Cap Vermell - Entrevista a Arnau Serra. 10 anys a l'escenari gabellí\nEntrevista a Arnau Serra. 10 anys a l'escenari gabellí\n"El teatre d'aficionats és fet per la gent del poble i per al poble... És una cosa molt local i quan surts del mateix poble, ja perd interès".\n"Dramatitzar ajuda sempre a desenvolupar la imaginació, estimula l'espontaneïtat i ens manté atents. Paral·lelament, també ajuda a desenvolupar la sensibilitat i la capacitat de percepció.\n"...veig pocs esforços per part de les administracions públiques per reforçar-les. La cultura en general sempre s'ha vist com una despesa, no com una inversió. Mentre no canviem aquesta visió, anam malament".\nArnau Serra és el dinamitzador teatral més important del municipi. I no sols de Capdepera, també de son Servera. Al llarg dels anys ha estabilitzat diversos grups de teatre: d'adults, joves i infants. Fa 10 anys que tornà a Capdepera després d'haver estudiat "cine"... Acaba un altre curs i ja pensa en el següent. Home afable, entenedor i de bon tracte. No li agraden les etiquetes, i per tant no es considera director, ni dramaturg, ni professor, ni constructor de decorats. Però fa tot això i amb molta passió. Teníem una conversa pendent desde fa molt de temps, però la confiança... Som-hi!\n- Quina valoració en fas d'aquests 10 anys? Allò que més t'ha satisfet... i el que menys?\n- En aspectes generals, molt positiu. Ha crescut el nombre de participants i de totes les edats. Hem aconseguit gent que mai havia anat al teatre, ara està pendent de la programació i acudeix a la cita. Del que estic més content és que els nins que s'eduquen a través del teatre, són futurs espectadors. I del que menys...que a Capdepera no haguem aconseguit un grup estable d'infantil. Els nins i nines comencen teatre a partir dels sis anys. Sí tot va bé, enguany treballarem perquè surti un grup de 3 a 5 anys. És bona edat per començar a jugar fent teatre.\n- Què ha de tenir un director per aconseguir estrenar una obra d'infants o d'afeccionats?\n- Molta paciència. (rialles) La feina per mi és la mateixa. Jo li don la mateixa importància a una obra d'adults com a una de nins, per què entenc que per qui actua, és el seu moment i vol esforçar-se al màxim. Per això, acostum a escriure bastants obres, perquè és molt difícil trobar obres corals per a grups tants nombrosos. Sempre intent que cada un dels integrants, tengui el mateix pes. Que tots se sentin peces claus perquè tot encaixi a la perfecció.\n- El director teatral és el màxim poder en l'àmbit escenogràfic? Més que de cine?\n- El màxim poder sempre és el productor, el que posa els doblers. Tant en el món teatral com en el cinematogràfic. Evidentment, segons el prestigi del director, el productor li donarà més llibertat o no. Aquí ja entren les negociacions.\nDe totes maneres, en les produccions cinematogràfiques hi ha més departaments que hi participen i per tant els equips de feina són molt nombrosos.\nEn certa manera aquest és un dels motius per què em vaig desvincular del món del cine. El teatre, en l'àmbit que jo faig feina, tot és més artesanal, per dir-ho de qualque manera. No tenc a cap productor que em trepitja els talons. Jo assumeixo els riscos i això de vegades són encerts però en altres, errors. En el cine, les produccions en què vaig participar, no em vaig sentir realitzat creativament. El teatre m'omple en tots els sentits.\n- Per cert, t'has oblidat del cine o penses tornar-hi qualque dia?\n- De moment el teatre no em deixa temps per dedicar-me a res més. Però mai se sap el que passarà el dia de demà. A mi em continua fascinant el món audiovisual. De fet, sempre intent fer qualque coseta, com per exemple els tràilers de les obres o a la darrera obra del grup d'adults vàrem integrar el vídeo en directe. Jo mai tanc portes. Si qualque dia surt la possibilitat de tornar a fer cine, per què no?\n- Com és el món del teatre afeccionat?\n- És limitat. El teatre d'aficionats és fet per la gent del poble i per al poble. Després de les estrenes, sempre sorgeix el debat d'intentar anar altres pobles, i jo sempre els hi trec del cap. És una cosa molt local i quan surts del mateix poble, ja perd interès.\n- També has dirigit espectacles professionals, quina diferència hi ha?\n- Per a mi poca. Jo intent que els meus muntatges siguin els més professionals possibles. No ens oblidem que les representacions que fem, vendrien a ser com a un final de curs. Una mostra dels coneixements que han assolit els alumnes durant el curs. Per tant, en el món d'aficionats sempre et trobaràs que no tothom està al mateix nivell, ja que cada un té la seva pròpia evolució. Quan et mous en el món professional, tu com a director, tries els actors o fas un càsting. En el meu cas, el que faig és compondre un elenc que ja em ve donat de primer moment i engirgolar-ho perquè els diferents nivells no em desequilibrin el resultat final.\n- La màxima satisfacció és quan els actors i actrius d'un grup es tornen a apuntar l'any següent?\n- Evidentment. Un actor o una actriu es forja trepitjant l'escenari. Els anys d'experiència es noten. Per a mi, quan una alumna o un alumne fa tres o quatre anys seguits que actua, és quan comença a ser interessant la forma en què es mou per l'escenari.\n- Quantes obres has escrit en 10 anys? No és un gran esforç escriure i adaptar les obres a un grup? No seria més fàcil adaptar-les de les que ja hi ha?\n- De moment n'he escrites 47 i adaptades 39, tampoc hi ha molta diferència. Com he dit abans, m'agrada que les obres siguin corals i és molt difícil trobar obres d'altres autors que encaixin amb els components que formen aquell grup, recordem que els grups acostumen a ser de 12-15 persones i qualque any han arribat a ser 18!\n- Les veurem qualque dia publicades?\n- Per què no? M'agradaria, però encara consider que no estan a l'alçada.\n- L'etern dilema: comèdia o drama? (i perquè)\n- Drama! Sense cap dubte. Fer comèdia és molt difícil, tant d'escriure com dirigir-la. Em sent més còmode fent drama. De fet, amb el grup d'adults vàrem estar bastants d'anys a fer una comèdia. No m'atrevia.\nPerò també he de dir que si la comèdia surt bé, és més gratificant. Sentir riure al públic és la millor recompensa.\nEl públic en general, sempre prefereix les comèdies, i més ara. Ja basten les penúries que tenim en el nostre dia a dia.\n- Parla'ns dels grups de teatre que ara mateix dus a Capdepera:\nTaller de teatre d'adults: Enguany han interpretat l'obra talQual. Tenia ganes de mostrar el que es viu entre bambolines. Evidentment d'una manera molt exagerada, no tenia res a veure amb la realitat. Però aprofitant que el grup complia 10 anys, vaig explicar coses al públic a través del personatge de la directora.\nCentre Jove 1: 6 nines d'entre 6 i 8 anys. Feren l'obra El llibre màgic.\nCentre Jove 2: 8 nins i nines d'entre 9 i 12 anys. Varen fer l'obra Mans enlaire.\nCentre Jove ESO: 10 joves d'entre 13 i 16 anys. Interpretaren l'obra Hospitalari.\nCentre Jove majors de 18: El grup més veterà del centre jove. Interpretaren Musa. Una obra molt intensa. Vàrem fer una feinada, però va valer molt la pena i el públic ho va valorar molt positivament. Crec que ha estat la gran sorpresa d'aquest curs.\nEn general, tots els grups del Centre Jove enguany han minvat el nombre de participants. Recordem que a principi de curs, hi havia certa incertesa en poder realitzar extraescolars. Esperem que l'any que ve puguem tornar un poc més a la normalitat.\nTeatre musical: Un any molt difícil per fer musical. Reescrivírem el musical que havíem d'interpretar el curs passat i que per culpa de la COVID no es pogué dur a terme. Per mi, el teatre musical té l'atractiu que es mesclen dues generacions: els adults i els infants. Això per mi és molt interessant, ja que em dona la possibilitat de poder contar altre tipus d'història. Però enguany amb les restriccions no es podien mesclar i per acabar de rematar-ho, havien de cantar amb mascareta. Varen fer Maletes, un musical de musicals.\n- Tens totes les obres enregistrades? No seria un bon moment per fer una mostra exposició d'aquests 10 anys?\n- No tenc cap obra enregistrada. I si qualcú l'ha enregistrat, jo no la tenc. El teatre no està fet per ser gravat. Per a mi, el teatre a través d'una pantalla, perd tota l'essència. Preferesc quedar-me amb el record de les sensacions del directe.\nLa veritat és que tenc molt de material per muntar una exposició. Però no sé si ara és bon moment. Tenc molts projectes pendents i no li podria dedicar tot el temps que m'agradaria. Jo si faig una cosa, la vull fer ben feta. Potser podem esperar a fer-la als 15 o 20 anys, encara tendré més material (rialles).\n- Capdepera, Son Servera, Manacor... Teatralment, quines diferències hi ha? On t'has sentit més còmode?\n- Indiscutiblement a Manacor hi ha molta diferència, quan a infraestructura, com també el fet que el teatre allà està molt arrelat. Pràcticament a totes les escoles de Manacor fan teatre des d'infantil, i això es nota.\nA Son Severa ho visc d'una manera molt especial. Allà tenc més d'un centenar d'alumnes, des de 3 fins a gairebé 90 anys. El que m'agrada de Son Severa és que tot forma part del mateix projecte. En canvi a Capdepera el teatre musical és de l'escola de música, els grups del centre jove per una altra banda i el grup dels adults que és un projecte propi. No està unificat com en el cas de Son Servera.\n- Quina importància creus que té el teatre com a formació?\n- El teatre té un component pedagògic i educatiu transcendent i, a banda de la faceta estrictament d'aprenentatge teatral, també es potencien les habilitats socials, la interacció amb els companys i el treball en equip.\nDramatitzar ajuda sempre a desenvolupar la imaginació, estimula l'espontaneïtat i ens manté atents. Paral·lelament, també ajuda a desenvolupar la sensibilitat i la capacitat de percepció.\nPer altra banda, un dels beneficis del teatre és que representar a una altra persona, és a dir, a un personatge, ens ajuda a superar les nostres pors i complexos, ja que qui actua no és ell mateix.\n- I tu, no t'animes a pujar a l'escenari? (rialles)\n- De moment em sent més còmode entre bambolines. Encara que no vos ho cregueu, fins i tot em fa vergonya sortir a saludar. No m'agrada exposar-me en públic. Així que per ara, no crec que em vegeu actuar.\n- Com analitzes l'escena illenca i la gabellina des del punt de vista educatiu? Quin és el panorama teatral on som? Quines són les mancances que hi veus ...i també els punts forts?\n- En primer lloc, crec que el teatre s'hauria d'instaurar a les escoles públiques com una signatura més. Com he mencionat abans, el teatre és molt beneficiós i ajuda en el creixement personal dels infants. A part, també seria una manera d'incentivar a la gent que anés al teatre. En general, crec que aquest art és desconegut per a molta gent. M'he trobat bastants casos de gent que no anava al teatre, i per compromís quan va anar-hi a veure qualque familiar es va sorprendre. Repeteixen.\nPer altra banda, la cultura sempre surt molt perjudicada en totes les crisis. Això fa que la indústria s'hagi de reinventar. En certa manera, això és bo, perquè sorgeixen nous formats, nous llenguatges, nous espais. Però veig pocs esforços per part de les administracions públiques per reforçar-les. La cultura en general sempre s'ha vist com una despesa, no com una inversió. Mentre no canviem aquesta visió, anam malament.\nCrec que el plat fort que tenim a les Balears són les produccions petites. Les que necessiten pocs recursos, poc pressupost. En certa manera, les nostres produccions no poden tenir un llarg recorregut, estam molt limitats. Excepte qualque producció puntera que acaba viatjant a la península.\nParla'ns d'aquesta obra de microteatre que prepares per les festes del Carme i on fas referència a Cap Vermell....\nLa peça que estam preparant és sobre en Joan Rai a partir de varis dels seus textos que publicà a Cap Vermell els anys vuitanta. La interpretarà en Marc Bibiloni. Ja fa temps que tenia ganes de fer qualque cosa sobre en Rai, però mai trobava l'ocasió. Evidentment quinze minuts no donen per molta cosa, però potser això derivi a un projecte un poquet més gros. Ja veurem.\nPer part meva, res més. Agrair-vos la difusió que ens heu fet al llarg de tots aquests anys. Per ser-hi sempre! Mil gràcies.\nSi voleu veure, fil per randa, tot el que fa, disposa d'una pàgina web molt completa i que ho paga visistar-la: https://www.arnauserra.com/


