebrot és de 652,36.\nAl Baix Ebre (Tarragona), des del començament de la pandèmia hi ha hagut 1.167 casos confirmats acumulats, dels quals 36 han mort, mentre que ara per ara hi ha 6 pacients ingressats --un d'ells a l'UCI--, i el risc de rebrot és de 420,83.


Coneixent… na Lourdes Melis | card.cat\nConeixent… na Lourdes Melis\nPublicat el 11 d'Abril de 2013 per Guillem Pont\t, null\nEsbrinar el tema dels brodats a Sant Llorenç des Cardassar era una assignatura pendent llargament covada. De fet els primers intents de recerca s’han de situar poc després de la publicació del “Llibre el Centenari”, quan na Bel Moll suggerí la transcendència econòmica del treball de la dona llorencina. Aquest passat dia 5 de març na Lourdes Melis Gomila va presentar el seu treball “La manufactura dels brodats a Sant Llorenç des Cardassar (1924-1974)” derivat de la beca d’investigació convocada per l’Ajuntament de la vila. Rafela Riera, dia 6 de març, publicà a Card.cat un ample resum de les Jornades que havien acompanyat l’esmentada presentació.\nLa llarga, treballada i seriosa aportació de na Lourdes derivada de constatar les fonts orals disponibles amb les documentals, mostra, entre altres coses i si no ho recordo malament, que:\nSegurament el primer taller va ser el que , després, seria conegut com Taller Gran\nEs detecten dos períodes clars: l’obertura de tallers abans de la Guerra de la mà d’empresaris catalans, i un altre posterior que es podria situar a partir de la dècada dels anys 50, quan empresaris llorencins comencen a obrir els seus propis tallers. L’arribada d’aquests empresaris catalans fa suposar que hi havia una certa estructura de manufactura femenina que, tal vegada arrela en les “bossetes de plata” impulsades per Mn. Lliteres\nEn certa manera es podria dir que els empresaris aprofitaren els buits legals o la falta de control puix les brodadores actuaven com a escaraderes autònomes quan en realitat depenien de l’empresa. Aquest fet, juntament amb la continuada demanda fins la diversificació del turisme durant els anys 60 i la mecanització del procés, va fer que l’aportació del treball de la dona llorencina a l’economia familiar fos molt significatiu.\nVet aquí una semblança de l’autora:\nNom complet: Lourdes Melis Gomila\nMalnom: No en tenc\nEstudis, professió, càrrec o dedicació: Vaig estudiar història de l’art i després vaig fer un màster de gestió i investigació de patrimoni cultural. Actualment em dedic a la gestió i investigació cultural.\n1.-Amb quin personatge (històric, ciència ficció, actual…) et quedes? Amb qualsevol que hagi lluitat pels drets humans.\n2.- Quina és la qualitat que més valores en una persona? La compressió. Les coses poden resultar més fàcil si saps que hi ha alguna persona que et comprèn.\n3.- La teva major afició? No se si és una afició, però tenir temps lliure!\n4.- On i quan et sents feliç? Em sent feliç quan comparteix el meu temps amb gent que m’agrada i estim, m’és indiferent el lloc. I quan dic “gent” també van inclosos els meus dos cans raters…\n5.- Què no perdonaries? Pens que s’ha de poder perdonar tot, sinó no pots passar pàgina mai. Allò que és difícil és oblidar, però intent ser comprensiva i perdonar a la gent que, per un motiu o altre, m’ha ferit. A més, jo també m’equivoc, i quan això passa m’agrada que siguin comprensius amb jo.\n6.- Quin creus que ha estat el teu major mèrit? Saber valorar i adonar-me’n de les bones persones que em rodegen i que la vida m’ha regalat.\n7.- De quin color et veus? Transparent, perquè em costa dissimular el que pens i sent, i això no sempre és bo.\n8.- Quin és el darrer llibre que has llegit? Riña de gatos d’Eduardo Mendoza. Es un llibre que uneix dos dels temes que m’apassionen: la pintura espanyola del Segle d’Or i la Guerra Civil.\n9.- Un programa de TV. El darrer que m’ha enganxat, i molt! és la sèrie Isabel, de la TVE. Conta la història de la reina Isabel la Catòlica. Crec que és una sèrie realment interessant, no només per la manera de narrar la història, sinó també per l’ambientació, la qual està molt ben aconseguida. A més, ha demostrat que la història no és avorridora i que pot ser difosa amb els mitjans més actuals que arriben a una gran quantitat de gent.\n10.- Una cançó (i artista). Depèn del moment… en tenc moltes, per això no puc dir-ne només una… les primeres que m’han passat pel cap “Hoy puede ser un gran” d’en Serrat, “Gracias a la vida” de na Violeta Parra… i la música clàssica em relaxa molt. Per transportar-me d’aquest món ho aconsegueix amb l’addaggio in G Minor de n’Albinoni.\n11.- Per posar-te un defecte…Soc caparruda, a vegades inconformista, i hauria d’aprendre a relaxar-me i no ser tan estricte amb alguns aspectes.\n12.- I una virtut? Estim molt a la meva gent, i crec que això és pot considerar una cosa bona, no?\n13.- Quina és la teva meta? Poder fer sempre allò que me faci ganes.\n14.- Quines experiències consideres que t’han marcat de forma singular. He estat estudiant a fora un parell de vegades i això m’ha ajudat a conèixer-me molt a mi mateixa, i això ha estat molt important per jo. Evidentment, també hi ha persones que m’han marcat i encara ho fan…\n15.- El teu moment estel·lar o de plenitud: No en tenc un de protagonista, sinó molts de petits i senzills\n16.- Llepolia o plat preferit? M’encanta el marisc i el peix, i el regalim, però sens dubte el meu menjar preferit és el de les meves padrines, qualsevol dels seus plats.\n17.- Pel que coneixes, què hi falta al municipi de Sant Llorenç? Un centre cultural per poder-hi realitzar activitats tan diverses com representacions teatrals, conferències, exposicions, etc.\n18. Què hi sobra? Jardineres! Jajajaja…\n19.- A quin racó del teu poble o ciutat et trobes més a gust? A la platja del meu poble, Porto Cristo… quan hi soc em passen els millors moments de la meva vida per la memòria… crec que serà el meu lloc de descans etern.\n20.- Una frase, idea o pensament final… Al final tot surt bé, i si no hi surt vol dir que encara no és el final… Té el sentit positivista que tant m’agrada\nAquest article s'ha catalogat com a Entrevistes, Local per Guillem Pont representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\n2 comentaris a “Coneixent… na Lourdes Melis”\nProfessor frustat el 12 d'Abril de 2013 a les 9:25 ha dit:\nCollons Lourdes que sentimental que ets. No coneixia aquesta faceta teva. Enhorabona pel treball.\nJoan Roig "Dalmau" el 12 d'Abril de 2013 a les 20:10 ha dit:\nAqui sempre se damana que hi falta, a San Llorens; Jo fent voltes pe se illa, veig pes centre, a ses retondes hi ha se representecio de tota se feina que se feia en es camp; Nosaltres en ses retondes tant lletjes que tenim, ara na Loudes me ha fet recorda, com jo quant se començaren ha fer retondes, ja en vaig demanar una en es nostre terme en se representecio de ses brodedores; Per lo molt que ajudaren ha se economi de es Poble; Que millor homenatje que una retonda en unes quantes brodedes, com hi ha ses bailerinas e se de es Cruse.


