La pintura, un repte permanent | Emporion\nFig. 3 Sean Scully, Gabriel, 1993\nper Josep Pericot\t el jul. 26, 2019\nAmb aquest títol s’encapçala l’exposició que presenta una selecció de la Col·lecció La Caixa que es podrà veure durant tot l’estiu al Caixa Fòrum de Barcelona.\nEn aquesta selecció, la comissària, Nimfa Bisbe, agrupa una trentena d’autors de diferents tendències, que en la majoria de casos s’allunyen de l’espai figuratiu. Aquest enfocament vol exemplificar l’esforç d’uns pintors que volen anar més enllà del moment disruptiu de Rodtxenko (1921) quan afirmava que la pintura com a tal s’havia acabat, però que a més a més ho fan convençuts que l’abstracció és el millor camí perquè la pintura s’expandeixi en el moment present. Partint d’aquesta premissa, l’exposició ens ensenya el treball de pintors contemporanis, alguns ja veterans, que han contribuït a acreditar l’art abstracte en els darrers quaranta anys. Òbviament se’n troben a faltar d’altres, cosa totalment lògica si tenim en compte que parlem d’un fons artístic, el de La Caixa, que arriba fins a unes mil obres.\nFig. 1 Gerhard Richter, Aparença, 1994\nFig. 2 Carlos Bunga, Planos de color suspendidos, 1,\nEn el llibre catàleg de l’exposició ens trobem amb dos assaigs que ens ajuden a comprendre quelcom del discurs pictòric actual. En un, el filòsof Xavier Antich ens explica com hi ha una llarguíssima transició que va de la pintura com a mimesi, a la pintura com a expressió, i com el pintor és capaç de crear realitat (1).\nEn l’altre, el crític d’art David Barros s’interpel·la sobre com en la pintura moderna l’autor està obligat a repensar la seva posició envers la pròpia pintura i com continuar-la fent. La pintura es fa polièdrica i abraça altres materials i processos en el repte que aquell es planteja (2).\nPodríem dir que estem davant d’una pintura abstracta, que no es vol cenyir a un espai delimitat, sinó que vol abastar tots els espais o, fins i tot, de manera antagònica, perdre-s’hi dins d’ells.\nFig. 4 Antoni Llena, Negre, blanc, vermell i blau, 1986\nFig. 5 Georg Baselitz, Motllo espatllat, 1991\nLa mostra consta d’una gran varietat de quadres, representacions amb diferents materials, objectes i instal·lacions, que s’adscriuen de manera raonada a diferents àmbits interpretatius, tal com molt bé ens explicita la comissària Nimfa Bisbe (3). El primer és “L’aura de la pintura”, on destaquen, entre d’altres: Gerhard Richter (Fig. 1), Joan Hernández Pijoan o Robert Mangold. El segon, titulat “El silenci de la monocromia”, ens aporta obres de Michel Parmentier, Ignasi Abellí, Carlos Bunga (Fig. 2) o Peter Gallo, entre d’altres. El tercer és l’àmbit de “Geometria expressiva”, amb pintors com Sean Scully (Fig. 3) o Juan Uslé. El quart àmbit ve representat per Antoni Llena (Fig. 4), Richard Tuttle o Victoria Civera, i s’encapçala com “Fragilitat enigmàtica”. El cinquè àmbit, ”El lapsus de la figuració”, el de més riquesa d’espais pictòrics i profunditat cromàtica, està representat per Georg Baselitz (Fig. 5), Julian Schnabel (Fig. 6), Kerstin Brätsch i Sigmar Polke. Finalment, el sisè apartat, “Reflexions i mutacions”, ens ofereix obres de Ruben Guerrero (Fig. 7), Ángela de la Cruz, Thomas Schütte, José Pedro Croft, Pello Irazu o Jessica Stockholder, entre d’altres.\nFig. 6 Julian Schnabel, Don Quixot es troba amb Don Corleone, 1983\nL’exposició, en el seu conjunt, ens mostra el potencial i la creativitat d’uns pintors actuals, que han creat fent pintura, però que en ocasions van més enllà de la mateixa pintura, amb la utilització de nous materials i amb noves visions d’objectes, escultures o instal·lacions.\nXavier Antich: “La pintura, l’enigma de la visibilitat”, a La pintura, un repte permanent, p. 15-20. Fundació Bancària La Caixa, 2019.\nDavid Barro: “La polièdrica de la pintura”, a La pintura, un repte permanent, p. 21-29. Fundació Bancària La Caixa, 2019.\nNimfa Bisbe: “La Col·lecció La Caixa i la pintura, un repte permanent”, p. 11-14 i p. 33, 41, 53, 59, 69 i 75, a La pintura, un repte permanent. Fundació Bancària La Caixa, 2019.\nFig. 7 Ruben Guerrero, Sin título (la mitad de lo que ves),


Càtedres > M. Àngels Anglada > Presentació\nCßtedra M¬ Àngels Anglada\n› M. Àngels Anglada › Presentació\nLa Càtedra va ser creada el 28 d’octubre de 2004, segons acord de la Junta de Govern de la UdG del mateix dia. Compta amb el suport econòmic de la Diputació de Girona. Narcís-Jordi Aragó a les Lliçons de la Càtedra M. Àngels Anglada\nEnguany les Lliçons de la Càtedra, organitzades amb la col·laboració de la Fundació Rafael Masó, seran impartides per Narcís-Jordi Aragó del 15 al 18 de juliol a la Sala de Graus de la Facultat de Lletres de la Universitat de Girona, de les 10 a les 13 hores. Comptaran amb l’assistència ja confirmada de Margarida Casacuberta, Narcís Figueras, Xavier Cortadellas, Antònia Boix, Josep M. Fonalleras, Quim Nadal, Lluís Muntada, Quim Curbet, Joan Ferrerós, Rosa Font, Jordi Dalmau, Dolors Reig, Joan M. del Pozo, Lluís Lucero, Maria Mercè Roca, entre d’altres.