Una moneda a l'aire decideix un regidor a Olivella: CUP o Ciutadans? | L'Alerta Canal\nCiutadans CUP Eleccions Eleccions Municipals Noticies fa 3 anys\nUna moneda a l’aire decideix un regidor a Olivella: CUP o Ciutadans?\nLlançant una moneda a l’aire. D’aquesta manera és com el poble d’Olivella (Garraf) ha desencallat l’empat entre la CUP i Ciutadans. La Junta Electoral de la zona de Vilanova i la Geltrú va recomptar, de nou ahir, els vots d’aquest municipi i va confirmar que les dues formacions empataven amb 93 vots i que calia […]\nLlançant una moneda a l’aire. D’aquesta manera és com el poble d’Olivella (Garraf) ha desencallat l’empat entre la CUP i Ciutadans. La Junta Electoral de la zona de Vilanova i la Geltrú va recomptar, de nou ahir, els vots d’aquest municipi i va confirmar que les dues formacions empataven amb 93 vots i que calia desempatar per veure quina de les dues formacions obtenia, finalment, representació en el plenari.\nLa CUP apostava per ‘Cara’, després de consultar-ho amb els seus seguidors, però finalment ha sortit ‘creu’, donant representació a la formació d’Albert Rivera. No caldrà fer un altre sorteig per triar alcalde, ja que el PSC governarà amb majoria absoluta, amb 6 dels 11 regidors i l’oposició quedarà formada per ERC amb dos regidors i Junts per Olivella, Independents per Olivella, i Ciutadans, amb un representant.\nÉs seriós triar un regidor amb una moneda a l’aire?\nSegons la Llei Orgànica de Règim Electoral General (LOREG), la manera de resoldre qualsevol empat és mitjançant un sorteig. D’aquesta manera, un jutge ha estat l’encarregat de llançar la moneda a l’aire en presència dels membres de les dues formacions.\nTags: #catalunya #ciutadans #cup #eleccions #eleccions municipals


Títol: La vida aèria\nAutor: Ferran Sáez\nHeus ací l’obra d’un autor que fa gala de tocar diferents instruments antics (i hi compon), llegeix Montaigne i altres clàssics en l’endimoniat francès del segle XVI i és un professor i articulista de llengua esmolada i esmoladíssima. Qualsevol lector, en obrir el seu llibre, podria sentir-hi una certa prevenció. Petulància? Suficiència intel·lectual? No cal patir-hi gaire, en realitat: Ferran Sáez és un tipus dur, sí, però d’aquells que, després, a l’hora de la veritat, amaguen un fons una mica –només una mica, ep!- tendre.\nÉs una llàstima que els dietaris tinguen tan pocs lectors. La gent, òbviament, prefereix llegir novel·les, sobretot d’aquella mena de les que no fan pensar, i que s’engoleixen com les farinetes (“Apreta i engul”, ens hi deia ma mare, amb la cullera davant la boca). Però els bons dietaris, com ocultar-ho, poden ser tan divertits, tan amens, tan variats argumentalment com un relat de ficció. La vida àeria, el nou diari públic de Ferran Sáez, n’és un, d’aquests. Són notes preses entre els anys 2016 i 2018, però sense cap referència a l’actualitat política. I de què s’hi parla? Doncs només de les coses importants: de les sensacions atresorades per un cos que es fa vell, de les idees pròpies i alienes (més enllà de les simplificacions ideològiques), d’alguns records punyents de la infància i la joventut, de les persones que vas coneixent –o desconeixent- cada dia, de la vida ondulant...\nL’anterior dietari de Sáez va ser Estranya forma de vida (2016) i el vaig definir com “un dic sòlid contra el devessall sentimental de la civilització de l’espectacle”. La vida àeria està escrit en el mateix idioma –la ironia- i abunda en les obsessions de l’autor, però amb inflexions absolutament noves: hi emergeix, de sobte, el Sáez més íntim, el més evocatiu, el més mossegat pels efectes del pas del temps. No és un home de mitges tintes: el que li agrada, li agrada molt; el que no li agrada, no li agrada gens.\nEl món de Ferran Sáez és un món d’interiors, et pour cause. Atacat pels acúfens immisericordement, alhora va perdent oïda a poc a poc. “Un sord –escriu- envoltat per la col·lecció privada d’instruments musicals més important de Catalunya”... Potser algunes de les obsessions –la bondat, la fe- que darrerament el neguitegen són només epifenòmens del silenci impossible, o del silenci com a amenaça final.\nAquestes marrades, aquestes petites febleses sense importància, però, no han deixat que Ferran Sáez deixe d’estar en forma com a assagista. De sobte, al fil d’una argumentació, et sorprén amb comparacions d’estirp estellesiana: el ressentiment “com una bafarada de borratxo”, el fracàs “com un oli brut de xurreria”. Té també detalls planians (d’un Pla ben digerit, cosa no tan habitual com sembla) i segueix amb la seua croada contra els tòpics i contra els imbècils. La seua prosa acerada no perdona. I després ja, si cal, ens confessa que prefereix, a Nietzsche, l’Evangeli de Sant Joan (té pebrots, el paio!).\nEstar de tornada de tantes coses, però, li permet projectar una mirada inèdita cap als seus orígens: els primers anys a la Granja d’Escarp (el Segrià), la pèrdua –o la reabsorció- del dialecte, el convenciment íntim que l’única pàtria possible és la cuina materna...\nLa “vida àeria” és la vida dels falciots (que dormen mentre fan cercles i no toquen terra mai) i també la de les flautes, que són els instruments més espirituals. Una divisa lògica n’emergeix: “Intel·ligència, música, passió”. Tota la resta és soroll, és a dir, l’assassinat irreverent del Silenci.\nPublicat per Senyals de fum a 17:56\nEtiquetes de comentaris: Ferran Sáez


Com utilitzar Fondant | l-groop.com\nCom utilitzar Fondant\nEl fondant és una forma de guinda que es pot enrotllar, tallar i embossar fàcilment per decorar pastissos i pastissos. Es pot utilitzar per cobrir un pastís de forma suau o modelat en formes, figures, lletres, números i dissenys. Treballar amb fondant és complicat fins i tot per a forners amb experiència, però podeu exercir les vostres habilitats de modelar fondant per millorar amb el temps.\nCobrir una coca amb fondant\nApliqueu una capa de molla a la coca perquè el fondant quedi a la superfície. Feu la guinda de la manera més uniforme possible, mantenint el recobriment al voltant - de polzada (0,64–1,27 cm) de gruix a la part superior i lateral dels pastissos. Intenta que el gelat sigui el més suau possible perquè no hi hagi cops o crestes quan afegiu el fondant. \nEn general, la guinda no ha de tenir un aspecte perfecte, ja que realment la gent no podrà veure-la quan mira el pastís. Sempre que tingui gust deliciós, el vostre pastís serà fantàstic!\nAmassem el fondant fins que sigui suau i flexible. Treballar el fondant polvoritzat entre les mans i la superfície del taulell. Premeu, tireu, premeu i enrotlleu la massa per escalfar-la i faciliteu-la. Si utilitzeu fondant comprat a la botiga, comproveu l’embalatge per veure aproximadament quant de temps heu de pastar la guinda. \nQuan el fondant estigui a punt, serà càlid i fàcil d’estirar. Si és suau i enganxós, deixeu-ho endurir i proveu-ho de pastar de nou per aconseguir-lo amb la consistència perfecta.\nEnrotlleu el fondant amb un passador. Quan el fondant sigui flexible, enrotlleu-lo en un full prou gran com per cobrir la part superior i els costats del pastís. Feu el full al voltant 1,9 cm de polzada de gruix de manera que no es trenqui ni es trenqui quan el manegeu. No oblideu colar el fondant i enrotllar els dos costats per assegurar-vos que quedin suaus. \nSi voleu assegurar-vos que el fondant té una amplada uniforme, utilitzeu un enganxador separador al vostre rotlle o configureu barres separadores a la vostra àrea de treball abans de començar a enrotllar-lo. Aquests mantindran el passador a una alçada i evitaran caigudes i buidatges a la guinda.\nApoqueu la làmina de fondant sobre el passador per transportar-la. Assegureu-vos que la coca estigui completament fresca i, a continuació, utilitzeu les mans per aixecar amb cura el fondant sobre el seu rotlle. Proveu d’embolicar-lo lleugerament al passador, si és possible, de manera que no s’arrugui. Agafeu el passador amb una mà i recolzeu les vores penjants del fondant amb l’altra. \nSi s’utilitza un passador, es facilitarà l’aplicació del fondant al pastís. Si no teniu disponible un passador, podeu utilitzar qualsevol objecte cilíndric llis, com un gerro o tassa alta.\nEscorreu el fondant a la part superior del pastís. Sujeteu el passador al costat de la part superior del pastís de manera que una part del fondant quedi penjat per un costat del pastís. A continuació, enrotlleu lentament el passador fins al costat descobert del pastís, desplegant el fondant de manera que cobreixi de forma fluixa els costats i topeu tot el voltant del pastís. \nQuan l'escorreu, el fondant ha de quedar suau al llarg de la part superior i soltar-se pels costats del pastís.\nUtilitzeu les mans i un suau per adherir el fondant a la guinda. Començant per la part superior del pastís, fregueu la forma més suau del fondant amb una lleugera pressió per eliminar cap bombolla i assegureu-vos que quedi enganxada a la guinda. A continuació, estireu lleugerament el fondant dels costats del pastís i utilitzeu les mans per allisar-lo pels costats de manera que no hi hagi plecs ni crestes. Recordeu que passeu pels costats del pastís amb l'eina de suavització per assegurar-vos que tot està pla. \nTingueu cura de no tirar massa fort sobre el fondant, o es pot esquinçar. Estireu el fondant suaument perquè pugueu suavitzar-lo acuradament sense arrugar-lo.\nRetalleu l'excés de fondant al voltant de la base del pastís. Utilitzeu un tallador de fondant especial o un tallador de pizza per rodar per la vora inferior del pastís. Tireu l'excés de fondant de manera que tingueu una línia neta i llisa on els costats del pastís es trobin amb la safata o el plat. Treballeu en seccions petites alhora per assegurar-vos que no traieu el fondant del gelat. \nSi teniu alguns rastells a la vora inferior del pastís, el podeu allanar amb cura amb els dits.\nUtilitzeu un tallador de galetes per fer formes senzilles, com els cors i les flors. Un cop tingueu un full de fondant, simplement premeu el tallador de galetes al full i aixequeu-lo suaument. Proveu d’espaisar les formes del tallador de galetes el més juntes possibles per evitar malgastar fondant, treballant en files per utilitzar-lo el màxim possible. \nSi la forma es troba dins del tallador, premeu-la suaument sobre el taulell amb els dits o la part posterior d’un pinzell.\nSi la forma segueix en el fondant, aixequeu-la i agafeu-la per deixar-la de banda.\nAquestes formes són ideals per decorar la superfície d’un pastís.\nEnrotllau fons de fondant en formes 3D a les mans per fer figures. Esquinça o talla un tros de fondant amassat i utilitza les mans per donar-li forma. Proveu de fer una bola senzilla per a la base de la forma i feu una volta a la bola per afegir més formes per formar la figura. Utilitzeu eines per afegir textura per fer-la realista. \nAmb una mica de pràctica, és bastant fàcil fer flors fondants i fins i tot animals o dibuixos animats.\nPremeu fondant en motlles per fer formes 3D uniformes. Enrotlleu el fondant fins que tingui aproximadament la mateixa mida i forma que el motlle que feu servir. A continuació, empenyem fermament el fondant cap al motlle i suavitzem el llom. Utilitzeu amb cura un ganivet per tal de tallar el sucre i fer que el fondant s'enrosseixi amb el motlle. Per eliminar-lo, empenyem per la part exterior del motlle o puntegeu el motlle a la taula. \nSi el fondant és enganxós, polsegeu la part interna del motlle amb sucre en pols per facilitar-ne l’eliminació.\nRaspalleu el vodka a la coca perquè el fondant s’enganxi a la zona desitjada. Si bé el fondant és enganxós de forma natural, el vodka ajuda a la guinda per mantenir-se al seu lloc. Utilitzeu un pinzell net per aplicar aplicacions petites a les zones on enganxeu les decoracions de fondant just abans de col·locar-les al pastís. \nTot i que el pastís ja tingui un revestiment de molla de gelat o altres decoracions, això ajudarà a que el fondant es mantingui al seu lloc durant el temps que calgui.\nSi no voleu consumir alcohol per enganxar el fondant, podeu utilitzar petites gotes de gel de gel o aigua.\nEvitar problemes comuns\nCoeu les mans en la maça de blat de moro abans de manipular fondant per no deixar empremtes dactilars. Si no teniu farina de blat de moro disponible, utilitzeu sucre en pols. Després, utilitzeu les mans per allisar i donar forma al fondant sense deixar empremtes dactilars. \nUn cop suavitzat el fondant, podeu treure la pols de maíz amb una tovallola de paper neta o fins i tot amb un pinzell suau i sec.\nNetegeu el fondant amb sucre en pols per evitar que s’enganxi a les superfícies. Aboqueu una petita quantitat de sucre en pols sobre el fondant i esteneu un recobriment lleuger sobre la superfície de treball. Utilitzeu un raspall o les mans per revestir la bola de fondant i el taulell. La fondant està feta de sucre, de manera que afegir-hi una mica més no canviarà ni el sabor ni la textura. \nSi trobeu que el fondant s'enganxa a la superfície mentre treballeu, podeu afegir més sucre en pols.\nAlternativament, podeu utilitzar una lleugera polsada de midó de blat de moro per al mateix efecte. Tanmateix, no podreu aplicar més farina de blat de moro després de l'aplicació inicial, ja que pot donar al fondant una textura grana.\nManteniu l’excés de fondant embolicat en plàstic per evitar que s’assequin i s’enfonsin. Si es deixa fondant a l’aire massa temps, s’endureix i sortirà malament. Amassem el màxim de fondant que puguis fer servir entre 30 i 45 minuts i embolcallar la resta en plàstic per mantenir-lo humit i net. Quan el fondant s’endureixi, no podreu utilitzar-lo. \nAlgunes persones mantenen el fondant en contenidors hermètics i els emmagatzemen a la nevera mentre treballen. Si ho feu, potser haureu de pastar un llarg període de temps.\nRepareu petites llàgrimes en el fondant escurçant escurces a la zona. Coeu 1-2 dits en una petita quantitat d'escurçament, i després executeu-los al llarg de la llàgrima. Utilitzeu els dits per ajuntar lleugerament el fondant i suavitzar-lo. Això ajudarà a reparar el forat i evitarà que esquinci més. \nNo utilitzeu mai aigua per arreglar una llàgrima, ja que pot fer que el sucre del fondant es dissolgui, empitjorant la llàgrima.\nPuc congelar fondant no utilitzat una altra vegada?\nTapeu-lo en embolcall de plàstic i guardeu-lo a la nevera fins a una setmana. .\nNecessiteu afegir buttercream al fondant?\nNo, no cal afegir crema de mantega al fondant, però és una bona idea repartir una capa molt fina abans de posar fondant a sobre. D’aquesta manera s’elimina la molla i aportarà una mica més de sabor.\nQuins són alguns usos per a la refrigeració de Fondant?\nSovint s’utilitza per obtenir un gelat perfectament suau per a un pastís. També s’utilitza per fer cintes, flors, petits detalls, etc., per a pastissos i magdalenes.\nLes meves figures fondants semblen que es fonen al cap d’unes hores. Què estic fent malament?\nÉs possible que la vostra elevació sigui massa elevada, que la treballeu massa o que hagueu d’afegir més sucre de rebosteria.\nPuc fer servir fondant a sobre d’un pastís d’àngel?\nPuc donar forma de fondant sense haver de posar una estructura al seu interior?\nVostè pot intentar; tanmateix, pot ser més difícil i es pot esfondrar mentre s’asseca si és buit.\nTingueu paciència quan treballeu amb fondant. Al principi, pot resultar complicat, però podeu començar fàcilment si teniu una llàgrima o un esquinç a la guinda.\nRentar-se sempre les mans i treballar en una superfície neta. Fondant recollirà petites brutícies i restes molt fàcilment.\nCom gelar un pastísCom fer el farcit de mantegaCom fer les gelades fredesCom fer fonsCom fer glaçadesCom fer gel sense sucre glaçCom fer una gelada senzilla de cinc minutsCom millorar el desbrossament de botigues que es compra a la botigaCom preparar la crema per a la cocaCom emmagatzemar el gelat de ButtercreamCom engrossir la gelada de formatge