TENS FOTOS DE RISCOS GEOLOGICS | Notícies | COLGEOCAT\nCol·labora a la fototeca de l'Observatori del GeoRisc.\nTal com us vam informar el passat mes d'abril, COLGEOCAT ha posat en marxa l'OBSERVATORI DEL GEORISC, un projecte impulsat com a eina de reflexió amb vocació de servei que analitza de forma anual, monogràfica i transversal un fenomen geològic natural que afecti el territori de Catalunya.\nAlhora l'Observatori del GeoRisc esdevé també un element de referència per a la consulta i formació permanent de qualsevol fenomen geològic; així com a gabinet de crisi, de suport tècnic-professional a les administracions i la societat en situacions d'emergència.\nEnguany el tema monogràfic que s'està tractant és "EL RISC DE DESPRENIMENTS A LA XARXA VIÀRIA I FERROVIÀRIA DE CATALUNYA", del qual es va celebrar la primera taula de treball el passat 25 d'abril.\nEl projecte de l'Observatori del GeoRisc continua evolucionant i estem treballant en un espai web on recollir tota la informació, notícies de premsa, articles d'interès, i totes aquelles informacions relacionades amb els riscos geològics. Un dels aspectes que considerem interessant publicar són imatges diverses que mostrin com aquests fenòmens geològic naturals han afectat el territori de Catalunya al llarg de la seva història.\nLes imatges es publicaran a la Fototeca de la web de l'Observatori del GeoRisc, fent referència a l'autor d'aquesta. Aquestes fotografies podran ser utilitzades per futures publicacions de l'Observatori del GeoRisc i/o del COLGEOCAT, indicant en tot cas el nom de l'autor.


Jornada Diocesana de Pastoral de la Salut a Reus – Parròquia de Santa Maria del Mar\nParròquia de Santa Maria del Mar\nL’església de Santa Maria del Mar\nL’Evangeli en imatges\nPreparem el diumenge…\nProjecte de rehabilitació\nL’Esperit fa jove a l’Església\nIntrodució a l’exhortació pastoral a “L’Esperit fa jove l’església”\n1. Creure que l’Església que evangelitza és tot el Poble de Déu\n2. Creure en una Església que «surt» a l’encontre dels altres i fa atractiva la fe\nFes als altres allò que t’agrada que es facin a tu\nBatejos de d’infants de Primera Comunió\nFiled under Pastoral de la Salut\nAquest dissabte passat 23 de febrer, l’equip de pastoral de la salut de les nostres parròquies van participar a la Jornada Diocesana de Pastoral de la Salut que tenir lloc a l’Hospital Universitari de Sant Joan de Reus, enguany amb el tema «Identitat i missió del voluntariat en la pastoral de la salut». Aquesta activitat està inclosa dins de la Jornada Mundial i la Pasqua del Malalt d’aquest curs amb el tema de «De franc ho heu rebut, doneu-ho també de franc» (Mt 10,8)\nAquesta edició va tenir per a la nostra comunitat parroquial quelcom especial, la ponència la va fer el nostre rector Mn. Santi que va impartir la ponència central d’aquesta Jornada. Santi va explicar la diferència entre regal i do; regalem coses però les persones es donen. «El voluntari de la pastoral de la Salut es algú que es dona als malalts, als ancians i als més febles, i ho fa per amor; gratuïtament ha rebut l’amor de Déu, gratuïtament el dona», va dir.\nTambé va afirmar que la identitat del voluntari de la pastoral de la salut ve donada per la comunitat cristiana que, alhora, la rep del Crist. «Sou agents de pastoral, enviats per a fer de pont entre l’església diocesana, la parròquia, i els malalts. Cal fer present la comunitat parroquial a la casa del malalt i cal fer present el malalt a la parròquia. I fer-los sentir que no son uns membres inútils sinó que, com els contemplatius, són cridats a pregar i oferir la seva vida i els seus sofriments pels seus germans i pel món».\nSeguidament va tenir lloc una taula rodona presidida per Mn. Lluís Simón, delegat diocesà de pastoral de la salut, en la que van participar el Dr. Miquel Sanchís, responsable de la pastoral de la salut de la Xarxa Santa Tecla; la Sra. Carmen Fernández, voluntària en l’àmbit parroquial i el Sr. Oscar Millán, voluntari a la Fraternitat Cristiana de Persones amb Discapacitat (FRATER).\nEl Dr. Miquel Sanchís va compartir, des de la fe, els seus dubtes, les seves alegries i l’incansable treball que han realitzat en la pastoral de la salut de la Xarxa Santa Tecla mentre que Carmen Fernández va mostrar com des del dol també es pot estimar a Déu i al germà malalt en un ambient parroquial. Una de les claus que va donar és estimar a Déu i escoltar a qui es té al costat. Per la seva part, Oscar Millán va explicar com en la FRATER hi troba un espai per a sortir d’un mateix, un espai on sempre va primer l’altre al jo. La taula rodona es va cloure amb un temps de diàleg amb els assistents i la pregària d’acció de gràcies.\nCercar / Buscar en el web\nCalendari activitats de la parròquia\nTroba ràpidament el que busques\nassumpta b Bíblia Christi comunio concerts Confirmacions Corpus costum El video del Papa eucaristia festa major infants Joves Mn. Ramon Muntanyola Obres de restauració Premsa Recés Setmana Santa Confinament Vidal i Barraquer Visita Pastoral 2014\nEntrades recents / Entradas recientes\nDefunción de Isabel Calero Martínez 4 desembre 2021\nDiumenge II d’ADVENT / C / 2021 3 desembre 2021\nEl vídeo del Papa, desembre de 2021. Els catequistes 2 desembre 2021\nDefunció de Clemente Gracia Ariño 29 novembre 2021\nDefunció d’Isabel Eslava Pulido 29 novembre 2021\nGrup Esplai Salou\n© 2021 Parròquia de Santa Maria del Mar.


5 coses que aprens a l'OFFF\nJa fa 17 edicions que Héctor Ayuso va engegar el festival de creativitat i la cultura digital OFFF. La cita, que és una referència per a professionals i amants de la matèria, torna al Museu del Disseny i a més d'estar arrelat a Barcelona, segueix la seva expansió internacional. Si teniu tiquets per anar-hi, feu-ho amb els ulls oberts, deixeu-vos inspirar i segur que apreneu més de 5 coses.\nL'OFFF no para de créixer i una mostra d'això són les edicions itinerants que tindran lloc aquest any: el festival viatjarà a Milà, Fortaleza (Brasil) i Mèxic. I per primera vegada també farà parada a Londres, Tel Aviv i Dubai, tal com es va anunciar dijous a l'obertura del festival.\nHi ha fires i festivals consolidats, però els esdeveniments musicals no són els únics que pengen el cartell de 'sold-out'. Tot plegat serveix per palpar la quantitat el públic que mou l'art digital i el disseny gràfic i només cal parar l'orella per comprovar que la majoria és públic internacional (a la foto, Daniel Regan, fotògraf, i Chris Kelly, dissenyador; els dos londinencs reincidents a l'OFFF).\n3. Caps de cartell\nEl cartell de l'OFFF és potent. Han presentat 'The happy film', la pel·lícula en què el guru Stefan Sagmeister se sotmet a testos psicològics per comprovar quin paper té l'individu en la consecució de la felicitat. A banda, el festival porta a Barcelona els canadencs Vallée Duhamel, creadors d'imatges i vídeos per a anuncis, revistes, l'univers de la moda i la música; Vaughan Oliver, dissenyador de referència de cobertes de discos; Anton and Irene, que presenten el seu treball sobre la co-habitació; i Annie Atkins, reconeguda pels seus treballs gràfics, entre els quals destaca la col·laboració amb Wes Anderson per fer 'Gran Hotel Budapest'.\n4. Talent local\nA nivell local, tenim força, pols. Enguany l'OFFF ha apostat per donar veu a estudis de Barcelona que duen a terme projectes interessants. Domestic Data Streamers, els ATIPUS, Studio O, Hungry Castle i altres han presentat els seus treballs.\n5. Vestir l'art gràfic\nA més de presentacions i tallers, el festival té una zona de mercat amb marques que entenen i exploren l'univers gràfic. Participen Cool Shit i Grain Supply (a la foto), Hey Studio, PeBe i Arrels, que signen les espardenyes oficials de l'OFFF fetes en col·laboració amb LAnce Wyman, autor del logo olímpic de Mèxic 1968, entre d'altres. "La gent creativa entén el nostre concepte, mentre que altres es pregunten de què anem", deia fa uns dies Soraia Balelo, mà dreta de Dave Glass al capdavant de Cool Shit.