\nVegeu les Lliçons enregistrades en aquest enllaç Vegeu el cartell-programa de l'activitat II Fòrum del Patrimoni Literari 28 de novembre de 2012 Els Jocs Florals a Catalunya A la seu de la Fundació Rafael Masó, carrer Ballesteries 29 de Girona pdf de la jornada\nDolors Condom a les Lliçons de la Càtedra M. Àngels Anglada En aquest enllaç es poden veure els vídeos de les lliçons. Les Lliçons de la Càtedra és una nova activitat que neix amb intenció de continuïtat. La Càtedra M. Àngels Anglada de Patrimoni Literari convidarà cada any una persona que expliqui la seva experiència docent i investigadora al llarg de la seva vida acadèmica. La primera persona convidada havia de ser la professora Dolors Condom. Per múltiples motius, aquest any 2012 fa vint anys que la Universitat de Girona li va dedicar unes Jornades d’homenatge amb motiu de la seva jubilació acadèmica; havia estat la primera professora de Llatí dels primers estudis universitaris gironins, l’any 1969; va ser gran amiga i és estudiosa de Maria Àngels Anglada, l’escriptora que dóna nom a la Càtedra. I el motiu més important: Dolors Condom té moltes experiències per explicar i les desplega amb gran saviesa. Enguany les Lliçons de la Càtedra han estat organitzades conjuntamente amb l’Equip ICE de cultura clàssica de la Universitat de Girona. Les Lliçons de la Càtedra es van impartir del 2 al 5 de juliol a la Sala de Graus de la Facultat de Lletres de la Universitat de Girona, de les 9.30 a les 14 hores La Càtedra M. Àngels Anglada de Patrimoni Literari de la Universitat de Girona, la Diputació de Girona i l’Ajuntament de Figueres us conviden a la presentació de Maria Àngels Anglada a Figueres. Itinerari literari autoguiat, volum sisè de la col·lecció.\nSala de Graus de la Facultat de Lletres de la Universitat de Girona pdf de la jornada\nLa Càtedra participa en el programa "Indika Patrimoni cultural i educació" de la Diputació de Girona amb l'itinerari literari "La casa de la literatura", un recorregut per la Facultat de Lletres de la mà dels escriptors.


La Bohème | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nLa bohème. Retransmissió en directe des del Royal Opera House.\nLa gran tragèdia romàntica de Puccini ambientada al París Bohe-mi, en una impressionant producció de Richard Jones protagonitzada per Sonya Yoncheva i Charles Castronovo. Richard Jones capta a la perfecció la simbiosi entre tragèdia i comèdia a La Bohème. Una anàlisi exhaustiva de l’obra de Puccini, dels seus personatges, sobretot el de la commovedora Mimi i l’encantadora Musetta. Els dissenys de Stewart Laink marquen el contrast entre la pobresa dels àtics bohemis i l’esplendor de les botigues de la burgesia parisenca en el dia de Nadal.\nLa partitura de Puccini és una obra mestra en la qual destaquen àries com la de Rodolfo i Mimi en l’acte I, el cor a l’acte II o l’esgarrifosa escena de la mort de Mimi, amb la qual ni el mateix compositor va poder contenir les llàgrimes. La Bohème es va estrenar al Teatre Regio de Torí l’1 de febrer de 1896. Un any més tard es va representar al Covent Garden. Aquesta producció és una de les òperes més estimades i interpretada en Royal Opera House.\nDuració 150 minuts.


Capsa de llumins. | no title\nCapsa de llumins.\nSeptember 20, 2009 Leave a reply\nVisc en una capsa de llumins.\nEl meu cos és extremadament prim. Ser vist de perfil és tasca difícil. Efectivament, sóc un llumí; una petita tija de matèria combustible. De moment visc sota la protecció de la meva capsa on tot un món de premeditats ideals em permet ser feliç. Dins el petit receptacle cap problema em preocupa o torba l’ànim.\nSi més no, sé que el meu cap és una mixtura inflamable. I és que sóc un llumí i el destí no em depara cap sorpresa. Només aguaito el moment en el qual em toqui actuar. Llavors em limitaré a sortir de la capsa, fregar contra la superfície rugosa, produir una llum preciosa per un instant i desaparèixer tan ràpid com he sorgit.\nSóc feliç i el meu propòsit no és altre que compartir aquest sentiment amb els demés. Miris on miris, veuràs algú totalment desorientat. He invertit molt temps en l’elaboració d’un pla de caire més aviat messiànic. Es tracta d’un anàlisi complex sobre els moviments de les masses, d’un estudi profund de la manera de transmetre quin és el problema i perquè la gent avui dia es mou amb l’ànima morta. Però finalment, i després del llarg procés de definició d’un pla coherent i altament estructurat, he hagut de claudicar. Algú diria que en tot allò que es refereix als sentiments – religió, política, moral, afectes, antipaties, etc. – les personalitats més eminents no sobrepassen el nivell dels individus més corrents. Entre una cèlebre matemàtica i una sabatera hi pot existir un abisme en el seu rendiment intel·lectual, però des del punt de vista del caràcter i les creences, la diferència és freqüentment nul·la o reduïda. I és que les persones més diferents entre sí per la seva intel·ligència tenen, tot sovint, instints, passions i sentiments idèntics.\nÉs d’aquesta manera que em desfaig de tota la retòrica i girs semàntics de pomposa elegància. L’expressió altisonant, la complexa planificació i el discurs es veuen reduïts a un petit axioma: la por.\nEncara estic endormiscat, però entre les cames ja puc notar que avui és un dia molt diferent. Durant les següents vint-i-quatre hores no faré altra cosa que actuar sense por. En el món de les idees tot és fantàstic. Per això penso que l’embrollat conjunt de pensaments que havia construit no hauria servit de res. Tothom seria capaç de copsar el que vull transmetre, fins i tot hi podrien estar d’acord. Identificar el problema no és la solució del mateix. Ni tan sols seria suficient amb el petit postulat que acabo de plantejar fa uns instants. Dir a la gent que la por és el resultat de la majoria de flatulències cerebrals no solucionaria gran cosa. Tothom ja ho sap, tothom ho entèn.