Iemen, un infern per als infants\nDijous, 20/09/2018 - 16:34\nHaver d’escollir entre portar el fill a l’hospital perquè pateix desnutrició aguda o donar menjar a la resta de la família. Aquesta és la dura realitat que viuen moltes famílies al Iemen. El conflicte, que s’ha agreujat aquestes últimes setmanes, ha fet que els preus dels aliments i el combustible s’hagin disparat a tot el país. Això significa que menjar o pagar el transport per anar als centres hospitalaris és un luxe que molts no poden permetre’s. El preu dels aliments ha arribat a duplicar-se en algunes parts del país en qüestió de dies i els combustibles bàsics com la gasolina, dièsel i gas per cuinar han augmentat un 25% en un any.\nAquesta situació afecta tot el país, però els que més pateixen, com sempre, són els més petits. Més de 5 milions de nens i nenes estan en risc de patir fam. Més de dos terços, el 64,5% de la població del Iemen, no saben quan serà el seu pròxim àpat. Si s’interrompés el subministrament d’aliments i combustible que arriba a través del port de Hodeida, hi podria haver una escalada d’inanició sense precedents i, segons les Nacions Unides, podria provocar una de les pitjors crisis de fam en la història.\nEl cert és que el port de Hodeida és la principal porta d’entrada de les importacions i de l’ajuda humanitària que rep el 80% de la població iemenita. Tot i que de moment hi ha provisions d’aliments al mercat, els preus són desorbitats i les famílies no poden permetre’s coses tan bàsiques com el pa, llet o ous. Això empitjora la seva situació que ja per si mateixa és molt precària. Segons una recent enquesta de l’ONU, un 98% de les llars van dir que els aliments era la seva principal despesa, i un 93% va explicar que el seu principal desafiament és el preu de les matèries primeres.\nPel que fa a nutrició infantil la dada és aterridora: la meitat dels nens i nenes al Iemen tenen retard en el creixement i un de cada vint nens menors de cinc anys pateix desnutrició aguda greu. Milions de nens i nenes no saben quan serà el seu pròxim àpat. A més, els nens amb desnutrició greu tenen 12 vegades més probabilitats de morir a causa de malalties prevenibles, com la pneumònia, el xarampió, el còlera o la diftèria.\n“La vida ha canviat molt durant la guerra. El més difícil per a la meva família és l’augment dels preus. Fins i tot si aconsegueixo trobar feina, el cost dels aliments és massa alt. Solíem menjar carn i peix, però ara només puc pagar el pa, així que això és el que mengem,” diu l’Omar, pare d’una nena de 10 mesos. Pa, pa i només pa. Això és el mengen, quan poden, ja que de vegades passen dos dies sencers sense ingerir res. La seva filla, l’Amara, va caure malalta amb signes de desnutrició i ara prova de recuperar-se.\nPerò com ella hi ha milers de nens i nenes que lluiten diàriament per sobreviure a aquesta situació. El Mansur té només 14 mesos i pateix desnutrició aguda greu perquè la seva família no pot pagar els aliments que necessita. Van vendre la seva terra per sobreviure a aquesta crisi, però la crisi és la que està acabant amb ells. La família s’alimenta només de la llet que dona el bestiar del seu veí i algunes vegades, amb una mica de pa.\nLa gana, les malalties, les bombes... són tantes les amenaces que pateixen els nens al Iemen que un es pregunta: ¿Com serà el futur de l’Amara i el Mansur i de tots els nens i nenes si aquesta guerra no acaba? O potser la pregunta més adequada seria: ¿Tindran un futur?


La Coordinadora d'Entitats de Castellbell i El Vilar per la Marató recapta 691,51€ - Castellvilarenc.info\nText : Coordinadora de la Marató\nAquest cap de setmana, s´ha celebrat a Castellbell i el Vilar, les activitats adreçades a la marató de TV3, que com cada any organitza «la coordinadora d´entitats per la marató«.\nLes activitats van començar dissabte al matí amb una caminada orientativa i al camp de futbol, els equips de futbol base del Centre d’Esports Castellbell, feien els seus partits i els assistents voluntariament havien de posar diners a una guardiola .\nEls actes han continuat el diumenge, amb la tradicional caminada cap a l’escletxa, que des de primeres hores del matí han sortit des de l’esglèsia del Vilar i han caminat fins a l’escletxa per col·locar el pessebre; una cinquantena de caminaires hi han participat i han seguit el camí fins a La Bauma.\nAllà han estat rebuts pels membres de l´Agrupació de Bastoners, que han fet varies Ballades, a més «La Troca« ha fet un taller de manualitats de nadal com unes garlandes fetes amb càpsules de càfe, també figures nadalenques de cartró.\nTambe les dones de «Gent Activa» han ofert\nuna escudella popular, que ha estat boníssima i que ha agradat tant als que arribaven a la caminada, com als assistents .\nFinalment la coordinadora d’entitats per la marató, ha fet un sorteig de 3 paneres, i tot seguit, s’han enlairat uns globus.\nMentre aixó passava a la Bauma, al camp municipal d’esports, els Veterans i després els infantils del CE Castellbell, han fet els seus partits de futbol. A la tarda, a l’antiga Biblioteca del Borràs, l’Agrupació de Bastoners, han fet una minidisco infantil, amb crispetes, i refrescos per tots als assisents.\nVal a dir que els alumnes del SI Bages Sud, van fer un mural dedicat a la marató d’enguany .\nPer acabar la recaptació final, que anirà destinada a la marató de TV3, aquest any la xifra recollida ha estat de: 691,51€.\nVolem agraïr a totes les entitats i comerços que han col.laborat en aquesta festa, ja que sense ells no hauria estat possible i esperem que l’any vinent poguem tornar i poder ajudar a la marató de TV3\nGràcies a tots per fer pujar el marcador!!!


C-62, l’eix a mig acabar que ara veu el final - Regió7\nC-62, l’eix a mig acabar que ara veu el final\nLa creació de la nova variant de Sagàs suposarà el punt final per a una carretera que haurà trigat més de 10 anys a enllestir-se\nSagàs | 26·01·22 | 06:25 | Actualitzat a les 07:43\nPunt on comença el tram de 2,5 quilòmetres que falta per completar l’eix | GUILLEM CAMPS\nLa culminació de la C-62 és una mica més a prop. Gairebé 13 anys després de l’inici de les obres, i nou des que van finalitzar, ara el conegut com a eix del Lluçanès encara l’última fase: la variant de Sagàs, segons va anunciar el cap de setmana passat el vicepresident de la Generalitat i conseller de Polítiques Digitals i Territori, Jordi Puigneró, en una visita a Prats de Lluçanès. Alcaldes berguedans celebren l’anunci, i recalquen la importància de la C-62 per facilitar la comunicació dels berguedans amb Osona, i a l’inrevés.\nSegons la Generalitat, les obres, en un tram de 2,6 quilòmetres es licitaran a finals d’aquest any i arrancaran, si es compleixen els terminis, abans d’acabar el 2023. La C-62 comprèn un traçat de 34 quilòmetres que enllacen l’Eix del Llobregat-a l’alçada de Gironella i Olvan- amb l’eix Transversal, -a Sant Bartomeu del Grau.\nLa via passa per diferents pobles del Berguedà i el Lluçanès. És la principal via de connexió pels habitants de la zona i facilita la mobilitat entre el Berguedà i Osona i les seves capitals, Berga i Vic, que estan a menys de 10 quilòmetres respectivament dels punts de partida de la carretera.\nLa nova carretera, enllestida completament l’any 2013 a l’espera de la nova variant de Sagàs, va suposar deixar enrere un important reguitzell de revolts, i per tant, una notable millora en seguretat i agilitat. Però quedava aquest tram complicat, de dos quilòmetres i mig, més estret i en el qual fins fa poc no hi havia ni tan sols voral. De fet, s’ha de tenir en compte que en els últims anys s’hi han produït diversos accidents -algun d’ells mortal.\n«És un punt on els cotxes corren molt i es forma un embut», destaca a Regió7 l’alcaldessa de Sagàs, Sílvia Triola, que es mostra contenta perquè es pugui desbloquejar el projecte. A més, es tracta d’un tram que passa a pocs metres de cases i explotacions, i on sovint els vehicles de gran tonatge es veuen obligats a aturar-se o a passar molt lents quan coincideixen entre ells.\nEl projecte, que estima el valor de l’obra en poc més de 8 milions d’euros, defineix un traçat alternatiu a l’actual amb la finalitat de disminuir els revolts, unificar l’amplada de la calçada de la C-62 i millorar la comoditat de la conducció. Tal com ha confirmat l’alcaldessa de Sagàs, es preveu revisar i actualitzar el projecte que data del 2018, valorant sobretot criteris mediambientals.\nL’alcalde de Berga, Ivan Sànchez, qualifica l’anunci de la Generalitat com una «molt bona notícia», i posa en valor que «des de que es va obrir aquest eix, a la comarca se li ha obert una nova via de comunicació». A més, recorda que hi ha molts berguedans que treballen a la comarca veïna i osonencs que fan petites escapades al Berguedà.\nEn la mateixa línia s’expressa l’alcalde de Gironella, David Font, que tot i no disposar de dades concretes comenta que en algun comerç de Gironella s’ha notat un augment de clients provinents d’Osona. Respecte a l’anunci, Font es mostra menys eufòric i recorda que «és acabar els deures pendents de fa 10 anys».\nPer la seva banda, el batlle d’Olvan, Sebastià Prat, posa de relleu que la ubicació del polígon comarcal es va pensar en el seu dia per la interconnexió entre la C-16 i C-25 que facilita l’Eix del Lluçanès. «És una infraestructura que ha anat molt bé pel dinamisme econòmic», afirma Prat, que desitja que amb la nova variant es pugui dinamitzar més el polígon. Mentrestant, el president del Consell, Josep Lara, celebra l’anunci perquè «és una carretera amb molt volum de trànsit» i considera que «potser evitarà alguns accidents».\nLa C-62 presenta un trànsit bastant constant tota la setmana. Els dies feiners és freqüentada especialment per camioners, pagesos de la zona, joves del Berguedà que estudien a la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya i població de les dues comarques que es desplaça per raons laborals. En caps de setmana, el trànsit és més variable en funció de l’època de l’any. A l’hivern, s’omple d’osonencs i de gironins que es desplacen al Pirineu per gaudir de la neu. A l’estiu, és una via utilitzada pels berguedans que van a passar les vacances a la Costa Brava.