"Un pas endavant, dos passos enrere?" - Llars per viure\n“Un pas endavant, dos passos enrere?”\nEl grup d’experts europeu sobre la transició de l’atenció institucional a la comunitària (des-institucionalització) ha elaborat un informe a 27 estats membres de la UE, 10 anys després de la publicació d’un primer informe. Què ha passat en aquests 10 anys?\nEls aspectes negatius que defineixen la institucionalització (la congregació d’un gran nombre de persones en un edifici i la privació de contactes socials, etc.) són cada cop més importants i s´han agreujat amb la situació del Covid19. Si no canvia res, és probable que les conseqüències d’aquesta crisi siguin devastadores per als més vulnerables, amb conseqüències a llarg termini sobre el seu benestar i desenvolupament.\nLa imatge dibuixada a Europa posa de manifest les següents tendències:\nEncara hi ha almenys 1.438.696 persones que viuen a les institucions;\nSembla que el nombre de persones a les institucions no ha canviat substancialment durant els darrers deu anys;\nEls serveis residencials a petita escala encara representen una minoria dels ambients assistencials a la majoria dels 27 països de la UE;\nEn molts països, i en especial aquells que van iniciar el procés de desinstitucionalització fa temps, les persones amb discapacitat intel·lectual i necessitats complexes segueixen vivint en entorns institucionals.\nA partir d’aquestes troballes, l’informe posa de manifest les preocupacions clau i les solucions potencials que han sorgit de la seva anàlisi, com ara:\nLa importància d’un suport individualitzat i centrat en la persona: és l’única manera d’assegurar la plena inclusió i participació a la comunitat. Els indicadors clau són la manera de proporcionar atenció, la qualitat del suport i els seus resultats en termes de qualitat de vida.\nHi ha molt poca informació disponible sobre les experiències viscudes de les persones en termes d’elecció, control, inclusió i participació. Comprendre l’impacte de les polítiques en la vida de les persones hauria de ser un objectiu clau.\nA gairebé tots els països, la manca d’habitatges socials i assequibles basats en la comunitat és una de les barreres principals per augmentar la vida de la comunitat.\nMoltes de les anomenades instal·lacions d’atenció residencial “a petita escala” continuen acollint grans grups de persones, cosa que dificulta l’atenció i la inclusió individualitzades a la comunitat i, per tant, perpetuant una cultura segregadora, en lloc de promoure alternatives comunitàries.\nAssignar responsabilitats és clau. En molts dels països on la desinstitucionalització és una de les àrees prioritàries de la UE, la transició es percep com un “projecte finançat per la UE”, sense buscar resultats més enllà del finançament de la UE. També hi ha transferència de responsabilitat de l’àmbit nacional al local, no sempre acompanyada de finançament. El lideratge nacional és essencial per fer canvis generalitzats.\nEs recull l’intenció de la Comissió de convertir aquesta crisi en una oportunitat invertint en el nostre futur mitjançant un Pla de recuperació i un marc financer plurianual actualitzat.\nAquesta inversió ha de posar al centre nens i adults que necessiten atenció i suport, les seves famílies, cuidadors informals i els sistemes d’atenció i suport que fomenten el suport comunitari, centrat en la persona i familiar.\nLa població més vulnerable mereix una resposta adequada de recuperació que prioritzi el desenvolupament de serveis de prevenció i de comunitat.


Segons han informat sobre l'última reforma sobre el bo social elèctric s'ha atorgat per fi el bo social tèrmic dedicat en exclusiva al subministrament de gas. Independentment del tipus de gas ja sigui butà, propà, gas natural.\nL'ajuda consisteix en xecs amb import que varia segons el punt del país on resideixis, si és més càlid o més fred.\nEspecialistes en pobresa energètica informen que encara queden molts col·lectius vulnerables que tenen accés als anomenats bo socials i encara no han tramitat cap sol•licitud, sol ser principalment per falta d'atenció.\nLa sol·licitud es pot tramitar a través de les comercialitzadores de referència que són totes aquelles companyies de llum i gas que distribueixen i comercialitzen a Espanya.\nSol·licitud de subvencions RENHATA 2019\nWeb RENHATA 2019


Recull informatiu publicat a tordera.cat · Butlletí setmanal Ajuntament de Tordera\nL'ACR Pere Cot porta aquest cap de setmana al Teatre Clavé l'obra "Les dones m'han segrestat" de Lluís Coquard\nL'Associació Cultural i Recreativa Pere Cot interpretarà aquest proper cap de setmana l'obra "Les dones m'han segrestat" de Lluís Coquard. Dues funcions: una, el dissabte 29 d'octubre a les 21h i l'altra, l'endemà diumenge 30 d'octubre a les 19h.\nTordera dins dels municipis que acullen les jornades gastronòmiques de la cuina del bolet del Maresme\nAlba Nonell s'acomida del títol de pubilla de comarques barcelonines i segona dama de Catalunya\nLa vila de Puig-Reig va ser escenari aquest cap de setmana de l'elecció del pubillatge nacional i provincial, al qual hi va participar els representants torderencs de l'any passat: Berta Pla i Jordi Serra. També els van acompanyar l'actual pubilla, Cristina Agell i l'hereu, Arnau Costabella, que els van fer costat durant tot el certamen.\nLa millor manera de protegir-se i evitar la propagació de la grip és la vacunació i seguir unes bones pràctiques d'higiene.\nLes entitats ja poden demanar la gestió del servei de bar de la Festa de Cap d'Any\nLes entitats poden fer la sol·licitud al Servei de Registre d'Entrada de l'Ajuntament fins al 28 d'octubre.\nLaboratori de lletres i imatges: "El carrer de Roald Dahl"\n✪ Per a nens i nenes a partir de 6 anys acompanyats de la seva família. CAL INSCRIPCIÓ!\nLes dones m'han segrestat, de Lluís Coquard\n"Les dones m'han segrestat", un text original de Lluís Coquard, explica la història d’un savi biòleg que ha fet un descobriment mundial que amenaça el col·lectiu femení. Per tal d’aconseguir-ne la fórmula, un grup de dones decideix segrestar-lo.\nData: Diumenge, 30 d'octubre de 2016\nVIIè Túnel del Terror\nA partir de 10 anys. Places limitades!\nDe 17:30 a 21:30 al Casal de Joves de Tordera\nData: Dilluns, 31 d'octubre de 2016\nSortida de ciclisme\nRuta de 60km. Parada a esmorzar a Can Puig.\nModalitat: Bicicleta de carretera\nData: Dimarts, 1 de novembre de 2016\nLloc: Davant del CEM\nOrganitza: Club Esportiu Tordera\nPortal de civisme i convivència


Torna a Manresa un “Tocats de Lletra” més transparent i compromès amb el poder de transformació de la cultura - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesCulturaTorna a Manresa un “Tocats de Lletra” més transparent i compromès amb el poder de transformació de la cultura\nEnguany, amb el títol suggerent de “Transparents”, s’ha elaborat un programa d’activitats excel·lent, extens, tranversal i variat, amb propostes innovadores i amb la presència de noms propis de referència en el món de les lletres que, del 19 al 29 d’octubre, seran els protagonistes convidats de 35 actes de qualitat contrastada per acostar la poesia i la literatura a tots els públics i, enguany, adreçat amb un interès especial per als més joves i en la commemoració dels 125 anys de les Bases de Manresa.\nAquest migdia s’ha fet la presentació del programa d’aquest any, a l’Espai Òmnium del carrer Sobrerroca. Hi han assistit la regidora de Cultura i Joventut de l’Ajuntament de Manresa, Anna Crespo; la directora dela Institucióde les Lletres Catalanes de la Generalitat, Laura Borràs; el president del Gremi de Llibreters de Catalunya, Antoni Daura; el representant d’Òmnium Bages i membre de la comissió organitzadora Jaume Puig, a banda d’altres representants dels artistes participants i de les entitats col·laboradores.\nPer la seva part, Laura Borràs ha fet esment de les dificultats de la Institució de les Lletres Catalanes arran del darrer control del seus comptes a càrrec del Ministerio de Hacienda, si bé ha afegit que aquest no afectava a Tocats de Lletra. La directora de la institució ha agraït la col·laboració de tothom per fer-lo possible. A l’hora de valorar el sentit i el contingut del festival literari i poètic, Borràs ha fet esment a les paraules del músic Jordi Savall que deia que “l’art i la música si no està relacionada amb la vida de les persones, no té cap mena de sentit”. Finalment, ha recordat que enguany se celebra el 80è aniversari de la Institució de les Lletres Catalanes que “ja aleshores va intentar preservar la cultura i la llengua catalana de les amenaces”.\nEl pilot de Sant Salvador de Guardiola, Simeó Ubach, campió d’Espanya de Motocròs al circuit lleonès de La Bañeza\nGuanyadors inèdits en una Volta a la Maria molt tècnica