\nAvui em disposo a ser coherent amb mi mateix. Surto al carrer perquè necessito interacció amb més gent. No tindré por de res. No tindré vergonya i no frenaré els meus pensaments. No censuraré res! Avui és dia de catarsi! (poso signes d’exclamació perquè realment he notat que dins el meu caparró tot això ho estava cridant).\n– Hola, bon dia.\nAquesta ha estat la filla de la veïna del quart. Està a una edat poderosa i la veritat és que cada vegada que la veig les cames em tremolen. Ja està, això mateix! Simplement em limitaré a contestar un “hola_bon_dia” amb un “cada_vegada_que_et_veig_les_cames_em_tremolen”. Va, endavant!\n– Sí que fa bon dia sí.\nMerda! El cor m’ha bategat fort i més fort sense adonar-se’n. Les mans han començat a suar mentre semblava no passar el temps. Observo com se m’esmuny entre els dits tot allò mentre les pessigolles recorren eternament el meu cos. Encara no entenc com pot ser que hagi de ser tan difícil. Dins la meva boca podia veure les paraules perfectament dibuixades, es tractava d’un ‘cada’ més un ‘vegada’ més un ‘que’ més un ‘et’ més un ‘veig’ més un ‘les’ més un ‘cames’ més un ‘em’ més un ‘tremolen’. Però quan he volgut obrir la boca misteriosament l’antiga i nítida grafia ha sofert mutació i, en tocar-me les dents, el sumatori verbal s’ha vist reduït a un trist i trivialíssim “sí que fa bon dia sí”.\nPenso que per tenir coratge i atrevir-me avui amb tot el que em fa vergonya l’única solució que hi ha és imaginar-me que és l’últim dia de la meva vida. Sí, així ho aconseguiré. Em situaré estrictament en el present.\nTorno a pujar escales amunt. No he pensat a agafar diners i avui em vull moure, no sé on aniré, però els maleïts diners solen ser necessaris.\nEntro a casa. Surto de casa. Entrem a casa.\nM’explico: tot just sortir de casa curiosament m’he trobat amb la mare de la filla de la veïna del quart (també coneguda com ‘la veïna del quart’). Estava tan ofuscat pel que m’acabava de passar que quan li he anat a dir un agradable “hola, bon dia” m’ha sortit:\n– Cada vegada que et veig les cames em tremolen.\nPrenc consciència del que he dit i acoto el cap. Ens mirem. La respiració d’ella s’ha tornat nerviosa i clavicular. Irònicament les cames em tremolen i ella em besa.\n– Perquè tu tenies ganes de besar-me, oi?\nI jo què voleu que us digui? No ho sé si tenia ganes o no de besar-la, la qüestió és que ara hem anat a parar al llit de casa meva. I com avui és un dia tan important, el resultat és animal. No em privo de res, llàstima que no disposi de paraules per recollir l’explosió de sensacions corporals.\nEstirat al llit. Entre els llavis. És ara quan una sensació estranya m’envaeix. No sé molt bé en quina posició del ventall emotiu ubicar-la. Crec que es tracta d’un secret. Tinc un secret? I avui justament m’havia de violar aquesta sensació? En realitat no és ben bé això perquè tot plegat m’ha sobtat molt, no es tracta d’una cosa que amagui només als demés. Tinc la sensació d’estar davant quelcom que havia mantingut ocult i reservat a la meva pròpia cognició. Per tant, ho anomeno misteri.\nLa mare de la filla de la veïna del quart s’acomiada i jo prenc la robusta determinació de sortir definitivament de casa. Creuo el carrer, vaig a un bar i em prenc un suc de taronja. Entre glop i glop encara recordo el que acaba de passar-me i, boig de mi, no puc evitar somriure. El graciós de tot això és que la noia que tinc al davant no sap per què ric i es posa a riure també. Ja està, ja s’ha establert la influència mútua.\nElla mira a dreta i esquerra passant pel centre ràpidament (que és on em trobo jo). Jo em miro les sabates tímidament. Ella em mira als ulls. Jo també… i ara sí que convençut dic:\n– Tens una mirada espectacular.\nSé que no és especialment impressionant. Però és que tampoc pretenia encandilar-la, només ho volia dir i així ho he fet.\nElla s’aixeca de la cadira. És tan guapa que tothom se la mira. Es mou gràcilment cap als banys. Va lleugera, no deu tenir més de vint anys. Es para a la porta de senyores, fa una petita pausa. La seva lasciva mirada i rialles en són les penyores, està bé, ho faré per la causa. Ella m’espera asseguda sobre la tassa. Jo penso que la situació em sobrepassa. Els seus llavis són suaus, calents i carnosos. Els meus crits babaus, estridents i difosos. Ella em toca aquí, jo allà… Ella em fa així, jo aixà… Ella es manifesta a través d’un espasme. Jo precoç crec que tindré un…\nFantasma! Maleït trapella! Un nen de no més de cinc anys ens està mirant a través de l’escletxa de la porta. Entre rialles ens fem l’últim petó i ens mirem amb complicitat. Mai més ens tornarem a veure.\nSurto del bar i mentrestant vaig cavil·lant i, pensant que en Freud estaria orgullós de poder observar tot el que m’està passant avui, un gemec em sorprèn:\n– Dóna’m un euro.\nEn comptes de fer el que em diu, m’assec al seu costat. I per què no? Sempre he tingut curiositat per saber quines històries hi ha darrera un vagabund. Ell m’explica la seva vida tranquil·lament. Si no et sap greu, jo no te l’explicaré, no sigui cosa que tu també hagis tingut curiositat per saber quines vivències s’amaguen sota un rostre tocat per la vida sense sostre. Ja et pararàs a conversar quan en tinguis ocasió.