Treebo Golden Treat Indore Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n13 Professor colony Bhawarkuan Road,Vishnupuri Colony, Navlakha, Indore, Índia, 452001 - Veure al mapa\nBarri Navlakha Nanda Nagar Nanda Nagar Vijay Nagar\nA 164 kilòmetres\nA 3 kilòmetres\nSituat a Navlakha, Treebo Golden Treat és el lloc perfecte per gaudir de Indore i els seus voltants. L'hotel és a del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Treebo Golden Treat és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara armari, tovalloles, penjador de roba, televisió de pantalla plana, mirall per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Treebo Golden Treat és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Indore.\nTots els tipus de viatgers (23) Parelles (7) Viatgers en solitari (6) Famílies amb infants petits (6) Grups (4)


El Sant Hospital de la Seu ja disposa d'un TAC — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Sant Hospital de la Seu ja disposa d'un TAC\nSant Hospital - Radiologia\nLa consellera de Salut, Marina Geli, i el president del Patronat del Sant Hospital, Albert Batalla, han inaugurat aquest matí la nova àrea de diagnòstic per imatge a l'hospital de la Seu.\nLa nova àrea, de 540 m2, triplica la superfície fins ara disponible. Compta amb nou equipament radiològic, que possibilita l'obtenció d’imatges en format digital i que permet la seva fàcil transmissió a distància i emmagatzemament. S’han adquirit un equip de radiologia convencional de suspensió de sostre, un telecomandament, un ecògraf i un arc quirúrgic per renovar els existents fins ara.\nTambé s’ha dotat els servei amb un TAC de 16 corones que evitarà els desplaçaments dels malalts per a la realització d’aquesta prova. La inversió total de les obres i equipament ha estat de 1.900.000 euros. Amb aquests nous equipaments i tecnologia es reforça la capacitat diagnòstica de l’hospital de la Seu d’Urgell.\nDesprés de la inauguració a la Seu, Marina Geli s'ha desplaçat a Organyà. L'alcalde, Antoni Fiol, li ha mostrat els terrenys destinats a la construcció d’un nou consultori mèdic municipal que substituirà l’actual. La consellera ha finalitzat l'estada a la comarca a Oliana, on ha visitat la unitat mòbil de mamografia, que per primer cop presta servei a l’Alt Urgell. Posteriorment, ha presentat les innovacions del Programa de detecció precoç del càncer de mama a l’ajuntament de la localitat.\nLa posada en marxa de la nova àrea del Sant Hospital suposa la finalització de la segona fase de les obres de modernització. En una primera fase es va abordar la remodelació del bloc quirúrgic. Properament s’iniciaran les obres d’ampliació dels serveis d’urgències i admissions, com a tercera i última fase.\nPla de prevenció del càncer de mama\nPer que fa a la prevenció del càncer de mama a l'Alt Pirineu i Aran, la Generalitat ha realitzat uns canvis d’organització. D’una banda, s’han creat unitats de detecció precoç als hospitals de la regió, amb implicació dels serveis d’admissions i radiologia. També s’ha contractat un mamògraf mòbil perquè les dones no hagin de desplaçar-se. Durant l'última quinzena de juliol l'aparell ha visitat per primera vegada el Pont de Suert, Sort, Esterri d’Àneu i Oliana. Aquesta activitat es preveu repetir-la un o dos cops cada any en funció de les necessitats.\nUna altra millora significativa ha estat la utilització d’un programa informàtic que permet agilitar molt els informes mèdics. Les dones que vulguin informació sobre el programa poden adreçar-se a tots els hospitals i centres d’atenció primària del Pirineu i Aran.


Instruments, Expressió Corporal. So i moviment - Artijoc, S.C.C.L\n> Tots els productes>So i moviment\nCaixes de música (63)\nExpresió corporal (68)\n1 a 3 anys (37)\n3 a 5 anys (120)\n5 a 8 anys (119)\n8 a 12 anys (64)\nTATUATGES HOLA ESTIU\nTATUATGES LES JOIES DE FIONA\nTATUATGES BANG BANG\nPARAIGÜES MÀGIC PEIXOS\nPINTURA COLOREJAR PUNTETS\nCALCOMANIA LA FESTA JA ESTÀ AQUÍ\nSo i moviment\nAquesta caixa de música amb precioses il·lustracions conté en la seva tapa un mirall davant el qual gira sobre si mateixa la preciosa rateta màgica al so d'una dolça melodia, només s'obre la caixa. Aquesta bonica caixa amb l'interior de feltre també podrà servir de joier o per a guardar molts tresors. Atemporal, no és només una caixa de música, és un...\nPAL DE PLUJA LA JUNGLE\nPetit pal de pluja de tonalitats clares, perfecte per experimentar amb el soroll i el moviment.\nCÈRCOL DE PLÀSTIC HULA HOOP\nUs atreviu a descobrir què podeu arribar a fer amb un simple cèrcol de 76 cm de diàmetre...? Ja us avisem que avorrir-vos serà impossible! Una gran eina per estimular el joc lliure.\nPAL DE PLUJA BLAU CLASSIC WORLD\nPetit pal de pluja de tonalitats verdes i blaves, perfecte per experimentar amb el soroll i el moviment. Agita-ho i dóna-li la volta. Observa com les boletes de color blau i verd es desplacen per l'interior del pal i creen el suau so de la pluja. El teu nen jugarà amb ell una vegada i una altra!\nPICA-FORT AMB XILÒFON\nEl picafort de fusta amb xilòfon els encanta als infants! Són 2 joguines en 1, per una banda tens un joc de colpejar les boles, que agrada a tots els nens. I a la vegada és un xilòfon. Quan cauen les boles, colpegen el xilòfon fent una agradable melodia que els crida molt l’atenció. És una joguina educativa preciosa d’excel·lent qualitat, amb la que nens...\nXIULET DE FUSTA AMB GLOBUS\nXiulet de fusta amb globus de color. Xiula quan es desinfla el globus.\nCORDA DE SALTAR AMB MÀNEC COLOR\nAmb aquesta preciosa corda no podràs parar de saltar! Corda disponible en cinc colors (groc, blau, verd, vermell i lila), amb mànecs de fusta.\nTROMPETETA TONS MARINS\nTrompeta de fusta pels més petits/es de casa.\nCAIXA DE PERCUSSIÓ ANIMAMBO\nHeus aquí un caixa de percussió per a músics principiants.Robusta i amb boniques il·lustracions en vius colors. Assegut sobre d'ell l'infant explorarà els sons, les intensitats, els ritmes ...\nCAIXETA MUSICAL DE LLEGENDA\nCAIXA DE MÚSICA DRAC\nCAIXA DE MÚSICA FADA DEL BOSC\nCAIXA DE MÚSICA UNICORN\nAgafa la vara de fusta i mou la cinta al ritme de la música perquè faci formes en l'aire. Gaudeix fent les figures i veient els colors de l'arc de sant Martí moure. És perfecte per als petits que els encanti ballar\nA fer soroll! Aquestes boniques trompetes de fusta pintada no solament són divertides sinó que també són perfectes per tocar música. S'adapten bé a la mà i el so agrada tant a infants com a grans.\nTAMBOR DE MÀ\nTambor de mà infantil de colors.\nTambu és un preciós instrument musical ideal per iniciar-se en el fascinant món de la percussió. El seu so és vellutat i estimula la concentració i la relaxació. És un tambor de llengüetes, de llengua o tambor de pètals de 8 polzades, així que es pot fer sonar de diferents maneres.\nTAMBÚ 8" DAURAT\nKIT FUN: GRONXADOR + TRAPEZI + JOC D'ANELLES\nAquest kit ideal per a nenes i nens que els agradin jocs amb molt exercici té un gronxador, un trapezi de fusta i anelles gimnàstiques d'acer galvanitzat amb agafadors de plàstic. Els tres elements es poden intercanviar fàcilment per passar d'un joc a l'altre fàcilment. S'aprofiten les mateixes cordes per als tres jocs de manera que no es pot jugar als...\nCAIXA DE MÚSICA CAPUTXETA MUSICAL\nCAIXA DE MÚSICA BALLARINA ELMER\nL'Elmer i els seus amics ballaran sobre la capseta al ritme de la melodia. Una capsa musical pensada per als més menuts i menudes per fer les estones de tranquil·litat més divertides!\nShowing 1 - 30 of 253 items