Els pediatres reclamen que la vacuna del virus del papil·loma humà també arribi als nens - Diari de Girona\nEls pediatres reclamen que la vacuna del virus del papil·loma humà també arribi als nens\nEls especialistes recomanen que la financi l'administració, com a les nenes, perquè és «una oportunitat» per prevenir diversos tipus de càncer\nefe/ddg 09.11.2017 | 01:18\nPediatres experts en vacunació infantil reclamen la inclusió de les vacunes del rotavirus i del virus del papil·loma humà (VPH) per a nens al calendari oficial amb finançament públic, ja que ho consideren una qüestió de salut pública. Així es va posar de manifest en un debat celebrat dilluns sobre les vacunes del rotavirus, malaltia que provoca fortes diarrees i problemes gastrointestinals en nens menors de dos anys; i del VPH, causa del càncer de cèrvix, anus, vulva, vagina, penis i orofaringe, que s'administra públicament a nenes a partir de 12 anys, però no a nens.\nEn aquesta trobada hi van participar els doctors Ignasi Salamanca, coordinador del Grup IHP de Pediatria; Josep Marés, de l'Institut Pediàtric Marés-Riera de Blanes; i el director mèdic de MSD, Manuel Cotarelo.\nEl doctor Marés subratlla la seguretat de la vacuna del virus del papil·loma humà: «Tenim una eina eficaç i efectiva que garanteix la seva seguretat. Demostrada inicialment en assaigs clínics en més de 90.000 persones i que, a més, s'ha administrat en 270 milions de dosis amb sistema de vigilància activa i passiva».\nLa seva administració, afegeix Marés, evita els càncers que causa el VPH, el risc apareix en l'inici de la vida sexual, per això els 12 anys és l'edat més efectiva per a la seva cobertura, abans d'aquesta etapa. El 90% d'aquests càncers són prevenibles amb vacunes. «Si no hi ha virus, no hi ha càncer», diu.\nEn noies hi ha una cobertura del 80-85%, a Espanya, però «l'assignatura pendent són els nois», ja que en ells la recomanació és individual i és la família qui costeja la despesa, a diferència de països com Austràlia, Estats Units i altres del nostre entorn, exposa aquest pediatre.\n«Amb les dades epidemiològiques conegudes, la càrrega de malaltia en homes i dones, la seva transmissió per contacte sexual i la seguretat demostrada de les vacunes, no veig cap raó per no estendre la vacunació a homes i dones si volem reduir la incidència, és objectiu prioritari la seva inclusió en les estratègies de salut pública i en el calendari de vacunes», ressalta Marés.\nLes autoritats sanitàries -opina- «han d'avaluar el cost d'incloure aquesta vacuna per a nois preadolescents en el programa, amb les dades que hi ha de seguretat i efectivitat els correspon a ells prendre una decisió per lluitar contra la malaltia del papil·loma; tenim una oportunitat», remarca.\nLa vacuna del rotavirus tampoc no està inclosa en els programes de vacunació públics, tot i que l'Associació Espanyola de Pediatria ho recomana. La seva cobertura privada i individual arriba al 50 per cent.\n«Com que és una vacuna no finançada, tenim el problema de la seva cobertura, però a més hi ha la manca de percepció d'aquesta malaltia, fins i tot per part de professionals de la salut que no fan una recomanació activa. El 90-95% dels pares vacunen als seus fills per protegir-los, però set de cada deu no coneix la vacuna del rotavirus», explica el doctor Ignacio Salamanca.\nDe les deu principals causes de mortalitat al món, la diarrea és una d'elles. Uns 500.000 nens moren a l'any per rotavirus. Un nen mor per diarrea cada minut, informa aquest pediatre.\nLa mortalitat és molt baixa a Espanya, però l'assistència a les urgències, les hospitalitzacions, els efectes psicològics, el sofriment del nadó i les baixes laborals el converteixen en un problema de salut pública que té solució perquè la malaltia és prevenible, afegeix aquest metge.\nEn països com Finlàndia, Bèlgica, Àustria, Regne Unit, Alemanya o Itàlia està als calendaris vacunals i l'OMS insta incloure-la, recorda el doctor Salamanca.\nA Espanya, la vacunació de 400.000 nens a l'any evitaria entre 7.000 i 8.000 hospitalitzacions, 50.000 i 60.000 consultes i un estalvi d'uns 28 milions d'euros al Sistema Nacional de Salut, afirma el pediatre.\nEl rotavirus, completa el doctor Mars, «és una malaltia invisible, un virus ocult, passa per davant, està a tot arreu, però no es veu. La varicel·la, per exemple, sí. Però tots els nens l'agafen. Provoca dolor, vòmits, plor, pèrdua de pes, deshidratació... i en països en desenvolupament moltes morts. Una de cada quatre diarrees en menors de dos anys és per aquest virus».\nEl doctor Cotarelo afegeix que «la percepció de les autoritats sanitàries amb el rotavirus és que no és una malaltia d'alt risc» a Espanya.


Arqueologia - VisitMenorca.com\nInici / Conèixer Menorca / Descobrir Menorca / Monuments / Arqueologia\nEl patrimoni històric de Menorca és inesgotable, s’han comptat més de mil monuments prehistòrics, coves artificials, restes de l’època romana i vestigis del període islàmic, així com també estructures d’esglésies paleocristianes.\nEls poblats talaiòtics de l’illa són dels més significatius a Europa. Els creadors d’aquestes misterioses obres semblen ser gegants, si es té en compte el tamany de les pedres utilitzades a les diferents edificacions. A les seves misterioses rutes totalment integrades a la naturalesa, podem traslladar-nos milers d’anys enrera contemplant l’esplendor i la magnitud de les seves taules. Aquests monuments que hipotèticament foren santuaris a la seva època, estan formats per dos grans blocs de roca disposats en forma de T, denominats així per la seva analogia amb la taula. La de major altura és la de Trepucó amb 4,20 m.\nSeguint amb el nostre viatge prehistòric ens trobem amb les navetes, entre les quals destaca la Naveta des Tudons; un dels monuments més antics d’Europa, una naveta d’enterrament amb forma de nau invertida. Una altra construcció que segur ens captivarà són els talaiots; grans torres de pedra que sorgeixen de les elevacions i planures.\nLa basílica paleocristiana de Son Bou és un dels edificis religiosos més antics de l'illa. El seu origen podria provenir....\nTorre d'en Galmés és el poblat prehistòric més gran de l'illa amb una extensió de més de 60.000 m2. Està situat sobre....\nAquest poblat prehistòric destaca per posseir un dels santuaris millor conservats de l'illa; on podrem admirar una....\nAquest poblat talaiòtic té una extensió d'uns 5.000 m2 i en el seu origen estava emmurallat. Al seu recinte ens trobarem....\nLa naveta des Tudons és un dels monuments més emblemàtics de la prehistòria de les Illes Balears. La seva visita és....