\nFinalment arriba el meu torn i novament aquesta sensació de misteri o d’estar enganyant-me a mi mateix em torna a seduir. El fet és que em sembla que cada cop tinc més clar el que em passa. Acabo d’estar amb dues dones i m’he divertit i m’ho he passat bé. El que passa és que tinc la sensació que he de ser completament sincer amb mi mateix, puc sentir el secret. Casi el puc tocar. Es tracta d’allò que fa temps que porto negant.\nEl rodamón em diu que la gent normalment s’oblida de la felicitat que pot sentir en alliberar-se dels seus secrets. Siguin bons o dolents, un almenys els fa fora. Una vegada un ha alliberat els seus secrets ja no s’hi ha d’amagar mai més al darrera.\nEncuriosit em pregunto per la procedència d’aquesta petita reflexió. M’imagino aquell homenet en la seva vida anterior de genialitat fregant la bogeria, dormint entre llibres…\n– Quin autor deia el que m’acabes d’explicar?\n– Ho vaig veure a un capítol d’Anatomia de Grey.\nM’acomiado amb un somriure i ara camino cap a l’aeroport. El dia de coratge i valentia em procura un nou destí una mica més llunyà del meu radi habitual de vida. L’aeroport està lluny, però em ve de gust arribar-hi a peu.\nAra comença a ploure. De tota manera no accelero el ritme. Ara un peu, ara l’altre, ara un peu, ara l’alt… No, l’altre no! El semàfor s’acaba de posar vermell de manera que decideixo baixar una mica més el carrer i ja creuaré a la següent cruïlla.\nEfectivament, creuo a la següent cruïlla. Això em fa reflexionar sobre la quantitat de variables que no controlem a les nostres vides i que igualment ens fan moure. Interaccionem amb tantes entitats al llarg dels nostres dies que al final només és una petita part la que realment depèn de nosaltres mateixos. Això no em preocupa, l’únic que vull saber és que almenys la petita part de la meva vida que realment està sota el meu control em pertany de debò.\nHe arribat a l’aeroport i, tot i no tenir reserva prèvia, a les meves mans ara hi tinc un bitllet que em portarà just al davant del meu misteri. No hi ha retràs i en un tres i no res estic en contacte amb les meves arrels. Estimada illa.\nAgafo el saxo i la meva petita Moleskine. Forma part del ritual. Camino cap al lloc on em vaig criar. Aconsegueixo filtrar els meus dits entre les verdes herbes i els clavo a la terra humida. M’estic embrutant els pantalons de fang i m’encanta. Tanco els ulls i amb els dits escolto el batec de l’illa. Seguidament agafo el saxo i contesto. Les notes són més sinceres aquí…\nDe sobte un aire lleugerament ionitzat recorda a les meves cèl·lules que aquí és on el meu cos va començar a percebre l’entorn. Aquí és on els meus músculs van aprendre a reaccionar davant qualsevol estímul i aquí és on qualsevol experiència alimentava la meva ànima. És llavors quan sento que la meva llar és efectivament el paradís. Agafo la Moleskine i escric.\nAra em sento totalment pletòric. Desfaig el camí ben lentament i em dirigeixo cap a poble de nou. Camino amb il·lusió, decidit a alliberar-me d’una vegada per totes del que m’he estat ocultant. Camí de Sant Joan de Missa i Es Cavallitus. Ja estic arribant: ara un peu, ara l’altre, ara un peu, ara l’altre…\nÉs ella. Esbufego. Agafo aire. La veig allà al fons! El dia ja està avançat i la llum és tènue, però suficient per poder meravellar-me amb el seu semblant. En realitat no sé ben bé què sento en aquests moments, però experimento un benestar immens. Fascinat, potser, per ella, que és la vida. I per això ara necessito abraçar-la, aferrar-me a ella, sentir la vitalitat tan pròxima a mi que no em deixi esmunyir. I quin regal més dolç que tenir-la al meu costat podria demanar? Donar una explicació a allò que no en té? Parar el temps? Arbres, flors? Un cel més blau que la mirada de l’univers? No puc demanar res, perquè no vull res més que la càlida expressió de la seva cara, res més que la seva dolça veu, res més que la seva mirada, res més que poder acariciar el seu rostre i sentir-me tan ple de vida… Res de res, quin regal si ella converteix el tot en nimietat?\nCom he arribat a aquesta situació? No ho sé. Orgull? Supervivència? La única noia a la que realment puc estimar. Per què m’ho negava fent de tastaolletes amb les demés, intentant fer veure que ja no me l’estimava… Però avui és el dia del coratge. En aquesta escena el temor no hi té cabuda. Ella ja m’ha vist. Tinc el semàfor en verd i només m’hi queda acabar de creuar el pas de vianants.\nPer la dreta s’apropa un cotxe a més velocitat del normal, però no em preocupa. Des de ben petits hem viscut en societat. Els models de patrons i conductes de convivència estan tan arrelats en mi que ni se’m passa pel cap que el cotxe no freni.\nPerò el cotxe m’impacta de ple. Estic volant uns quants metres pels aires mentre em demano pel sentit de la vida.\nD’alguna manera encara vull controlar la situació i oferir redempció. Hipòcrita…\nFinalment el meu cos frega la superfície aspra del terra. Sento foc dins el meu cap. Noto milions de fletxes intentant volatilitzar el meu cervell i finalment els calfreds em castiguen com llampecs.\nEl llumí està encès. L’únic consol que tinc és pensar que basta amb una diminuta flameta per provocar un gran incendi.