1r i 2n JOCS COOPERATIUS\nAquí teniu alguns dels reptes cooperatius que hem aconseguit superar.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 18:32 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1r, 2n, Coeducació, Curs 19/20, Jocs cooperatius\n1r I 2n MOMENTS DE LA SESSIÓ 3\nTORNADA A LA CALMA: part de la sessió on ens relaxem de nou.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 11:20 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1r, Curs 19/20, El cos, Equilibri, Estructuració d'espai i temps)\n1r i 2n MOMENTS DE LA SESSIÓ 2\nPART PRINCIPAL: es el temps que dediquem a jocs i activitats que desenvolupen aprenentatges específics. Aquí teniu uns exemples:\nPublicat per Sa Graduada Maó a 11:18 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1r, 2n, Curs 19/20, Equilibri, Estructuració d'espai i temps)\n5è i 6è ONA OutDoor: L’esport és de tothom\nEn aquest enllaç teniu una explicació i algunes imatges de la jornada d'ONA que vam fer al parc de Sa Sivina en Punta Prima.\nONA ILLA DE L'ESPORT\nPublicat per Sa Graduada Maó a 8:39 Cap comentari:\n1r i 2n MOMENTS DE LA SESSIÓ 1\nESCALFAMENT: moment inicial on feim jocs amb regles senzilles i molt de moviment per entrar en calor i prepararnos per a l'acció.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 15:01 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1r, 2n, Curs 19/20, Habilitats Perceptives i Motrius (Coordinació\n5è i 6èA PALES DE PLATJA\nAl llarg d'aquest mes farem una progressió amb les pales de platja, les raquestes de tennis i les raquetes de bàdminton. Tots ells són esports amb implement de canxa dividida que els podem jugar individual o per parelles. El fet que siguin semblants ens permet fer una transferència pel que fa a les habilitats.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 13:16 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 5è, 6è, Curs 19/20, Jocs i pre-esports\nVISIBILITZEM DONES ESPORTISTES. 25 DE NOVEMBRE\nAl llarg d'aquest mes de novembre i amb motiu del 25 DE NOVEMBRE, DIA INTERNACIONAL PER A L'ELIMINACIÓ DE LA VIOLÈNCIA CONTRA LES DONES, des de l'àrea d'EF vull visibilitzar a dones esportistes de la història, donar a conèixer a aquestes persones que, sempre lluitant en contra dels estereotips socials, han destacat pel seu esforç i per haver destacat en diversos àmbits/esports.\nA la part final de la sessió els llegiré dues biografies d'aquestes dones lluitadores i valentes... que n'hi ha moltes i de les quals la societat tenim molt que aprendre.\nEntre elles hem conegut a Venus i Serena Williams (tennistes), a Anna Al Haddad (Alçadora de pesos), Alfonsina Strada (ciclista) i Alicia Alonso (bailarina).\nPer a mi l'experiència està siguent molt especial i a l'alumnat trob que li està encantant.\nEtiquetes de comentaris: 1r, 2n, 3r, 4t, 5è, 6è, Coeducació, Curs 19/20\n3r i 4t TALLER PROMOCIÓ DE L'ACTIVITAT FÍSICA I L'EXERCICI PER A LA SALUT\nAmb en David Pons hem realitzat un taller de dues sessions, una teòrica i una pràctica.\nEls continguts tractats són:\n- Problemes de salut del sedentarisme.\n- Estils de vida saludables.\n- Fent una pluja d'idees i analitzant la informació que els alumnes tenen sobre el tema de la salut i els hàbits de vida saludables.\n- Parlant de la problemàtica que representa per a la salut l'estil de vida sedentari.\n- Presentant els beneficis que aporta a la salut l'activitat física i l'esport, així com la presentació d'estratègies per adquirir els hàbits de vida actius.\n- Mostrant hàbits de vida saludables mitjançant la visualització de vídeos i jocs interactius amb els alumnes.\nQuè volem aconseguir amb açò?\n- Tenir una actitud participativa en l'adquisició de responsabilitat sobre la pròpia salut. Adquirir l'actitud de transmissors dels coneixements sobre la promoció del hàbits de vida saludables al seu entorn familiar.\nA la sessió pràctica hem realitzat la ruta blava de Menorca borina't. Aquí teniu l'enllaç per poder informar-vos de les diverses rutes.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 8:48 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: 3r, 4t, Curs 19/20, Salut\nQuan realitzem una activitat física les nostres pulsacions s'acceleren... però quantes són el nombre màxim de pulsacions que podem tenir en un minut? Com es calculen?\nLa fórmula de l'Índex Cardíac Màxim de cada persona és:\n220 pulsacions-l'edat de la persona\nPublicat per Sa Graduada Maó a 23:04 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 5è, 6è, Curs 19/20, Qualitats físiques\nAquest principi de curs hem començat les classes fent jocs que ens ajudin a fer-nos conscients de les parts del cos, de la part dominant, de la dreta i de l'esquerra i dels músculs del nostre cos, fins i tot els músculs facials amb el joc de la galeta. Consisteix en conduir una galeta des del front fins a la boca movent únicament els músculs de la cara. Trobau que ho aconseguiran?\nPublicat per Sa Graduada Maó a 22:45 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 3r, 4t, Curs 19/20, El cos, Habilitats Perceptives i Motrius (Coordinació\nAl llarg d'aquest primer més hem deixat clares les parts d'una classe d'educació física. De mica en mica l'alumnat s'ha acostumat i han pogut conèixer alguns jocs bàsics. D'altra banda hem iniciat les classes treballant control i consciència corporal, les parts del cos... i la veritat és que s'ho passen d'allò més bé aprenent i jugant.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 22:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1r, 2n, Curs 19/20, El cos, Habilitats Perceptives i Motrius (Coordinació\nA les classes d'educació física fem activitats més tranquil·les al final de la sessió per tornar a la calma, una d'elles ens ajuda a desenvolupar la memòria tàctil al mateix temps que practiquem les taules de multiplicar. Una persona escriu la multiplicació en l'esquena de la parella i l'altra respon el resultat en l'esquena del company/a.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 21:49 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: 3r, 4t, Curs 19/20, El cos, Els sentits\nDijous 10 d'octubre vam realitzar en el parc de la Sivina de Punta Prima l'activitat "ONA outdoor, l'esport és de tothom" dels tallers de salut jove.\nEs proposa a l'alumnat una activitat coeducativa i lúdica en equips mitxes on hauran de desenvolupar en un entorn natural i de manera conjunta diferents obstacles per desxifrar el missatge secret vinculat a la igualtat d'oportunitats en la pràctica fisicoesportiva. Així es treballen valors i actituds com la cooperació i el treball en equip.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 8:42 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Curs 19/20, Promocions esportives\nDimecres 9 d'octubre vam fer una sortida les classes de 5è, 6èA i 6èB del nostre centre per veure un dels partits corresponents a les eliminatòries del World Pàdel Tour.\nVa ser un partit molt emocionant on vam veure una qualitat impressionant dels competidors.\nEn el següent enllaç teniu la notícia publicada al Menorca on les primeres imatges corresponen al partit que vam veure.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 8:24 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Curs 19/20, Jocs i pre-esports, Promocions esportives\nBENVINGUDA AL CURS 2019/2020\n...al nou curs! Comencem un nou camí amb il·lusió i emoció, amb moltes ganes de xalar de les classes d'educació física d'aquest nou curs 2019-2020. Tenim per davant activitats i jocs que ens brindaran nous aprenentatges i experiències per millorar cada vegada més. Anem-hi!\nEtiquetes de comentaris: Benvinguda, Curs 19/20\nPublicat per Sa Graduada Maó a 6:33 Cap comentari:\nEn la sessió de ping pong vam fer moltes activitats xules. Aquí en teniu una mostra:\nPublicat per Sa Graduada Maó a 13:56 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2n, Curs 18/19, Habilitats bàsiques, Jocs i pre-esports\nAra descobrim alguns esports nous: individuals, de parelles, col·lectius, amb implement (raqueta, pala, stick) o sense, d'espai compartit o dividit.\nLa setmana passada vam practicar jocs de pales, primer vam fer algunes activitats per millorar el control i el maneig.\nAl final de la sessió ja ens vam iniciar en formes jugades.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 13:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1r, 2n, Curs 18/19, Habilitats bàsiques\nOrdenar-nos sense caure del banc per data de naixement, per color de la pell, per alçada..., jugar amb el paracaigudes a diversos jocs, etc. Activitats i jocs on tenim un objectiu d'equip comú i on hem d'ajudar-nos unes persones a les altres per aconsegui-ho plegades.\nEtiquetes de comentaris: 3r, Curs 18/19, Jocs i pre-esports\n3r i 4t TALLER PROMOCIÓ DE L'ACTIVITAT FÍSICA I L'...


Fideus “xinos” amb verduretes – Els fogons de la Bordeta\n18 Març 2011 1 Agost 2011\nDemanem disculpes pel col·loquialisme que ens hem pres la llibertat d’encabir al títol, doncs no ens acabava de convèncer anomenar-los “fideus d’arròs fregits amb verduretes”. De tota la vida n’hem dit fideus “xinos” (que no xinesos), així que ens ha semblat un llicència poètica prou justa.\nEl que més ens agrada d’aquests fideus, pel que fa sobretot a una qüestió pràctica, és que essent tant fins, es fan molt de pressa. Els remulles en aigua calenta uns pocs minuts i ja pots saltejar-los amb allò que et vingui de gust. Aquesta vegada els hem fet amb verdures, però me’ls imagino fets amb bolets variats, marisc… mmm… se’m fa la boca aigua només de pensar-ho!\nPer cert, sou dels que us mengeu els fideus amb els bastonets, o feu trampa amb la forquilla? La curiositat d’avui va sobre bastonets: tot i que tradicionalment sempre s’havien fet, principalment, de bambú, i des de ja fa anys també de plàstic per poder-los reutilitzar, es diu que al Palau Imperial Xinès s’usaven ja en temps immemorials bastonets de plata, i no només per una qüestió de luxe, sinó per detectar verí en els menjar reals.\nAh! Avui no posem quantitats a la recepta; la vam fer a ull, i és molt fàcil d’adaptar a les necessitats de cadascú i al nombre de gent que siguem a taula.\n– Fideus d’arròs\n– Farina de moresc (Maizena)\nTallem les verdures a tires ben primetes i les sofregim al wok o la paella; hi afegim la salsa de soja i una mica d’aigua on hi haurem dissolt una culleradeta de farina de blat de moro per espessir la salsa. Reservem.\nA banda, en un recipient amb aigua calenta, posem a remullar els fideus d’arròs durant 4 minuts (cadascú ho farà segons les instruccions del seu paquet), i els escorrem.\nJa podem afegir-los a les verdures i sofregir-los de tal manera que s’incorporin bé a la salsa i es fregeixin una mica. Els servim amb sèsam torrat per sobre.\n– Cuscús amb verdures\nPosted in: Pasta i cereals, Receptes | Tagged: arròs, fideus, fideus d'arròs, verdura, xinesos, xinos\n24 pensaments sobre “Fideus “xinos” amb verduretes”\n18 Març 2011 at 2:15\nComo me gustan los fideos chinos con gambas, delicia pura!\n18 Març 2011 at 8:09\nA la pregunta: Amb bastonets de plata, per suposat!!!\nM’encanten amb verduretes, i amb gambes i bolets també queden d’escàndol! Petonets\n18 Març 2011 at 8:18\nQue bons aquests fideuets!!! A la Índia en menjàvem a vegades per esmorzar pq era l’únic que no picava ;) Avui amb la gana que m’he llevat no em faria res tenir-ne un bol aquí davant.\n18 Març 2011 at 9:39\nDoncs no patiu que li diré a l’Yves que avui no miri el bloc i així no us dirà res! jijijiji. Quina recepte més bona! ara fa dies que no fem fideus “xinos”! Nosaltres som dels que no fem trampes!!!! ;) petonets guapos i bon cap de setmanaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa (a veure si la meva nena fa treura fum dels fogons de la Bordeta aquest cap de setmana!!!!!).\n18 Març 2011 at 10:50\nHola!!!m´encanten ls fideus xinos amb verdures, els faig moltes vegades i pots variar moltes verdures i jugues amb els colors!!!\n18 Març 2011 at 11:20\nPues yo hago trampa descaradamente, los como con tenedor :)\nMe chiflan los fideos chinos con verduras y en la foto con los cuencos tan propios se ven impresionantes.\nTast de Cuina diu:\n18 Març 2011 at 11:50\nDoncs.. jo faig tramnpa!!!… amb forquilla!!! jejejeje…. amb bastonets no en pesco ni un!!! ;)\nM’encanten els fideus.. i aquests especialment tenen una pinta espectacular…\n18 Març 2011 at 12:04\nels fideus “xinos” siguin com siguin, son la meva perdició. Els menjaria cada dia, i jo amb bastonets, uns que em varen portar de vietnam, els fa (als fideus) mes autentics\n18 Març 2011 at 13:28\nlos fideos chinos con verduras me gustan mucho y los tuyos se ven fantasticos\n18 Març 2011 at 13:52\nMmmm…com m’agraden…no patiu, jo faig trampa i també dic “xinos”!!\nJa veig que tens un cap de setmana ben ocupat gastronòmicament. Nosaltres l’aniversari del meu pare, dinar familiar de Sant Josep el diumenge i un sopar. O sigui que em toca fer tres pastissos!! Avui a menjar verduretes!!\nBon cap de setmana i enhorabona per l’èxit de les cremes catalanes, impressionant, oi??\n18 Març 2011 at 13:53\nUn dels meus plats favorits, això si, amb forquilla que jo soc molt occidental, he, he.\n18 Març 2011 at 14:04\nUn plat genial, m´agrada molt aquest tipus de fideus, i com dius, es molt versàtil! Els bastonets noels acabo de ominar, però sempre insisteixo!!! petons\n18 Març 2011 at 14:35\nNosaltres som fans dels fideus “xinos”, però a casa no n’he fet mai, així que aquesta va directe a “pendents”!\nTénen molt bona pinta!!\nLa Cuina de l'Àvia diu:\n18 Març 2011 at 16:05\nAii!! m’encanta el menjar xino!!! als meus viatjes per HK he tingut el plaer de descobrir el menjar xines de veritat i es una meravella!\n18 Març 2011 at 18:06\nteniu tota la raó, aquests fideus ‘xinos’ són molt pràctics i donen bon resultat, sempre amb una base de verdures saltades, afegint-hi qualsevol cosa: pollastre, gambes, bolets, salmó… i, evidentment, s’us perdona la llicència perquè tots diem xinos :-))\n19 Març 2011 at 0:00\nSou els reis de les verdures! De fideus “xinos” no n’he menjat mai. No puc opinar però de segur que com els heu fet estan boníssims.\n19 Març 2011 at 9:49\nA casa també en diem fideus xinos, je jeje …\nI som dels que fem trampa, amb forquilla de tota la vida! ;)\n19 Març 2011 at 10:54\nEn casa los hago mucho porque es una forma de que mi niño coma verdura con el cuento de los fideos chinos.\nOs han quedado buenisimos.Besos Esther\n19 Març 2011 at 14:07\nCol.loquialisme perdonat!Quin plateeet! Aquesta combinació és perfecte per a mi…aquesta recepta està apuntada.\nbloc de la mami diu:\n20 Març 2011 at 12:24\nEt segueixo des del bloc de la mami. M’encanten els fideus xinos, jo també hi tinc una recepta. Anirem seguint…\n20 Març 2011 at 21:02\nM’encanten els fideus xinos amb verduretes, cada vegada em fa més nosa la carn, fins i tot el pollastre.\nAh, i els menjo amb pals!\n21 Març 2011 at 15:13\nuy, uy, uy! que rico! este plato me encanta, y siempre lo culmino igual que vos, con las semilllitas de sésamo que le dan una textura crocante muy interesante. :o)\n23 Març 2011 at 22:45\nA mi també m’agraden aquests fideus, amb verdures, xiitake i gambes. Estan molt bons. Jo me’ls menge amb bastonets, és com més m’agraden, no sé perquè, em sent més implicada amb el plat. El que passa és que m’agraden els bastonets que trauen als restaurants, més quadradets, perquè els que són més rodons i pintats o de plàstic se m’esvara el menjar i no puc amb ells, no sé si només em passa a mi. També m’agrada menjar-me la tempura i el sushi amb bastonets, pense que és la millor manera de fer-ho, ells ho fan així, per alguna cosa serà.\nMireia Puignou diu:\n5 Novembre 2011 at 18:29\nImpresionant! Buscant la recepta que vaig penjar ahir a platsipostres, he trobat aquesta amb un títol quasi bé igual a la que acabo de penjar! Segur que també és boníssima!