Política de Privacitat | ControlCat\nCada vegada que accedeix a aquesta pàgina, vostè accepta implícitament atenir-se a aquestes condicions i a qualsevol modificació que pugui ser incorporada a elles sense previ avís. D'igual manera, declara conèixer la nostra política de privacitat.\nLes dades que s'utilitzaran per a contactar amb l'empresa formaran part de l'arxiu clients de Som Control i Seguretat SL, que està degudament inscrit a la AEPD. Aquestes dades només seran utilitzades per a les relacions comercials que es poden establir entre Som Control i Seguretat SL i els seus possibles clients. En cap cas aquestes es cediran a tercers sense el consentiment dels afectats. Aquests podran exercir els seus drets d'accés, rectificació, oposició i cancel·lació posant-se en contacte amb Som Control i Seguretat SL des de la nostra direcció comercial, establerta a continuació.\nSom Control i Seguretat SL és una empresa amb seu a C/Mas Pujol 36B, 08520, Les Franqueses del Vallès, Barcelona (Espanya).\nPot contactar-nos a través del correu electrònic hola@controlcat.cat o telefònicament trucant al 93 199 15 14. La nostra adreça web és https://controlcat.cat.\nEl contingut d'aquest lloc web i els serveis són només de caràcter informatiu. Al accedir-hi, accepteu que Som Control i Seguretat SL es reserva el dret de modificar el seu contingut o interrompre el servei sense previ avís. També declinem tota responsabilitat per qualsevol conseqüència per l'ús que vostè pot fer la informació continguda en aquesta pàgina.\nAquesta pàgina aplica estrictament el procediment establert en la Llei Orgànica de Protecció de Dades Personals.\nAlgunes opcions de la pàgina poden requerir la introducció d'un identificador d'usuari i contrasenya. Aquestes dades es facilitaran inicialment per Som Control i Seguretat SL. Els usuaris poden canviar-les des de la mateixa pàgina. Aquestes dades no identificaran a cap persona i la seva confidencialitat serà responsabilitat de l'usuari. Aquestes dades proporcionen accés a seccions restringides, però en cap cas permetrà l'accés a les dades de qualsevol altre usuari.\nSempre que s'accedeix a la nostre pàgina queden registrades determinades dades tècniques relacionades amb la conexió establerta (IP, sistema operatiu, navegador...). Aquestes dades no poden ser utilitzades per identificar a cap persona. Som Control i Seguretat SL només les farà servir a efectes estadístics. Tanmateix es farà emmagatzematge intern de les dades proporcionades, sense arribar a ser compartides amb tercers.


Àlvaro Gijón durà Turisme i coordinarà tot l'Ajuntament\n16 maig 2021 05:39\nEncara no hi ha noms tancats, però Julio Martínez podria ser el regidor d'Hisenda i Andrés Garau pot ser el president d'Emaya\nE. Borràs | 26 maig 2011\nEl futur batle de Palma, Mateu Isern, encara no ha definit l'equip que dirigirà Cort, però ja se sap que Àlvaro Gijón serà regidor de Turisme. El número dos de la candidatura del PP també coordinarà totes les àrees municipals. Encara no s'ha tancat com es repartiran les altres carteres, però ja comencen a sonar alguns noms. Gijón serà, a la pràctica, la mà dreta del batle. Assumirà funcions equivalents a les d'un conseller de Presidència i manca veure si dirigirà la fundació que pretén fer el PP per fomentar el turisme. I tot això ho haurà de compaginar amb un escó.\nSi bé Gijón és segur per a la cartera de Turisme, fonts del PP no preveuen que es tanquin la majoria de regidors fins dimarts o dimecres. Ara, hi ha altres noms que ja sonen per a càrrecs concrets. Aquest és el cas de Julio Martínez, que podria ser el pròxim regidor d'Hisenda. A l'oposició ha fet de portaveu i s'ha dedicat especialment a controlar els números de Cort. Segons fonts del PP de Palma, l'enginyer tècnic industrial Andrés Garau, vuitè a la llista del partit, pot ser el futur president d'Emaya. L'IMFOF, en canvi, pot recaure en mans d'Esperança Crespí pel seu currículum: ha estat coordinadora d'orientació laboral de la UGT, tot i que la feina com a directora general de Joventut podria fer que dugui aquesta regidoria.\nMentre el PP ha estat a l'oposició, qui ha portat les qüestions relacionades amb l'àrea de Joventut ha estat la número tres de la llista, Sandra Fernández. Amb tot, la situació de Fernández a la part alta de la jerarquia del PP de Palma fa pensar que no s'encarregaria tan sols d'una regidoria com la de Joventut. Pot ser que agafi alguna de les que tenen més pes, com Benestar Social, o que, com que el PP té previst reestructurar l'organigrama, es fusionin les àrees de Joventut i les d'Afers Socials o Educació. Aina Ferriol, educadora social, també sona per a Educació o Afers Socials. Fernando Gilet, per part seva, podria dirigir l'àrea d'Esports. En canvi, entre els membres de la llista del PP no hi ha perfils especialment enfocats a un dels departaments clau de l'Ajuntament: Urbanisme. Això fa pensar que Mateu Isern podria triar un regidor no electe, de fora de la llista electoral.


El pati descobert: Un càrrec, dos càrrecs, tres càrrecs\nPublicat per Toni Rodon a 23:25\nBAstant sou com a diputats com per tenir altres activitats. Jo només permetria la tasca docent i si m'apures a cost 0. El més sagnant és en tot cas els alcaldes que són diputats o senadors. N'hi ha molts i no entenc com poden patejar-se el terreny i portar al dia la feina de diputat/da.\nAquest comentari convida a moltes reflexions. Allà en van unes quantes:\n1.- Canviarien els resultats de l'estudi si escloguéssim de l'anàlisi els càrrecs municipals de municipis petits? Que un alcalde d'un poble de 500 habitants sigui diputat al Parlament no és un problema. Que ho sigui l'alcalde de Girona o el de Sabadell és una altra història, perquè són dos llocs que requereixen dedicació completa (i afegiria que exclusiva).\n2.- L'estudi no té en compte la miríada d'institucions parapúbliques (consorcis, empreses públiques, observatoris, agències, consells...) on estan recol·locats antics alcaldes o diputats. La majoria del consell del CAC, per citar un exemple, van tenir com a feina immediatament anterior la política.\n3.- El problema de tot això és el sistema de partits imperant, que a la pràctica és més endogàmic que l'exèrcit. Només un exemple. L'any 1979 el conseller Saura era primer tinent d'alcalde a l'Hospitalet. El conseller Baltasar el superava: ja era alcalde a Sant Feliu de Llobregat. La pregunta clau és: a quina empresa pot anar a treballar el senyor Saura o el senyor Baltasar després de 30 anys de "serveis especials"? Una major permeabilització de la classe política permetria que els processos de renovació no esdevinguessin un drama personal o acabessin en una recol·locació a una entitat pública o parapública com a prejubilació.\n12 de gener de 2009 a les 13:49\nAndreu i David (punt 3), totalment d'acord. Res a dir.\nQuant als punts 1 i 2, la base de dades no ho contempla. Puc discriminar per municipis petits però no s'assenyala si el polític en qüestió té càrrecs diferents dels del nivell local. Puc intentar vincular les bases de dades però ho veig difícil perquè la informació és diferent. Ho provaré\nI, com bé apuntes, és una pena no poder veure els càrrecs privats que acumulen. El què sí que podem fer és veure la continuïtat de determinades persones... i, sí, he comprovat la informació de Baltasar i Saura. Curiós. No la coneixia!\n12 de gener de 2009 a les 21:04