L'handbol català està d'enhorabona\nL’handbol català està d’enhorabona\nCindric, del Barça, durant la final de Copa contra el Granollers | FC Barcelona\nLa final catalana de Copa ha acabat amb victòria blaugrana, però el Granollers ha plantat cara fins al final\nEl Barça d’handbol ha conquerit la Copa en un duel apassionant contra el Granollers a la localitat malaguenya d’Antequera (26-30). Feia set anys que no es vivia una final catalana i aquesta ha acabat amb el mateix resultat que l’anterior, és a dir, amb els culers alçant el trofeu. Tot i això, els vallesans han estat a punt de donar la gran sorpresa i endur-se aquesta competició amb un primer temps sensacional. Ara bé, els blaugranes han reaccionat a temps i en una segona meitat exemplar han donat la volta al marcador i han conquerit la seva novena Copa consecutiva i la vint-i-sisena de la seva història. També és el primer títol que aixeca Antonio Carlos Ortega com a tècnic del Barça.\nEl Granollers ha estat a punt de donar la gran sorpresa al Barça\nTot i que la final ha acabat amb el resultat més previsible, el desenvolupament del partit ha deixat palès que l’handbol català viu un gran moment de forma i més enllà de la victòria blaugrana, també ha destacat el gran paper que ha fet el Granollers. Els vallesans han dominat de forma incontestable la primera meitat i han marxat al descans amb quatre gols d’avantatge. Si bé a la segona part s’ha posat de manifest la superioritat del Barça pel que fa a experiència i plantilla, també s’ha de dir que el Granollers ha lluitat fins al final i que ha marxat d’Antequera amb bones sensacions, si bé s’han quedat a les portes d’un moment històric per al club.\nBarça i Granollers, una temporada per emmarcar\nDe fet, la temporada dels dos equips catalans està sent molt bona. No cal dir que el Barça, com sempre, està dominant totes les competicions. Ja ha guanyat la Copa, té la Lliga Asobal perfectament encarrilada i s’ha classificat de forma directa per als quarts de final de la Champions. Ara bé, el Granollers no només ha aconseguit arribar a aquesta final de Copa i plantar cara al totpoderós Barça, sinó que a la Lliga també està rendint a un gran nivell i és el segon classificat, empatat a punts amb el Bidasoa Irun.\nBarça Copa Handbol\nEl gran èxit de la Volta Ciclista a Catalunya\nLa competició d'inicis de temporada del món del ciclisme s'ha posicionat com a una cursa molt atractiva\nUna Penya de rècord sorprèn el Barça i el Manresa viu una polèmica racista\nEls blaugranes segueixen sent líders i el Manresa és tercer amb les mateixes victòries que el Joventut, quart


Puigdemont i els consellers declararan aquesta tarda davant d’un jutge belga\nPosted By: VILAWEB.CAT 5 Novembre, 2017\nEl president Carles Puigdemont i els consellers Meritxell Serret, Toni Comín, Lluís Puig i Clara Ponsantí s’han presentat avui al matí a una comissaria belga en presència dels seus advocats, segons que ha informat Gilles Dejemeppe, portaveu de la fiscalia de Brussel·les, en una compareixença de premsa avui a migdia. Aquesta mateixa tarda declararan davant d’un jutge belga que haurà de decidir abans de demà a les 9.17 (vint-i-quatre hores després d’haver-se presentat avui a la comissaria) quina decisió pren en relació al president i als consellers: si n’ordena la detenció, si els deixa en llibertat o si els deixa en llibertat amb condicions.\nFonts pròximes al president Puigdemont indiquen que no hi ha hagut pas cap detenció, com havien vingut dient mitjans de comunicació espanyols, sinó que s’han posat a disposició de les autoritats belgues, ‘amb la voluntat de no eludir l’acció de la justícia sinó simplement defensar-se en un procés just i imparcial’.\nL’advocat dels consellers Serret i Comín, Gonzalo Boyé, ha piulat immediatament després de la compareixença del fiscal, que ’s’han presentat voluntàriament a les autoritats belgues perquè ‘mai no hi ha hagut la intenció d’eludir l’acció de la justícia; només s’ha mira de poder defensar-e allà on els garanteixin els seus drets fonamentals com es demostra dia a dia; s’ha complert el primer tràmit del procediment i ara és quan comença la batalla jurídica que ajudarà tots els investigats. Ens personem voluntàriament a l’Audiència espanyola i, ara, davant de les autoritats belgues. No hi ha por a la justícia, sinó a la injustícia.’\nCorrespondrà a la justícia belga, doncs, d’examinar el cas i determinar si hi ha motius per a l’extradició. L’advocat flamenc expert en drets humans que defensa el president Puigdemont, Paul Bekaert, Bekaert explicava aquesta setmana a la televisió belga VRT que impugnaria qualsevol petició d’extradició amb l’argument que les penes de presó són desproporcionades. El jutge belga que es faci càrrec del cas haurà de decidir si Puigdemont i els quatre consellers del govern incorrerien en un risc de tracte inhumà o degradant en cas que fossin empresonats a l’estat espanyol.\nVergonya en directe a ‘OT’: “Echo de menos tu culo, vamos a foll…” 3 visites


«Ovelles», de Yago Alonso i Carmen Marfà, aquest dissabte al teatre Conservatori - Regió7\n«Ovelles», de Yago Alonso i Carmen Marfà, aquest dissabte al teatre Conservatori\nBiel Duran, Albert Triola i Sara Espígul protagonitzen aquesta obra sobre tres germans urbanites que reben una herència insòlita\nBiel Duran, Sara Espígul I Albert Triola | IMATGE PROMOCIONAL\nREDACCIÓ | MANRESA El teatre Conservatori de Manresa acollirà aquest dissabte, 1 de juny, a les 21 h, la representació d''Ovelles', de Carmen Marfà i Yago Alonso. A 'Ovelles', el Víctor, l'Alba i l'Arnau, tres germans de Barcelona interpretats per Biel Duran, Albert Triola i Sara Espígul, es troben per decidir què fer amb una insòlita herència. Però aviat s'adonaran que el que semblava un regal caigut del cel pot capgirar la seva realitat. Aferrats a unes vides que no els satisfan, s'enfrontaran a una decisió que posarà a prova la seva relació de germans. Al cap i a la fi, qui està disposat a renunciar a res per un ramat d'ovelles?\n"Ovelles" reflexiona, en clau d'humor, sobre la frustració d'una generació marcada per la crisi. De com fer front a la decepció i de la permanent necessitat de reinventar-nos. Perquè, realment, voler és poder?\nLes entrades per veure 'Ovelles' tenen un preu de 15€ (12€ per majors de 65 anys i 6€ amb Carnet Galliner i menors de 25 anys) i es poden comprar a les taquilles del teatre Kursaal o per internet a www.kursaal.cat