Espinaler presenta els seus 'Vespres de pinxos'\nEls 'Vespres de pinxos' són la nova proposta de l'Espinaler\nEls divendres de juny i juliol, l’Espinaler servirà una varietat de pinxos a les seves terrasses de les dues tavernes de Vilassar de Mar. Els vespres de pinxos són una oportunitat pels amants de la gastronomia.\nEspinaler reinventa l’afterwork dels divendres amb una proposta de pinxos fets amb una selecció de productes Espinaler. L’oferta gastronòmica, que se servirà al local Espinaler del Polígon Industrial de Vilassar de Mar, estarà formada per pinxos ideats pel nou xef executiu de la casa, Marc Grivé fets a base de productes Espinaler i d’altres ingredients gurmet que es poden trobar a la mateixa botiga.\nAquesta és una oportunitat pels paladars més curiosos per tastar les conserves Espinaler i altres maridatges, d’entre els que en destaquen el foiè amb poma o la brandada de bacallà amb tires de pebrot i ceba fregida. Tot en un nou context, amenitzat amb música a la terrassa.\nEls Vespres de pinxos es faran tots els divendres de juny i juliol, des de les 18 h fins les 23 h (aprofitant l’ampliació d’horari del local). El preu especial de llançament serà de 5 € i inclourà 2 pinxos i una beguda (cervesa, copa de vi, refresc o aigua).\nLloc: Espinaler. Av. Progrés, 47. P.I. Els Garrofers, Vilassar de Mar\nDia: Tots els divendres de juny i juliol\nPreu: Des de 5 €.\nconserves de peix, Espinaler Vilassar, pinxos Espinaler, vespres de pinxos


Mona de Pasqua II 2011 (figura de xocolata) - Recepta de myTaste\n28 g de xocolata amb llet\nPrimerament feu el pa de pessic el dia abans, ja que és millor que estigui reposat. Si el fiqueu a la nevera molt millor, així el podreu manipular millor alhora de tallar-lo, ja que amb el fred es compactarà\ni, aquest any amb la monade xocolata. -ratlladura d´una llimona. Un altre cop dilluns dePasqua. Un reclam dels meus nebots que han gaudit moltíssim a l'hora de les postres\nhem de publicar la monadePasqua tradicional. Símbol de la. tipus demonadePasqua, la de xocolata, la de fruites, amb diferents tipus de\n) Com aquí el dilluns dePasqua no és festiu, vam decidir menjar la Mona ahir. ( Però la tradició de menjar la Mona no hi podia faltar\nAvui veurem com fer una monade trufa amb dos farciments i glacejat de xocolata. Com sempre, haureu de ser previsors i preparar el dia abans el pa de pessic, la trufa i l'almívar\nLa Monadel nen. Tots a fer la “Mona”. El nen ha fet la seva, un pa de pessic amb ganache de xocolata blanca, un ou gegant i un Doraemon


Torna STARTUP LAB UAB, concurs de projectes emprenedors de caire social i sostenible - Facultat de Veterinària - UAB Barcelona\nTorna STARTUP LAB UAB, concurs de projectes emprenedors de caire social i sostenible\nEl Programa UAB-Emprèn i l'Escola d'Enginyeria impulsen la tercera edició d'aquesta iniciativa adreçada a l'alumnat i que vol accelerar projectes emprenedors de base tecnològica que resolguin reptes socials, ambientals i de salut al Campus. Les inscripcions estan obertes fins el 7 de febrer.\nPoden participar-hi estudiants de la UAB de totes les titulacions, que hauran de desenvolupar una idea que afronti, des de les TIC, algun dels desafiaments que proposa l’organització del concurs. Es tracta de quatre reptes basats en els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) i que ja es van treballar a l’esdeveniment d’ideació UAB Reptes 2017:\nReducció de les desigualtats: reduir la desigualtat en i entre els països i garantir una educació inclusiva, equitativa i de qualitat per a tothom a la UAB.\nEnergia neta i assequible: garantir, al Campus, l’accés a una energia assequible, segura, sostenible i moderna per a totes les persones.\nPau, justícia i institucions sòlides: des de la Universitat, promoure societats pacífiques i inclusives per tal d’aconseguir un desenvolupament sostenible, proporcionar accés a la justícia per a totes les persones i desenvolupar institucions eficaces i responsables a tots els nivells.\nSalut i benestar: garantir una vida sana i fomentar el benestar per a totes les persones a la UAB.\nLes persones participants treballaran en equips multidisciplinaris de dos o tres membres segons la naturalesa dels seus projectes. Al llarg de dos mesos hauran de desenvolupar, a més del model de negoci, el prototip de tecnologia. Per això rebran el suport de professorat de diferents àmbits de la UAB, que els assessoraran i els cediran hardware, software i espais. També rebran formació i mentoratge per part del Programa UAB-Emprèn, incloent l’intercanvi d’experiències amb persones emprenedores i actors rellevants del sector.\nEls projectes es presentaran el 26 d’abril en el marc de la #MEMEnginy2018, on un jurat expert triarà un projecte guanyador per cada repte/categoria. Aquests guanyaran sis mesos d’assessorament, espai i formació a UAB-Emprèn; accés als Fablabs de la UAB per millorar el prototip i 750 euros.\nUna altra novetat d’aquesta edició serà la participació dels quatre equips guanyadors de UAB Reptes 2017, que s’incorporaran a STARTUP LAB UAB per tal de desenvolupar el seu prototip i rebre formació juntament amb els equips de nova inscripció –no cal haver participat a UAB Reptes prèviament per inscriure’s–.\nLa inscripció es pot realitzar fins el 7 de febrer a través d’aquest formulari.


ERC reclama més inversions de l’Estat espanyol al Pirineu - El Periòdic d'Andorra\nERC reclama més inversions de l’Estat espanyol al Pirineu\nEl grup crea la campanya ‘Fins a l’últim minut, fins a l’últim cèntim’\nCampanya ‘Fins a l’últim minut, fins a l’últim cèntim’. | ERC\nEsquerra Republicana de Catalunya (ERC) ha iniciat la campanya Fins a l’últim minut, fins a l’últim cèntim amb l’objectiu que el Partit Popular admeti la cinquantena d’esmenes als Pressupostos Generals de l’Estat que el seu grup ha presentat a través de la senadora pirinenca Anna Azamar. La iniciativa, que compta amb el suport municipal del territori, denuncia les mancances territorials actuals i vol mostrar de forma visual alguns dels llocs que requereixen actuacions urgents per part del Govern estatal.\nLa campanya recorre les diferents comarques del Pirineu i la Val d’Aran i n’anuncia l’import total que s’hi reclama. Les actuacions sol·licitades fan referència a l’àmbit de les infraestructures, el medi ambient, la cultura, els serveis socials i els equipaments, i s’hi contemplen obres com la millora de l’N-260 (Eix pirinenc), amb actuacions com les variants de Gerri de la Sal, la Pobla de Segur o Senterada, el pas soterrat per a vianants a Castellciutat o el túnel del Port del Cantó.\nAltres intervencions són de condicionament, neteja, conservació i manteniment de les lleres dels rius que formen part de la conca hidrogràfica de l’Ebre, i la redacció del projecte i execució de l’ampliació i millora de la carretera N-154 entre Puigcerdà i Llívia.\nTambé es recullen millores d’adequació de camins rurals i naturals, la rehabilitació d’elements culturals, com els refugis de la guerra civil del Pla de Sant Tirs, la muralla romana d’Isona, el castell de València d’Àneu o diferents esglésies.


És llicenciat per la Universitat Pompeu Fabra en Comunicació Audiovisual, en l’especialitat de Direcció i Guió de Cinema. Inicia la seva carrera com a ajudant de direcció de cine i publicitat.\nCom a ajudant de direcció ha col·laborat a cintes com ‘Un monstruo viene a verme’ de J. A. Bayona, ‘Una pistola en cada mano’ i ‘Truman’ de Cesc Gay, o ‘Los ojos de Julia’ de Guillem Morales.\nDesprés d’una dilatada trajectòria com a ajudant de direcció, actualment treballa com a director de segona unitat a sèries com ‘Hache’, la nova producció de Netflix per Espanya, i anteriorment a la sèrie ‘Fèlix’ de Cesc Gay, per Movistar +.\nPel que fa al cinema, les darreres pel·lícules en les que ha treballat com a director de la segona unitat han estat ‘El árbol de la sangre’ de Julio Médem, ‘La tribu’ de Fernando Colomo, i en altres llargmetratges com ‘Secuestro’ de Mar Targarona, ‘Tengo ganas de ti’ de Fernando González-Molina o ‘Amor idiota’ de Ventura Pons.\nL’any 2011, dirigeix ‘El Barco Pirata’, curtmetratge que rep més de 20 premis i amb ell aconsegueix al 2012 el Premi Goya al Millor Curt de Ficció. Més tard realitza ‘Marcianos de Marte’, curtmetratge guanyador del Venus a la millor producció catalana al Festival Filmets.\nA l’actualitat desenvolupa tres llargmetratges propis, ‘El cometa Halley’, ‘El Tren Eléctrico’ i ‘El Guardabosques’. Al mateix temps, compagina la seva feina com a director, amb la docència com a professor de Showrunners.\nEn l’àmbit de la publicitat, ha dirigit nombrosos projectes. ‘Por siempre jamás’, la campanya de Proximity Barcelona per Audi al desembre de 2017, en la que Trullols va dirigir la part de live action, va estar present a 41 mercats a nivell mundial, i va obtenir els premis de Club de Creatius, i el Gran Premi Ampe.