Projecte de Qualitat i Millora Contínua: e2Cat: EIX 5 SERVEI D’ENSENYAMENT I APRENENTATGE. Subeix 5.2, planificació i disseny de metodologies i activitats formatives\ne2Cat: EIX 5 SERVEI D’ENSENYAMENT I APRENENTATGE. Subeix 5.2, planificació i disseny de metodologies i activitats formatives\nSubeix 5.2: planificació i disseny de metodologies i activitats formatives\nPer donar resposta a les necessitats detectades i als objectius educatius a assolir, els centres excel·lents elaboren, a partir dels criteris curriculars establerts per l’administració educativa i les necessitats dels diferents grups d’interès, la seva programació i la concreció per a cadascun dels ensenyaments que imparteixen.\nLes programacions de les àrees, matèries, mòduls i unitats formatives dels diferents cicles i etapes educatives del centre són coherents amb el perfil de sortida i els valors, el Projecte educatiu i l’estratègia del centre; preveient els elements necessaris per desplegar un procés educatiu, centrat en l’aprenentatge, que generi alt valor afegit per l’alumnat i l’organització.\nEls centres excel·lents comuniquen les programacions didàctiques i els resultats educatius a assolir a l’alumnat, per tal que aquest conegui com es desenvoluparà el procés formatiu i el que s’espera d’ell. A més, garanteixen la transmissió d’aquestes programacions a les famílies, les empreses o entitats (en els casos que és especialment necessari).\nEls centres d’excel·lència proposen metodologies didàctiques que garanteixin, de la millor manera possible, el compliment fixat en el perfil de sortida de cada estudiant. Les estratègies educatives disposaran de capacitat d’adequació a les diverses necessitats formatives de l’alumnat, a les diferents i canviants motivacions, als continguts i als objectius establerts. Aquestes metodologies s’imparteixen de manera col·legiada per tot l’equip docent. Tot i l’anterior, l’equip docent gaudeix de flexibilitat didàctica i metodològica per tal d’aconseguir els fins educatius previstos, especialment en entorns educatius molt heterogenis o quan presenten dinàmiques especials.\nEls centres d’excel·lència que ofereixen ensenyaments professionalitzadors treballen per ajustar l’oferta de formació pràctica en els centres de treball als objectius i interessos de l’alumnat en el mig i llarg termini, per la qual cosa es desenvolupen mòduls, unitats formatives, tallers, pràctiques o altres activitats adreçades a complementar el currículum i dotar-lo de major flexibilitat per fer front a les necessitats identificades.\nEl centre proveeix de recursos per tal de poder desplegar l’ensenyament i aprenentatge d’acord amb el planificat i poder impartir les metodologies dissenyades per a cada activat didàctica prevista.\nPlanificació i disseny de metodologies i activitats formatives: Aspectes per analitzar i reflexionar\n§ Els centres excel·lents identifiquen, generen coneixement, metodologia i instruments d’ensenyament-aprenentatge, adequades a les finalitats formatives, als canvis en el perfil de l’alumnat i a l’aparició de noves tecnologies.\n§ A més, amb aquest coneixement el centre excel·lent crea protocols d’actuació a les aules que permetin garantir unes pràctiques formatives adequades i, els diferents equips docents, elaboren els materials didàctics corresponents per donar-hi resposta, internament o en aliança amb entitats externes.\n§ El centre posa aquests materials a disposició de tota la comunitat educativa per al seu ús, proporciona formació interna i recull aquestes eines en el seu sistema de qualitat per a garantir la seva implantació sistemàtica.\n§ Les programacions didàctiques compleixen amb els criteris generals organitzatius, estratègies metodològiques, concrecions curriculars, criteris generals d’avaluació, qualificació i recuperació, etc., previstos en el Projecte Educatiu.\n§ El Pla general anual de centre concretarà els punts de control del procés d’ensenyament i aprenentatge a través de les diferents reunions d’avaluació i d’equips docents. Es determina la informació que ha de retornar a l’alumnat i família, i s’acorden conjuntament les accions a seguir.\n§ L’equip de professorat d’un mateix grup d’alumnes treballaran per processos i no de manera aïllada (per assignatures). L’objectiu final és l’aprenentatge i la adquisició dels objectius i competències definides per a cada curs, cicle o etapa; per a cada alumne i alumna. Per tant es plausible, que en algun cas, s’assoleixin de forma suficient els objectius del curs i/o etapa, sense haver aconseguit que l’alumnat aprengui tot el previst en els criteris d’avaluació d’alguna assignatura.\n§ El disseny del curs, la planificació, el desplegament i qualificació final, té com a objectiu l’aprenentatge de l’alumnat i la superació del curs. Les estratègies didàctiques, les diferents metodològiques, els aspectes motivacionals, les avaluacions i els canvis de millora, etc., tenen com a objectiu corregir les desviacions del procés d’ensenyament i aprenentatge per tal d’enfocar-lo cap a l’èxit educatiu final.\n§ El centre ha d’aprofitar les oportunitats que li ofereix l’entorn, per això cal disposar d’un radar metodològic així com incentivar la participació en grups de treball d’experimentació educativa que sigui capaç de traslladar a l’escola les innovacions en matèria de metodologies actives d’aprenentatge. Aspectes com l’aprenentatge cooperatiu, el foment de la lectura, el plurilingüisme, el treball per projectes, els llibres digitals, els mòbils i tauletes a les classes, els mètodes de treball de classe inversa, els entorns personalitzats d’aprenentatge, l’autoaprenentatge, l’aprenentatge ubic, les simulacions, la realitat augmentada, els grup de treball interaules i intercentres, el joc a l’aula, l’ús de l’avaluació i l’autoavaluació com instrument d’aprenentatge, etc.\n§ El disseny de les diferents activitats formatives, convenientment contextualitzades, és una oportunitat per tal que el professorat disposi d’eines pedagògiques per adaptar l’ensenyament a les circumstàncies canviants que es produeixen a l’aula.\nPlanificació i disseny de metodologies i activitats formatives: exemples d’actuacions\n§ Revisar cada curs el Projecte Educatiu, incorporant modificacions per dirigir l’acció educativa d’acord amb els canvis normatius, les propostes didàctiques dels departaments i les decisions sobre ’organització pedagògica dels ensenyaments.\n§ Revisar i aprovar les programacions, cada curs, abans d’impartir-les.\n§ Assegurar-se que es disposen dels recursos planificats per impartir la programació.\n§ Planificar el seguiment docent en el Pla anual de centre.\n§ Realitzar l’acollida de l’alumnat, i si així està previst, assignar-los acompanyament d’alumnat de cursos superiors i de tutoria.\n§ Realitzar activitats d’avaluació inicial, emetre informes i corregir el que sigui necessari per re-enfocar el Projecte pedagògic de cada curs i alumne/a.\n§ Complir amb el programa previst, utilitzant les millors eines pedagògiques possibles.\n§ Realitzar un seguiment individualitzat de l’alumnat i global de la dinàmica del grup, analitzar els resultats i proposar els canvis que l’equip docent consideri per assolir els objectius determinats.\n§ Avaluar periòdicament els resultats acadèmics parcials i corregir les accions educatives quan s’escaigui.\n§ Desplegar de manera integrada les activitats previstes en l’acció tutorial i l’orientació.\n§ Ajustar els nivells dels criteris d’avaluació previstos a la realitat individual i del grup classe, sense renunciar als objectius generals del curs.\n§ Vigilar l’entorn, participar en grups especialistes, mantenir una formació continua per part del professorat, etc. és condició indispensable d’un centre excel·lent, per tal d’incorporar les innovacions metodològiques i noves activitats didàctiques, que el centre pugui dissenyar com a conseqüència de nous aprenentatges del professorat, nous materials i/o equipaments, etc.\n§ Considerar l’ús de les TIC-TAC com una eina instrumental per a l’aprenentatge de moltes altres matèries.\n§ Fer ús de les TIC pot afavorir la motivació de bona part de l’alumnat.\n§ Fer ús de les eines web X.0 les quals són instruments que permeten, en molts casos, desenvolupar activitats didàctiques molt potents des del punt de vista de l’aprenentatge de l’alumnat, i comparativament, molt més eficaces i econòmiques en la simulació de processos que fer-ho amb materials reals.\n§ Introduir en les activitats didàctiques del centre les estratègies per tal que l’alumnat assoleixi les competències de la llengua anglesa, determinades al Projecte Educatiu. S’ha de dissenyar un Pla per assolir aquests i d’altres objectius que sens dubte haurà d’entomar el centre.\n§ Dissenyar un manual del servei educatiu que asseguri que els processos bàsics d’ensenyament i aprenentatge es realitzen segons la forma planificada i acordada pel Claustre de professorat. Això incorpora entre d’altres, el seguiment de les activitats educatives, dins i fora d’aula (incloses les activitats de tutoria), l’assistència de l’alumnat; el seguiment, avaluació i qualificació; els punts de seguiment i control del desenvolupament del curs en les avaluacions i les modificacions previstes com a conseqüència de l’avaluació final que es recolliran a les memòries dels departaments didàctics.\nPublicat per Qualitat Millora Contínua a dijous, de novembre 05, 2015