La lava del volcà de La Palma entra en contacte amb el mar\nNura Portella i Judit Pellicer\nBarcelona. Dimecres, 29 de setembre de 2021. 06:17\nActualitzat: Dimecres, 29 de setembre de 2021. 10:25\nFinalment, la lava del volcà Cumbre Vieja, que va entrar en erupció el passat diumenge 19 de setembre a l'illa de La Palma, ha entrat en contacte amb el mar aquesta passada mitjanit, a les 00.07. El magma ha arribat a l’oceà, on ha topat amb l’aigua salada a una temperatura molt inferior: la lava, a 1.000 graus, el mar a uns 20. El material magmàtic s'ha precipitat per un penya-segat de 100 metres d'altura abans de tocar l'aigua marina i actualment s'està acumulant des del fons marí creant una piràmide d'un 50 metres aproximadament.\nAquesta important contracció tèrmica ha provocat una forta fumerada blanca, perjudicial per a la salut per les substàncies tòxiques que conté. Segons expliquen els experts, a cada litre d’aigua salada hi ha 35 grams de sals, entre les quals clorur, sodi, sofre, brom o fluor. En arribar la lava, l’aigua s’ha evaporat i s’han format grans columnes de fum corrosiu, perjudicials per a les persones.\nLa important fumerada i el bombolleig al mar, produït pel xoc de temperatures, estan acompanyats d’una intensa olor de sofre. Aquesta és una clara advertència del perill que suposa, ja que pot afectar el sistema respiratori, amb picor, coïssor i dificultats per respirar.\nDurant aquests dies també s’ha considerat la possibilitat que la contracció de lava i aigua marina provoqui una pluja àcida. Amb tot, aquesta és molt poc probable, perquè els gasos, un cop han entrat a l’atmosfera, s’endinsen en la seva circulació general. Així ho ha explicat el meteoròleg David Suárez a Eldiario.es. En tot cas, la pluja àcida provocaria irritacions al coll i a la boca a la població.\nEls geòlegs adverteixen que existeix la possibilitat que es produeixin explosions quan la lava entri en contacte amb el mar, comparant-ho amb l’efecte que es produeix quan es mescla en una paella oli bullent amb aigua freda.\nS’espera que la lava arribi a la platja de Los Guirres, del municipi de Tazacorte, on els equips d’emergència ja havien acordonat la zona perquè ningú s’hi apropi a una distància perillosa.\nL’últim cop que la lava va entrar en contacte amb el mar a l’illa de La Palma va ser fa 50 anys, quan va entrar en erupció el volcà de Teneguia. Llavors, un veí de la zona va morir intoxicat perquè va anar a pescar a dos quilòmetres dels rius de lava que desembocaven a l’oceà.\nAmb aquest precedent encara a la memòria, les autoritats demanen prudència als habitants de l'illa. Mantenir les distàncies i allunyar-se d'aquesta mena d'emanacions. Es tracta de gasos que no s'han de subestimar, però tampoc cal caure en la histèria, simplement mantenir les distàncies.\nEls experts alerten que la perillositat del contacte entre les dues superfícies no es limita als gasos, sinó que també és per les possibles explosions inicials provocades per la diferència tèrmica.\nL’arribada del magma al mar s’esperava des de fa molts dies amb molt neguit pels possibles efectes sobre la salut dels veïns. El canvi en l'erupció ha fet complicat predir amb precisió quan succeiria. En els deu dies que el volcà porta expulsant lava, la velocitat d'aquesta ha canviat en funció de la fase eruptiva en la qual es trobava el volcà, i per això fins i tot s'ha posat en dubte que la colada arribés a l'oceà.\nLa lava ja afecta 238 hectàrees i s'ha empassat més de 513 llars que han quedat totalment destrossades, a banda de nombroses àrees de cultiu i negocis. En total, més de 6.500 persones han estat desallotjades.\nL'impacte de l'arribada de la lava al mar no es limita a les explosions tèrmiques i l'emanació de gasos que es produiran a partir d'ara. També inclou les destrosses que la colada ha causat abans de tocar l'aigua marina.\nEls terrenys que precedien el penya-segat de 100 metres pels quals s'ha precipitat el riu de lava eren plantacions de plàtans. No només les collites han quedat destruïdes, sinó que el contacte de la lava amb els plàstics dels hivernacles i els pesticides que es trobaven en el seu camí ha provocat l'emanació de gasos tòxics. En el seu avenç la lava també ha travessat la carretera de la costa de Canària deixant-la inservible.\nFoto principal: El volcà de Cumbre Vieja en erupció / EFE


Reunió de coordinació entre els Nous Punts Tic municipals al Solsonès | lamemoria\nReunió de coordinació entre els Nous Punts Tic municipals al Solsonès\n18 de enero de 2011 - 09:42\nEl passat dijous 23 de desembre es produí la primera reunió de coordinació entre els ajuntaments de Navès, Clariana de Cardener, Olius i Llobera, tots ells nous Punt TIC.\nA través d’un projecte preparat des del Centre Tecnològic Forestal de Catalunya, i presentat per cadascun dels ajuntaments a la secretaria de Telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya, s’han aconseguit equipaments informàtics per a la creació d’aquests punts TIC municipals.\nDes del Consell Comarcal del Solsonès i el Centre Tecnològic Forestal de Catalunya, es coordinarà la formació que es durà a terme en aquests punts. Cada municipi prepararà una proposta formativa, que farà extensiva a la resta dels ajuntaments implicats en la iniciativa i oferirà de forma coordinada.\nPer la seva banda, el vicepresident del Consell Comarcal del Solsonès, Albert Muntada, present a la reunió, ha destacat que “és molt important que tots els municipis segueixin un mateix pla formatiu per tal d’uniformar la implantació dels nous punts informàtics homogèniament al llarg de la comarca del Solsonès”\nAcaben els cursos del programa Connectat, dalfabetització digital →