HLC LLUNA PLENA: 2014\nHLC LLUNA PLENA\nPRIMERS DE NOVEMBRE\nAquest proper dijous, 6 de Novembre, és Lluna Plena. La comunitat viu moments de pau i calma. Potser massa calma. Aquesta pau és força extranya. Què ens prepara el destí?\nAlguns de nosaltres ens trobarem per renovar els pactes de la inmortalitat. Ens toca el paratge de l'Alzina del Vent. Fins ara no ha fet fred, un estiu molt llarg i una tardor que no arriba. Com diuen els entesos ens trobem en el "veroño": una estació a cavall de l'estiu i la tardor. I les forces del "cavaller negre" ho pensen aprofitar. Hem d'estar alerta.\nEls germans de Taüll han recollit, durant l'estiu, restes de fusta a vora riu, especialment de xiprers i ginebrons. L'aigua freda els dona una especial consistència. Fusta curada i envellida pel fred en temps de calor.\nTambé han capturat abelles per estreure el verí. Les maceracions de Hipèric ja estan a punt per ser utilitzades. Verí d'abella i concentrat d'hipericó és vital per ajudar-se en el pas regenerador dels germans.\nAmb una fòrmula secreta, prepararan les fustes per ser utilitzades en el foc de la regeneració. Les cendres s'han emprat com a font guaridora de ferides de tota mena.\nPublicado por mactites en 2:59 No hay comentarios:\nLA FORJA DÓNA FORMA A ÉSSERS FANTÀSTICS\nHem passat la nit de lluna als voltants del monestir. L'antic cementeri ens ha acollit per celebrar la trobada de germans perduts. Una nit acollidora i fantàstica.\nEn Roger de L'Espluga ha estat el nostre anfitrió. Ell mateix ha celebrat la reencarnació sota l'influx de la Lluna plena. En Roger és mestre forjador. Representa a éssers endemoniats i plens de força maligna. Cada cop que li dona forma a un d'ells li resta aquesta força en quedar la seva ànima solidificada en ferro. La seva feina va lligada a les obres del monestir i decoració civil, però alhora ens fa un bon servei als germans de llum.\nPublicado por mactites en 4:51 No hay comentarios:


Carles Riba (1893 1959) by catalite 1344 views\nEl barranc dels algadins by juanjogonzalez 4238 views\nOda a Guynemer by PoesiaCatalana 1148 views\nOda a Guynemer by brocktycle 4502 views\nCarles riba dc1-quito-2004 by Javier Labre 1743 views\nMercè Rodoreda by Emilio Pedrola Es... 3313 views\nEl barranc dels algadins\n1. CARLES RIBA riba.jpg\n2. Contextualització literària de l’autor -Carles Riba era un poeta que pertanyia al postsimbolisme, un moviment que desembocava del Simbolisme. -Els poetes postsimbolistes inventen una realitat pròpia e inaccessible per als profans\n3. Biografia 3960ribamestre.jpg -Va nàixer a Barcelona i va colaborar amb Eugeni D'Ors. -Influències: clàssics grecs, llatins, medievals i contemporanis. -És un dels intelectuals més complets de la nostra cultura: humanista, poeta, crític, traductor... -Representa la culminació del procés de revitalització i la universalització de la nostra cultura.\n4. Obra La seva obra està fixada en diverses etapes de la seva vida: -1r Període -2n Període -3r Període -Darrer Període 3961ribapromesp.jpg\n5. 1er Període
-Els dos llibrets d'Estances, amb influència del Simbolisme. -Tó d'experiència individual.
3964municp.jpg\n6. 2º Període: 3965montpellerp.jpg -Final del segon llibre d'Estances. -Culmina amb “Tres suites”. -Rigorós formalisme, poesia refinada.\n7. 3er Període: -Trencament amb el formalisme. -Les elegies de Bierville i Salvatge cor. -Deriva cap al poema narratiu llarg. -“Esbós de tres oratoris”.\n8. -Deriva cap al poema narratiu llarg. -“Esbós de tres oratoris”. Darrer període : 3966ribaambintelp.jpg\n9. Estil 3968carlesclementinacadaquesp.jpg -Autor obscur, hermètic, cerebral i intel.lectualista . -Indubtable manca de popularitat. -Tendència a considerar-la un bloc homogeni amb obres encasellables. -Riba és un dels autors catalans que va tenir una evolució més rica i canviant al llarg de la seva vida. (Els tres períodes)\n10.
Obra més important
3969conferenciaribap.jpg\n11. ELEGIA SEGONA Súnion! T'evocaré de lluny amb un crit d'alegria, tu i el teu sol lleial, rei de la mar i del vent: pel teu record, que em dreça, feliç de sal exaltada, amb el teu marbre absolut, noble i antic jo com ell. Temple mutilat, desdenyós de les altres columnes que en el fons del teu salt, sota l'onada rient, dormen l'eternitat! Tu vetlles, blanc a l'altura, Elegies de Bierville pel mariner, que per tu veu ben girat el seu rumb; per l'embriac del teu nom, que a través de la nua garriga ve a cercar-te, extrem com la certesa dels déus; per l'exiliat que entre arbredes fosques t'albira súbitament, oh precís, oh fantasmal! i coneix per ta força la força que el salva als cops de fortuna, ric del que ha donat, i en sa ruïna tan pur.\n13.

Carles Riba va destacar en els seus inicis com a traductor de gran èxit.\n14. Va traduir obres de l’anglès, de l’alemany, del grec, del llati...\n15. També les seves obres van ser traduïdes per altra gent a l’anglès, japonès, neerlandès, i moltes més.

Traduccions http://blogs.ccrtvi.com/media/285/20081031-riba4.jpg\n16.

Flor Natural als Jocs Florals de Girona (1911): Ègloga .\n17. Premi Folguera (1933): Estances .\n18. Premi Maragall (Institució de les Lletres Catalanes, 1937): Per comprendre .

Premis 284b_1.jpg\n19.

http://www.escriptors.cat/autors/ribac/pagina.php?id_sec=2122

http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/riba/estances.html Bibliografia\n21. Oleguer Carreras i Rafael León

Català. 1er de batxillerat.


XVII Cross de Bombers de Catalunya en memòri... - Govern.cat\nquery_builder 7 març 2003 14:53\nXVII Cross de Bombers de Catalunya en memòria de Francesc Riocabo\nEl proper dissabte 8 de març, a partir de les 09’30 hores, es celebra a Montblanc (Conca de Barberà) el XVII Cross de Bombers de Catalunya, memorial Francesc Riocabo, organitzat per l’Agrupació Cultural i Recreativa de Bombers de les Comarques Tarragonines.\nCom cada any, el Cross de Bombers fa memorial a Francesc Riocabo, que fou cap de Brigada a Tarragona i que va morir l’any 1994, en acte de servei, a causa d’un accident d’helicòpter.\nLa prova, amb 90 participants inscrits, està oberta a tots els bombers de Catalunya, a tots els membres d’agrupacions de bombers de Catalunya, i als familiars, amics i simpatitzants que ho desitgin.\nEl cross, que cobreix una distància de 8.000 metres, començarà a les 09’30 hores a l’antic parc de Bombers de Montblanc (davant el gimnàs Kursal). Un cop finalitzat, al voltant de les 11’00 hores, hi haurà un esmorzar i el lliurament de trofeus.\nEl director general d’Emergències i Seguretat Civil, Ramon Bonastre, el cap de la Regió d’Emergències de Tarragona i Terres de l’Ebre, Albert Magarolas i l’alcalde de Montblanc, Josep Maria Borràs, entre d’altres autoritats, hi assistiran a l’acte.\nCerdanyola del Vallès, 7 de març de 2003


Anem a “veure Pere” | Tarraconense\nAnem a “veure Pere”\nData: 31 d’octubre de 2021\nEls bisbes de les províncies eclesiàstiques de Tarragona i de Barcelona farem, si Déu vol, la tradicional visita ad limina apostolorum del 15 al 19 de gener del 2022. Es tracta d’una visita que els bisbes de l’Església catòlica solen fer a Roma cada cinc anys amb l’objectiu de venerar els sepulcres dels sants apòstols Pere i Pau, i de ser rebuts pel Papa, a qui es presenta un informe sobre l’estat de cada diòcesi.\nL’episcopat espanyol farà la visita en quatre grups, entre desembre del 2021 i gener del 2022, distribuïts per províncies eclesiàstiques. La darrera visita es va fer el 2014. Després de reunir-se amb els responsables de diversos organismes de la cúria romana, els bisbes de les diòcesis amb seu a Catalunya van ser rebuts el 7 de març del 2014 pel papa Francesc, que aleshores estava en el seu primer any de pontificat.\nVidere Petrum és una expressió llatina que indica el sentit d’aquesta trobada a Roma. Anem a «veure Pere», el «primer» dels apòstols, el pescador de Betsaida de Galilea, el que va ser «deixeble, apòstol i màrtir» de Crist. Anem a «veure Pere», a pregar davant el seu sepulcre a la basílica vaticana, a veure’l i a escoltar-lo en la persona del seu actual successor a la seu romana. I com que l’Església sempre ha unit, especialment en la seva litúrgia, les figures de Pere i Pau, anirem també a pregar a la basílica del gran apòstol dels gentils, construïda sobre el lloc que guarda la memòria del seu martiri a Roma.\nLa visita ad limina se’ns presenta així com allò que ha de ser, un pelegrinatge de fe, amb la visita a les tombes dels dos grans apòstols, un pelegrinatge de comunió amb el Sant Pare i també un agermanament amb la comunitat cristiana de Roma. És una visita fraterna i encoratjadora a la comunitat dels temps apostòlics i de les catacumbes, amb un gran nombre de testimonis de fe –és a dir, amb els seus màrtirs–, i a la comunitat cristiana de l’actual ciutat i diòcesi romana. Visitar Roma és peregrinar a la diòcesi que conserva els fonaments de la nostra fe catòlica. M’agrada molt recordar les paraules del bisbe i màrtir sant Ignasi d’Antioquia qui, entorn de l’any 107, en una carta que va dirigir a l’Església de Roma, la saludava com a «digna de Déu, digna d’honor, digna que l’anomenin benaurada, digna de lloança, […]; que presideix en la caritat i que guarda la llei de Crist i porta el nom del Pare» (Carta als Romans, Pròleg).\nBenvolguts germans i germanes, us prego que ens vulgueu acompanyar amb les vostres pregàries en aquest pelegrinatge de fe i de comunió. Anem a «veure Pere» i a veure el papa Francesc; anem a fer un discerniment o, si voleu, una «revisió de vida» sobre l’estat de la vida cristiana a les nostres diòcesis respectives, amb l’esperança de continuar donant resposta a la vocació que hem rebut. Tant de bo que, després d’aquesta visita, puguem impulsar més la labor missionera a les nostres comunitats amb la força de l’Esperit Sant, ànima de tota evangelització.