La comarca tindrà una antena de la Cooperativa d'Activitats i Emprenedoria — Informació i notícies sobre tot el que passa al Baix Llobregat i l'Hospitalet del Llobregat\nLunes, 20 de marzo de 2017 | Leída 64 veces\nLa comarca tindrà una antena de la Cooperativa d'Activitats i Emprenedoria\nImpulsada pel Consell Comarcal i els 30 ajuntaments de la comarca\nEls 30 ajuntament de la comarca del Baix Llobregat, conjuntament amb el Consell Comarcal del Baix Llobregat, posaran en marxa a la comarca una Antena de la Cooperativa d’Activitats i Emprenedoria (CAE) Calidoscoop. Una cooperativa per a persones emprenedores que vulguin formar part d’un projecte empresarial col·lectiu. Un projecte d’innovació social inspirat en un model d’èxit amb més de 20 anys d’existència a França.\nEls seus objectius principals són la creació d’empresa i generació d’ocupació, incrementar les garanties dels projectes i reduir la precarietat de les persones emprenedores, generar negoci conjunt i evitar l’aïllament de l’emprenedor.\nLa Cooperativa d’Activitats i Emprenedoria (CAE) funciona com una incubadora a on les persones emprenedores acceleren els seus projectes i els contrasten en el mercat real, mentre reben un acompanyament empresarial personalitzat. Es tracta d'un dispositiu complementari als dispositius clàssics d’atenció a l’emprenedoria, públics i privats, que ofereix un paraigua jurídic i administratiu col·lectiu que permet a les persones emprenedores tenir una nòmina i cotitzar en el Règim General de la Seguretat Social, 365 dies a l’any, i gaudir dels serveis mancomunats de gestió i legals.\nEls socis s’integren i, si ho volen, poden participar en activitats col·lectives que els permeten generar negoci per fer créixer els ingressos, mentre cada membre manté la independència comercial de la seva activitat.\nUna persona que té un projecte emprenedor s’integra a la CAE per desenvolupar-lo. En una primera fase la relació entre la CAE i la persona emprenedora es regula mitjançant un conveni d’acompanyament i, a partir d’una regularitat d’ingressos de la seva activitat empresarial o professional, s’enceta una relació societària i laboral amb la CAE que li permetrà accedir al CIF de la cooperativa, que li permetrà emetre factures als seus clients; gaudir d’una plataforma de gestió, un assessorament i un acompanyament personalitzat; disposar d’una formació empresarial a mida de les seves necessitats i del seu projecte; mantenir la seva independència comercial i tenir una seguretat jurídica i laboral (règim general de la Seguretat Social).\nPer donar a conèixer aquest servei de suport a projectes empresarials i d’emprenedoria es realitzaran cinc sessions informatives: 22 de març a les 12 h. a la seu del Consell Comarcal del Baix Llobregat; el 29 de març a les 12 h. al Centre d’empreses Baix Llobregat (PROCORNELLÀ), a Cornellà; el 7 d’abril a les 9.30 h. al Centre de Promoció Econòmica Molí Fariner de l’Ajuntament de Martorell; el 19 d’abril a les 12 h. al Centre de Promoció Econòmica i Serveis a les Empreses Can Calderón, a Viladecans, i el 26 d’abril a les 12 h. a Sant Boi Centreserveis Carretera.


Trastorns mentals: MedlinePlus - Temes De Salut, Gener 2022\nTambé s’anomena: malaltia mental En aquesta pàgina\nEines de comprovació de la salut\nEls trastorns mentals (o malalties mentals) són afeccions que afecten el vostre pensament, sentiment, estat d’ànim i comportament. Poden ser ocasionals o de llarga durada (cròniques). Poden afectar la vostra capacitat per relacionar-vos amb els altres i funcionar cada dia.\nQuins són alguns tipus de trastorns mentals?\nHi ha molts tipus diferents de trastorns mentals. Alguns comuns inclouen\nTrastorns d’ansietat , inclòs Trastorn de pànic , Trastorn obsessiu compulsiu , i fòbies\nDepressió , desordre bipolar , i una altra trastorns de l’estat d’ànim\nTrastorns psicòtics , inclòs esquizofrènia\nQuè causa els trastorns mentals?\nNo hi ha una única causa de malaltia mental. Hi ha diversos factors que poden contribuir al risc de patir malalties mentals, com ara\nEls vostres gens i antecedents familiars\nLes vostres experiències vitals, com l’estrès o els antecedents d’abús, sobretot si passen a la infància\nFactors biològics com els desequilibris químics al cervell\nA lesió cerebral traumàtica\nL’exposició d’una mare a virus o bé productes químics tòxics mentre està embarassada\nÚs de alcohol o bé drogues recreatives\nTenir una malaltia greu com el càncer\nTenir pocs amics i sentir-se sol o aïllat\nEls trastorns mentals no són causats per defectes de caràcter. No tenen res a veure amb ser mandrosos o febles.\nQui està en risc de patir trastorns mentals?\nEls trastorns mentals són freqüents. A més de la meitat de tots els nord-americans se’ls diagnosticarà un trastorn mental en algun moment de la seva vida.\nCom es diagnostiquen els trastorns mentals?\nEls passos per obtenir un diagnòstic inclouen\nUna història clínica\nUn examen físic i possiblement proves de laboratori, si el vostre proveïdor creu que altres afeccions mèdiques podrien causar els símptomes\nA avaluació psicològica . Respondreu a preguntes sobre el vostre pensament, sentiments i comportaments.\nQuins són els tractaments per als trastorns mentals?\nEl tractament depèn del trastorn mental que tingui i de la gravetat que tingui. Vostè i el seu proveïdor treballaran en un pla de tractament només per a vostè. Sol implicar algun tipus de teràpia. També podeu prendre medicaments. Algunes persones també necessiten suport social i educació per gestionar la seva condició.\nEn alguns casos, és possible que necessiteu un tractament més intensiu. És possible que hagueu d’anar a un hospital psiquiàtric. Això pot ser degut a que la vostra malaltia mental és greu. O pot ser perquè corres el risc de fer-te mal a tu mateix o a algú altre. A l’hospital, obtindreu assessorament, debats en grup i activitats amb professionals de la salut mental i altres pacients.\nMalaltia mental (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nSenyals d’alerta de malalties mentals (Associació Americana de Psiquiatria)-PDF\nProjecció de salut mental (Biblioteca Nacional de Medicina) També a Espanyol\nSalut mental: què és normal i què no? (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nTeràpies d’estimulació cerebral (Institut Nacional de Salut Mental)\nCom triar un psicòleg (Associació Americana de Psicologia)\nMeditació (Centre Nacional de Salut Complementària i Integrativa)\nMedicaments per a la salut mental (Institut Nacional de Salut Mental)\nProveïdors de salut mental: credencials, serveis oferts i què podeu esperar (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nPsicoteràpies (Institut Nacional de Salut Mental)\nLa tecnologia i el futur del tractament de la salut mental (Institut Nacional de Salut Mental)\nTeràpia i assessorament (Acadèmia Americana de Metges de Família) També a Espanyol\nQuè és la psiquiatria? (Associació Americana de Psiquiatria)\nMalaltia mental i família: reconeixement de senyals d’advertència i com fer front (Mental Health America)\nQuè han de saber les persones en recuperació sobre el benestar (Administració de serveis d'abús de substàncies i salut mental) També a Espanyol\nSalut mental: superació de l’estigma de la malaltia mental (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nDirectrius d’avanç psiquiàtric: Introducció (Centre de recursos nacionals sobre directrius avançades psiquiàtriques)\nSalut Mental Rural (Centre d'informació sanitària rural)\nPrendre mesures contra l’hepatitis C: per a persones en recuperació de malalties mentals o addiccions (Administració de serveis d'abús de substàncies i salut mental)-PDF\nDiscinesia tardana (NOSALTRES)\nTrastorn dismòrfic corporal (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nTrastorn de despersonalització-desrealització (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nTrastorns disociatius (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nTrastorn factici (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nHipocondris (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques)\nTrastorn explosiu intermitent (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nKleptomania (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nSímptoma somàtic i trastorns relacionats (Acadèmia Americana de Metges de Família) També a Espanyol\nQuina diferència hi ha entre l'estrès normal i un trastorn de l'ajust? (Fundació Mayo per a l'Educació i la Investigació Mèdiques) També a Espanyol\nSíndrome de Perry: MedlinePlus Genetics (Biblioteca Nacional de Medicina)\nCentre de detecció de salut mental (Depressió i Aliança de Suport Bipolar)\nEquitat en salut conductual (Administració de serveis d'abús de substàncies i salut mental)\nFastStats: salut mental (Centre Nacional d'Estadístiques de Salut)\nMés informació sobre la salut mental (Centres de Control i Prevenció de Malalties)\nEstadístiques de malalties mentals (Institut Nacional de Salut Mental)\nResultats de l'Enquesta nacional sobre consum i consum de drogues del 2013: conclusions de salut mental (Administració de serveis d'abús de substàncies i salut mental)\nAssajos d’investigació clínica i vosaltres: preguntes i respostes (Institut Nacional de Salut Mental) També a Espanyol\nAssaigs clínics: informació per als participants (Institut Nacional de Salut Mental)\nClinicalTrials.gov: Trastorns mentals (Instituts Nacionals de Salut)\nArticle: Associació entre trastorns mentals comuns i qualitat de vida en persones grans ...\nArticle: Educació del personal d’atenció primària basat en l’acceptació i ...\nArticle: La religiositat i la salut mental com a aspectes de la comprensió en l'atenció.\nTrastorns mentals: veure més articles\nDirectori de la branca del districte APA / Associació estatal (Associació Americana de Psiquiatria)\nLocalitzador de serveis de tractament de la salut conductual (Administració de serveis d'abús de substàncies i salut mental)\nCerqueu el vostre NAMI local (NOSALTRES)\nAjuda per a malalties mentals (Institut Nacional de Salut Mental) També a Espanyol\nInstitut Nacional de Salut Mental També a Espanyol\nLocalitzador de psicòlegs (Associació Americana de Psicologia)\nInformació estat per estat (Directives avançades psiquiàtriques) (Centre de recursos nacionals sobre directrius avançades psiquiàtriques)\nAdministració de serveis d’abús de substàncies i salut mental\nSalut mental infantil: tema de salut MedlinePlus (Biblioteca Nacional de Medicina) També a Espanyol\nSalut mental per a adolescents: tema de salut MedlinePlus (Biblioteca Nacional de Medicina) També a Espanyol\nDona i salut mental (Institut Nacional de Salut Mental)\nSalut mental per a adults majors (Biblioteca Nacional de Medicina) També a Espanyol\nAdults grans i salut mental (Institut Nacional de Salut Mental)\nTrastorn de l’ajust (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nTrastorn de la conversió (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nTrastorn d’ansietat per malaltia (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nTrastorn dels símptomes somàtics (Enciclopèdia Mèdica) També a Espanyol\nTrastorn de l’ajust\nSíndrome de Munchausen per representació\nTrastorn dels símptomes somàtics\nSalut mental per a adolescents\nLa principal organització NIH per a la investigació sobreTrastorns mentalsés el Institut Nacional de Salut Mental\nEliminació de l’estigma de la salut mental masculina\npresència de glucosa a l’orina\nproteïna baixa en c-reactiva\nquè significa la pressió arterial sistòlica