Tarifació social als serveis esportius extraescolars\nSol·licitud d'aplicació de la tarifació social als preus públics per a l'alumnat inscrit a les activitats esportives extraescolars organitzades per l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès, a través de l'Oficina Municipal d'Esports per a Tothom (OMET).\nPodran sol·licitar la tarifació social els pares, mares o tutors legals d'alumnes inscrits a les activitats esportives extraescolars organitzades per l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès.\n1.- L'alumne que es matricula\n2.- El pare i la mare o tutors/es legals de l'alumne.\n• En cas de divorci o separació legal, si la guàrdia i custòdia de l'alumne és compartida, es tindran en compte els dos tutors a la unitat familiar. Si la guàrdia i custòdia del nen s'atribueix a un sol tutor, no serà membre computable aquell/a ex cònjuge que no convisqui amb el nen/a, però s'afegirà a la renda del tutor la pensió d'alimentació i/o compensatòria que estableixi la sentència (cal indicar-ho com a ingressos no contributius).\n• En cas de família monoparental s'haurà de manifestar estar en possessió del títol i es comprovarà que el tutor i l'infant estiguin dins del carnet de família monoparental, i que aquest estigui vigent.\n• En cas de viudetat, aquesta només s'haurà de justificar amb el llibre de família (o certificat de defunció) si no s'està en possessió del carnet de família monoparental vigent.\n3.- Els/les germans/es de fins a 25 anys que, segons el padró d'habitants, consti que conviuen en el domicili familiar a la data de la matrícula.\n4.- Germans i germanes majors de 25 anys que tinguin discapacitat física, psíquica o sensorial que conviuen en el domicili familiar a la data de la matrícula.\nNo es tindran en compte altres persones tot i que convisquin en el domicili familiar, amb o sense relació de parentiu amb l'alumne, ni els avis que hi convisquin.\nRenda de la unitat familiar\nLa tarifació social per als preus públics a les activitats esportives extraescolars s'aplica segons les taules de l'ANNEX 2 de les bases, en base a la renda familiar.\n• Per al càlcul de la renda familiar es computaran els ingressos familiars de l'any fiscal immediatament anterior al de l'inici de curs (exercici 2018 per al curs 2019-2020; i així successivament).\n• Aquells tutors la consulta telemàtica dels quals tingui com a resposta "titular obligat a declarar i renda no presentada", quedaran exclosos de l'aplicació de la tarifació social.\n• En el cas de pares o tutors que no tinguin NIF o NIE (només passaport) l'Administració Estatal de l'Agència Tributària (AEAT) no facilita les seves dades tributàries. En aquests casos per permetre valorar la situació socioeconòmica de la unitat familiar, els tutors hauran d'acreditar documentalment la renda del país d'origen, acompanyat de la corresponent declaració jurada.\n• En el cas de no fer de la declaració de renda i no tenir les imputacions de dades fiscals o l'esborrany de renda, caldrà que els interessats aportin la següent documentació:\n- Certificat actual de vida laboral expedit per la Tresoreria de la Seguretat Social.\n- Certificat expedit per l'INEM en que s'especifiqui si ha cobrat alguna prestació durant l'any anterior al de l'inici del curs, import i temps de durada.\n- Certificat de la Seguretat Social justificant les prestacions percebudes durant l'any anterior al de l'inici del curs (jubilació, invalidesa, viduïtat, orfandat ...) o certificat negatiu en cas que no rebi cap prestació.\n- Certificat de prestació rebuda en concepte de PRIMI durant l'any anterior al de l'inici del curs. o,\n- En cas que hagi treballat: certificat de retencions i ingressos a compte de l'IRPF de l'any anterior al de l'inici del curs de cada empresa on hagi treballat o fotocòpia de totes les nòmines de l'any anterior al de l'inici del curs.\nEn els supòsits de no poder presentar cap documentació de la relacionada en el paràgrafs anteriors, no es podrà aplicar la tarifació social.\n• La tarifació social es calcularà una vegada per curs. Els requisits per obtenir la tarifació social només es podran revisar quan es doni alguna de les següents circumstàncies:\n• Canvi de la situació familiar per causa de decés d'algun pare o tutor legal dels menors no emancipats, en aquest cas s'haurà de presentar la còpia del certificat de defunció.\n• Canvi de la situació familiar per causa de divorci o separació legal, si la guàrdia i custòdia del nen s'atribueix a un sol tutor.\nEn qualsevol moment (un cop s'hagi fet la inscripció a l'activitat esportiva extraescolar)\nAnnex 1 - Quadre de trams de renda per l'aplicació de la tarifació social\nAnnex 2 - Aplicació tarifació als preus públics activitats extraescolars


El 18 de gener s'acaba el termini per participar al 13è concurs de fotografia paisatgística de les Terres de l'Ebre - 11/01/2013 » La Cala RTV\nEl 18 de gener s'acaba el termini per participar al 13è concurs de fotografia paisatgística de les Terres de l'Ebre\n11 . Gen, 2013 a les 14:01\nEl concurs de fotografia paisatgística de les Terres de l'Ebre arriba a la tretzena edició. Un concurs organitzat des de l'Àrea Municipal de Turisme de l'Ametlla de Mar, i des de l'Àrea de Turisme de Deltebre. Les fotografies s'hauran d'enviar abans del divendres18 de gener de 2013, a les dues del migdia, a l'Àrea de Turisme de l'Ametlla de Mar o a l'Àrea de Deltebre. La inscripció en aquest concurs és gratuïta i hi pot participar qualsevol persona, aficionada o professional. No s'admeten muntatges fotogràfics. A més, les fotografies hauran de ser inèdites, i no podran haver estat premiades en altres concursos. S'admetran un màxim de quatre fotografies per autor.\nLes bases enguany compten amb una novetat. I és que les fotografies tindran un format lliure, s'hauran de presentar sobre un suport rígid de 30x45 cm, respectant un mínim de 5cm de separació entre la fotografia i el suport rígid.\n"Des de Turisme de l'Ametlla de Mar tenim una doble satisfacció, ja que organitzem un concurs de fotografia que promociona la Cala i el Territori, que compta amb una gran participació al municipi. Les fotografies dels concursants caleros cada vegada augmenten més en nombre i qualitat", subratllà Damià Llaó, Gerent de l'Àrea Municipal de Turisme.