ORDRE AAR/280/2010, de 10 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions a les agrupacions de productors/es en els sectors d'oví i cabrum, i es convoquen les corresponents a 2010. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 202392163\nAAR/280/2010, de 10 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions a les agrupacions de productors/es en els sectors d'oví i cabrum, i es convoquen les corresponents a 2010.\nLa situació actual del sector ramader, en general, i en especial el d'oví i cabrum, ateses les pujades de preus de les matèries primeres per a alimentació animal; la situació sanitària i les dificultats estructurals fan que calgui aplicar mesures per pal·liar les dificultats d'aquestes explotacions ramaderes amb la finalitat de garantir l'activitat i viabilitat del sector.\nEl foment de les agrupacions ramaderes amb interessos comuns és una d'aquestes mesures i amb aquest objecte es dóna suport a la seva constitució, a les inversions en explotacions agràries que integrin les agrupacions, a la disposició de pastors/es i operaris/àries de munyida, a l'assessorament i la formació i al foment de la denominació de la carn d'oví i cabrum.\nEl conjunt de les mesures assenyalades s'ajusten al que estableix el Reglament (CE) núm. 1857/2006, de la Comissió, de 15 de desembre de 2006, sobre aplicació dels articles 87 i 88 del Tractat als ajuts estatals per a les petites i mitjanes empreses dedicades a la producció de productes agrícoles i que modifica el Reglament (CE) núm. 70/2001 (DOUE L-358, de 16.12.2006), i se sotmeten als criteris de compatibilitat de les Directrius comunitàries sobre ajuts estatals al sector agrari i forestal 2007-2013.\nPer a assegurar la màxima transparència de les mesures adoptades i un seguiment efectiu, d'acord amb el marc jurídic comunitari vigent, l'Administració General de l'Estat va notificar aquestes mesures a la Comissió Europea, la qual va declarar-les compatibles amb l'article 87.3.c) del Tractat CE mitjançant l'autorització del règim N 86/2008, amb una durada del règim des de la seva aprovació per part de la Comissió Europea fins el 31 de desembre de 2012.\nConseqüentment, valorada la conveniència de donar suport al sector d'oví i cabrum mitjançant un ajut econòmic, d'acord amb l'article 92 del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, a proposta de la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia, i en ús de les atribucions que m'han estat conferides,\nAprovar les bases reguladores de les subvencions destinades a les agrupacions de productors/es en els sectors d'oví i cabrum, les quals es publiquen a l'annex 1 d'aquesta Ordre, així com establir el Programa de millora de la qualitat, publicat com a annex 2 d'aquesta Ordre.\n2.1 Convocar les subvencions destinades a les agrupacions de productors/es en els sectors d'oví i cabrum corresponents a l'any 2010, d'acord amb les bases reguladores i, si s'escau, amb el Programa de millora de la qualitat aprovats en l'article 1 precedent.\n2.2 El termini de presentació de sol·licituds serà de quinze dies, que computen des de l'endemà de la publicació de l'Ordre en el DOGC.\n2.3 Els ajuts d'aquesta Ordre aniran a càrrec de la partida pressupostària AG03D/782000114/6121 dels pressupostos del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural per a l'any 2010, amb una dotació inicial de 2.000 euros, que s'incrementarà un cop aprovada, en la Conferència Sectorial, la distribució sectorial dels impostos previstos als pressupostos del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí. La concessió dels ajuts es condiciona a l'aportació efectiva dels fons procedents del Ministeri esmentat.\n2.4 L'òrgan instructor dels expedients de subvencions és el Servei de Producció Ramadera.\n2.5 L'òrgan competent per a emetre la resolució sobre les sol·licituds és la persona titular de la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia. A aquests efectes es nomena una comissió de valoració que serà l'òrgan col·legiat encarregat de valorar les sol·licituds de subvenció, formada pel subdirector o la subdirectora general de Ramaderia, el o la cap del Servei de Producció Ramadera i el o la cap del Servei de Sanitat Animal.\n2.6 El termini màxim per emetre la resolució i notificar-la per escrit a la persona sol·licitant serà de quatre mesos , a comptar des de la data en què finalitza el termini de presentació de sol·licituds. En cas de manca de resolució expressa la sol·licitud es considera desestimada per silenci administratiu.\n2.7 Contra la resolució del director o la directora general d'Agricultura i Ramaderia, que no exhaureix la via administrativa, es podrà interposar recurs d'alçada davant el conseller o consellera d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural en el termini d'un mes a comptar a partir de l'endemà de la notificació de la resolució, sens perjudici que es pugui interposar qualsevol altre que es consideri adient.\n2.8 Les subvencions concedides es faran públiques en el web www.gencat.cat/dar/ajuts, fent ús dels mitjans electrònics establerts, i s'exposaran en el tauler d'anuncis de les dependències del Departament. Les subvencions que superin els 3.000 euros es publicaran, a més, en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC).\n1 Objecte de les subvencions\nL'objecte de les subvencions que estableix l'Ordre és el foment i l'adequació integral dels sectors d'oví i cabrum a través d'agrupacions de productors/es.\nPoden ser beneficiàries d'aquestes subvencions les agrupacions de productors/es en els sectors d'oví i cabrum que compleixin els requisits següents:\nDisposar almenys d'un centre de tipificació o comercialització en comú. Aquest requisit no serà obligatori si l'activitat subvencionable és la constitució i el desenvolupament de l'estructura comú de gestió a què fa referència l'apartat 3.1.a) d'aquestes bases reguladores.\nDisposar d'una seu amb capacitat suficient per allotjar els diferents serveis de gestió.\nComplir els requisits de l'annex I del Reglament (CE) núm. 70/2001, de la Comissió, de 12 de gener, relatiu a l'aplicació dels articles 87 i 88 del Tractat CE als ajuts estatals a les petites i mitjanes empreses.\nAgrupar almenys dues persones productores actives en els sectors d'oví i cabrum.\n3 Tipus i quantia de les subvencions\n3.1 La subvenció és directament aplicable a les despeses ocasionades per:\nConstitució i desenvolupament de l'estructura comuna de gestió, d'acord amb el que estableix l'article 9 del Reglament (CE) núm. 1857/2006, de la Comissió, de 15 de desembre, d'aplicació dels articles 87 i 88 TCE als ajuts estatals per a petites i mitjanes empreses dedicades a la producció agrícola. Es tracta d'una subvenció per a les agrupacions de nova creació, per una sola vegada, i ha de fer-se efectiva en l'exercici de la presentació de la sol·licitud, i tindrà una quantia màxima de 50.000 euros, sense superar un límit individual de 300 euros per membre de l'agrupació.\nEs consideraran agrupacions de nova creació les que, en el moment de la seva constitució, agrupin, com a mínim, un 50% de titulars d'explotacions que no hagin pertangut en els dos darrers anys a cap de les figures associatives descrites en l'apartat 2 d'aquestes bases reguladores.\nInversió en explotacions agràries integrades a l'agrupació, d'acord amb l'article 4 del Reglament esmentat a l'apartat a) anterior d'aquestes bases reguladores, així com la clàusula 28 de les Directrius comunitàries sobre ajuts estatals al sector agrari i forestal 2007/2013 (2006/C 319/01).\nEs consideraran inversions: la construcció, adquisició i millora dels immobles, la maquinària, l'equip i els costos generals relacionats.\nDotació de serveis i activitats de formació enquadrades en els costos que assenyala l'article 15.2 del Reglament (CE) núm. 1857/2006, amb dret a subvenció fins al límit del 50% de les despeses que indica el precepte esmentat.\nAquest punt està condicionat a la posada en marxa dels serveis de substitució i assessoria següents:\nServeis de substitució mitjançant persones pastores i operàries de munyida amb experiència; formació de persones pastores; contractes per obra de persones pastores, operàries de munyida i esquiladores; selecció de personal.\nServeis d'assessoria per a producció orientada al mercat; directrius d'adopció de pràctiques correctes d'higiene; càrrega ramadera adaptada a la zona; aplicació i visibilitat de programes de millora i formació.\nAdaptació funcional per a la implantació de programes de millora de la qualitat, per a la posada en marxa d'etiquetatge facultatiu i de certificació, d'acord amb el que estableix l'article 4 del Reglament (CE) núm. 1857/2006, de la Comissió, de 15 de desembre, d'aplicació dels articles 87 i 88 TCE als ajuts estatals per a petites i mitjanes empreses dedicades a la producció agrícola.\nAquestes millores estaran orientades a complir els requisits de l'article 14 del Reglament esmentat i condicionades a la posada en marxa d'algunes de las activitats de millora de la qualitat que especifica l'annex 2 de l'Ordre. Per beneficiar-se de la subvenció s'haurà de comercialitzar dins el programa de producció de qualitat la producció...\nORDRE AAR/401/2010, de 21 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts per al foment de sistemes de producció de races ramaderes a...\nORDRE AAM/281/2011, de 24 d'octubre, per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts per al foment de sistemes de producció de races ramaderes a...\nDECRET 135/2000, de 20 de març, pel qual s'estableix el currículum del cicle formatiu de grau superior de processos tèxtils de teixidura de punt.\nORDEN EMO/359/2011, de 13 de diciembre, por la que se determina el cese de la actividad de las residencias de tiempo libre de Les y de Llançà, y de la Ciudad de Reposo y de Vacaciones de Tarragona.


Volcà Tambora: característiques, formació i erupcions | Meteorologia en Xarxa\nUn dels volcans coneguts per ser de tipus estratovolcà més famós d'Indonèsia per la seva gran activitat volcànica és el Tambora. Ha estat un dels volcans amb una major activitat registrada a tot el món fins aquest moment. Per això és considerat un dels volcans més especials que existeixen. Per conèixer més en profunditat sobre aquest volcà farem un repàs sobre quines són les seves característiques principals, la seva formació i origen, les seves erupcions i l'afecció de l'canvi climàtic.\nSi vols saber més sobre el volcà Tambora, aquest és el teu post.\n2 Formació de l'volcà Tambora\n3 Erupcions de l'volcà Tambora\nAquest volcà pertany a el grup dels estratovolcanes. Vol dir que està compost d'una estructura imponent que està formada de gran quantitat de minerals molt forts amb erupcions catalogades com explosives. Aquestes erupcions es donen de forma periòdica, per la qual cosa es pot considerar com un volcà que està sempre actiu. Una dada que fer gran diferència a determinar la seva constitució és l'altura que aconsegueix. Encara que aquesta alçada tan sols sigui de 2.850 metres sobre el nivell de la mar, es tracta d'una cosa massa alt per tractar-se d'un estratovolcà.\nHem de saber que una caldera volcànica és una depressió de tipus volcànic que es dóna per diverses raons. La raó principal i més freqüent és que es produeixi l'enfonsament de la càmera magmàtica o que es desplaci quan el volcà té més alçada del que la base pot suportar. Això fa que aquesta classe de volcans tingui un forat de grans dimensions i es pugui observar una mena de buit si mires des de dalt.\nVa allargar la història se sap que el volcà Tambora va arribar a aconseguir una altura de 4300 metres sobre el nivell de la mar. Això fa que sigui considerat com un dels pics més alts de tota Indonèsia per al segle XVIII. No obstant això, tot això canvi quan es va omplir la seva càmera magmàtica. I és que per poder explicar això hem de recórrer a la formació de l'volcà.\nFormació de l'volcà Tambora\nAquest volcà s'ha tornat famós per una erupció de tipus colossal ja que està situat en una zona de subducció. Una zona de subducció és aquella on una placa s'enfonsa sota una altra. Sabem que el volcà està situat aproximadament a uns 340 quilòmetres de la fossa de Java ia uns 190 quilòmetres sobre de la zona de subducció de les plaques tectòniques situades sota de les illes Sumbawa.\nEl moviment de les plaques va ser el que va induir a produir una gran pressió en el magma de l'interior de la terra. A l'tenir aquesta gran pressió, el magma busco una via de sortida. És així com molts dels volcans acaben formant-se. S'estima que l'antiguitat de l'volcà tambora remunta a fa uns 57.000 anys i que es va començar a formar a partir dels dipòsits de flux de l'aigua que es van anar endurint. Aquest tipus de formació es dóna principalment en els volcans de tipus estratovolcà, també coneguts com volcans compostos.\nFa aproximadament uns 43.000 anys format una gran caldera que va arribar aconseguir una altura de més de 4.000 metres. Tot això va succeir durant l'època de l'Plistocè tardà i es va omplir de flux de l'aigua. Més tard, ja en el Holocè hora es van produir diverses erupcions explosives que va anar modificant la morfologia de l'volcà. L'erupció més important que es coneix d'aquest volcà va succeir l'any 1815. Es realitza una datació per dóna radiocarboni que li va permetre entrar en el rang d'erupcions més importants de tot el context històric.\nErupcions de l'volcà Tambora\nEs té registre de 7 erupcions de el volcà, sent la més important Igra de la de l'any 1815. L'historial d'erupcions de el volcà Tambora es remunta des de fa al menys 50.000 anys. S'ha confirmat juliol erupcions, sent la més antiga en l'any 7 abans de Crist. Més o menys se sap que entre una erupció i una altra ha una diferència aproximada d'uns 3.900 anys. A cada erupció ha diferències entre les capes de flux de lava que es donen i de la seva intensitat.\nAltres erupcions més conegudes i confirmades van succeir en l'any 3000 abans de Crist, l'any 1812, en l'any 1819, encara que la més greu va ocórrer en el 1815. Després d'un llarg període d'inactivitat per part de l'volcà, els habitants dels terrenys circumdants a el volcà Tambora van ser sorpresos per la successió de diversos terratrèmols. També es van sorprendre a l'veure les exhalacions de vapor i cendra per part de la xemeneia d'aquest estratovolcà. Encara que havia fet erupció, aquests ciutadans no es van preocupar massa ja que no era una erupció massa perillosa.\nJa va ser el 5 d'abril de 1815 quan va ocórrer el pitjor. Aquest dia el volcà va fer una erupció amb molta violència i va expulsar fluxos piroclàstics. És considerat com un tipus d'erupció explosiva i es va poder escoltar a una distància de 1.400 quilòmetres. Ja a l'endemà la cendra volcànica va caure a l'est de Java i va provocar també forts sorolls producte de l'activitat explosiva. Cinc dies després va succeir una de les pitjors erupcions de la història. Es tracta d'una de les erupcions més violentes de tota la història que va llançar fins a 150 quilòmetres cúbics de roca i cendres que van arribar a una distància de 1.300 quilòmetres de distància cap al nord-oest.\nVa ser tal l'erupció i la seva dany que van perdre la vida al voltant de 60.000 persones. Aquesta erupció es coneix com una de les pitjors ja que va ser més intensa que la de el volcà Krakatoa ocorreguda l'any 1883. En aquest tipus d'erupció el material expulsat va ser unes 100 vegades més gran que el procedent d'aquesta erupció. No obstant això, van perdre la vida nombroses persones i els rius de lava van sepultar completament els pols més propers i totes les terres de cultiu. L'esdeveniment va ocasionar la formació de l'amplíssima caldera que fins avui dia perdura i ha fet que el volcà perdi molta alçada.\nCom poden veure, aquest volcà és un dels més importants de l'món donada l'agressivitat de l'erupció que va tenir lloc al 1815. Espero que amb aquesta informació puguin conèixer més sobre el volcà Tambora i les seves perilloses erupcions violentes.\nRuta completa cap a l'article: Meteorologia en Xarxa » Geologia » volcà Tambora