La CUP creu que l’Ajuntament mereixia el premi Pritzker 2017 per la Plataforma del Miracle\nRecentment s’ha sabut que el despatx d’arquitectura RCC dels catalans Rafael Aranda, Carme Pigem i Ramon Vilalta han guanyat el premi Pritzker 2017. La CUP de Tarragona considera, sense desmerèixer la feina feta per aquest despatx, que el premi hauria d’haver recaigut en l’Ajuntament de Tarragona.\nDes de la candidatura anticapitalista creuen que el premi, considerat el Nobel d’Arquitectura, hauria d’haver recaigut sobre l’Ajuntament de Tarragona per la trajectòria en els diferents dissenys portats a terme aquestes darreres dècades (Pàrquing Jaume I, la Piscina Olímpica, la Façana Marítima, el Pla de la Budellera…) però molt especialment pel projecte de la Plataforma del Miracle.\nI és que també recentment s’ha sabut que l’Ajuntament estudia la possibilitat de reobrir la Plataforma després de quatre anys tancada i que el Ple Municipal aprovés el 2014 per unanimitat el seu enderrocament. Els independentistes són del parer que la Plataforma és un motiu de pes suficient (12.000 tones de formigó) per guanyar aquest prestigiós premi ja sigui per la seva polivalència, funcionalitat, integració en el paisatge, preservació de l’ecosistema… i que ha contribuït de forma especial a un enriquiment de la humanitat.\nSi bé fins ara els premis sempre han recaigut en arquitectes o despatxos d’arquitectes, la CUP trobaria oportú que aquest premi ideat per la Fundació Hyatt obrís el guardonats a entitats o ens públics per tal que l’Ajuntament hi pogués optar.\nPer últim, afirmen que si aquest any 2017 no s’ha pogut recollir el premi potser es podria fer el 2018 ja que un ajornament d’un any hauria de donar més possibilitats d’èxit.\n7 de març del 2017\nTarragona, Països Catalans\nAmnistia Internacional demana que es posi fi ‘immediatament’ a l’empresonament de Sànchez i Cuixart


Granero valora la iniciativa com un èxit de conscienciació ecològica\nLa primera campanya de conscienciació ecològica Placejant, impulsada des de la regidoria d’Infraestructura Verda de l’Ajuntament de Castelló, ha reunit a més de 700 persones. Per a Isabel Granero, la responsable de l’àrea, la iniciativa ha sigut un èxit. Centenars de castellonencs han acudit a les places i parcs de la ciutat durant tres caps de setmana. Allí, els assistents han aprés a cuidar espais verds com El Primer Molí i el parc de la Serra d’Espadà.\nEl principal objectiu de Placejant ha sigut sensibilitzar als participants a través d’activitats lúdiques. Especialment als més xicotets, per als qui s’han oferit tot tipus de jocs i tallers. L’èxit d’assistència s’explica, d’acord amb Granero, per plantejar la conscienciació com un joc en el qual participen tots els membres de la família. «Implicar les futures generacions és vital per a construir un futur més sostenible», ha explicat.\nAl llarg de tres setmanes, Placejant ha visitat diferents enclavaments verds de Castelló. La regidoria d’Infraestructura Verda ha portat les seues activitats a places com a Doctor Marañón, Carmen Albert, Major i Fadrell, així com a parcs com el de la Serra d’Espadà i el Primer Vaig moldre. Segons Granero, «Placejant ha servit per a connectar i cohesionar a la ciutat a través dels seus parcs».\nLa edila confia en aquestes campanyes com a motor de conscienciació ecològica. Per això, Granero ha afirmat que el Govern municipal continuarà impulsant iniciatives similars «per a involucrar a les veïnes i veïns de totes les edats en el projecte d’una Castelló més verda». Es tracta d’un dels eixos principals del Acord de Fadrell, en el qual els signants van defensar la necessitat de posar als més xicotets en el centre de la preservació del medi ambient.\nTags: Ajuntament de CastellóIsabel GraneroPlacejant