\nCom és habitual hi ha gran quantitat de premis. Cal tenir en compte que es donaran, com a cada edició, primer, segon i tercer premi, tant a l'Ametlla com a Deltebre. El primer premi està dotat amb 400 euros, el segon premi amb 250, i el tercer està premiat amb 175. També es lliurarà el premi local de l'Ametlla i el de Deltebre valorats, ambdós, amb 250 euros.\nD'altra banda, es donarà el Premi Terres de l'Ebre, dotat amb 300 euros, i el Premi blanc i negre valorat, també, amb 300 euros. I, finalment, el Premi a la creativitat, i el Premi a la gastronomia, també estan dotats amb 300 euros.\nEl Jurat està format per el fotoperiodista Joan Puig, Antònia Ripoll, d'Esardi, l'Escola d'Art i Disseny d'Amposta, el fotògraf Mariano Cebolla, i el fotògraf local Xavier Solé.\nEls guanyadors seran avisats oportunament abans del lliurament dels premis que tindrà lloc el dissabte 26 de gener de 2013, a l'Ametlla de Mar.\n0 respostes a "El 18 de gener s'acaba el termini per participa..."\n13è concurs d...\n15 anys de co...\nconcurs, fotografia, fotografies, terres de l'ebre, turisme


Compromís reclama al PP que rectifique les «crítiques absurdes» a Isaura Navarro per dur a terme el seu treball - Nosaltres La Veu\nCompromís reclama al PP que rectifique les «crítiques absurdes» a Isaura Navarro per dur a terme el seu treball\nCarles Esteve ha reclamat al Partit Popular que deixe de mentir, enfangar i tergiversar la realitat en tot allò que té a veure amb la COVID-19\nDimarts, 30 de març de 2021 a les 17:00h\nLa secretària autonòmica de Salut Pública, Isaura Navarro | Ulisses Ortiz\nEl diputat i portaveu de sanitat de Compromís a les Corts, Carles Esteve, ha reclamat al Partit Popular i al seu diputat José Juan Zaplana que deixen de mentir, enfangar i tergiversar la realitat en tot allò que té a vore amb la pandèmia de la COVID-19.\nEn concret, Esteve insta el PP a «tindre un mínim de decència i rectificar les seues absurdes crítiques a la secretària autonòmica de Salut Pública, Isaura Navarro, per haver acudit a la prova pilot, amb un concert de Love of Lesbian, encaminada a analitzar la possibilitat de recuperar aquest tipus d’esdeveniments de forma segura».\n«És inacceptable que el PP obvie, d’una manera indecent, que es tractava d’un viatge de treball, que el concert estava emmarcat dins d’un assaig científic i que Navarro formava part d’una delegació de Turisme i Sanitat de la Generalitat Valenciana i del sector de festivals; que van assistir per analitzar l'experiència entrevistant-se amb l’equip organitzador, els metges que han dirigit tot el procés i els responsables polítics del govern català».\nSegons Compromís, aquesta manera tan burda de fer oposició per part del PP serveix de poca ajuda a un sector com el dels festivals i la música en directe, que ha sofert un greu impacte econòmic produït per la pandèmia. «El PP ha de rectificar i donar suport així a un sector cultural estratègic del territori valencià, que ha posat les seues esperances en aquesta prova pilot», ha conclòs Esteve.


La introducció de pantalla tàctil capacitiva - notícies de la indústria - Notícies - Shenzhen Newman Tecnologia Co Ltd\nL'estructura de pantalla tàctil capacitiva està recobert principalment amb una capa de pel·lícula transparent sobre la pantalla de vidre, i s'afegeix un vidre de protecció a la capa de conductors, i el disseny de doble vidre pot protegir completament la capa de conductor i l'inductor.\nPantalla tàctil capacitiva està recobert amb un elèctrode estret en els quatre costats de la pantalla tàctil, la formació d'un camp elèctric de CA de baixa tensió en el cos conductor. En tocar la pantalla, a causa del camp elèctric humà, el dit i la capa de conductors formaran una capacitància d'acoblament, l'elèctrode de quatre costats corrents emesos fluiran al punt de contacte, i la força actual del dit per l'elèctrode és proporcional a la distància, que es troba al controlador de pantalla tàctil calcularà la proporció i la força actual, calcular amb precisió la posició del punt de contacte. Vidre de doble pantalla tàctil capacitiva no només pot protegir el conductor i els sensors, de manera més eficaç per prevenir els factors ambientals externs per tocar la pantalla, fins i tot si la pantalla es van tenyir amb brutícia, pols o greix, pantalla tàctil capacitiva encara pot calcular amb precisió la posició de contacte.\nA causa de que la capacitància varia amb la temperatura, la humitat o de posada a terra, l'estabilitat del condensador és pobre, i el fenomen de deriva es produeix sovint. Aquest tipus de pantalla tàctil és adequat per a l'etapa de depuració del desenvolupament del sistema.\nTransmitància i la claredat de la pantalla tàctil capacitiva són superiors a les pantalles resistives de quatre fils, per descomptat, i la superfície de les ones acústiques i les pantalles de resistència de cinc fils no són comparables. Pantalla capacitiva de reflexió seriosa, i, tecnologia de capacitància de quatre capes de pantalla tàctil compost a cada longitud d'ona de transmissió de la llum desigual, hi ha un problema de distorsió de color, a causa de la llum en la reflexió de les capes, sinó que també va fer que el caràcter d'imatge de Blur .\nPantalla de la capacitància, en principi, del cos humà com un element de condensador de la utilització d'elèctrodes, quan un conductor a prop de la sandvitx i acoblament cara Ito entre la capacitància de suficient capacitat, el flux de corrent és suficient per causar l'acció equivocat de la pantalla de la capacitància .\nSabem que el valor de capacitància, tot i que inversament proporcional a la distància, és proporcional a la superfície relativa, i també relacionat amb el coeficient dielèctric de l'aïllament. Per tant, quan el conductor d'una àrea gran de palma o de mà prop de la pantalla capacitiva, en lloc de tocar, pot causar l'operació incorrecta pantalla capacitiva, en un clima humit, aquesta situació és especialment greu, monitors de mà, el palmell prop del monitor de 7 cm o el cos prop del monitor 15 centímetres pot causar un error de pantalla capacitiva. Un altre desavantatge de les pantalles capacitives no reacciona amb guants o tocar un objecte no conductor, ja que afegeix més mitjans aïllants.\nEl principal desavantatge de les pantalles capacitives és la deriva: quan la temperatura ambient i el canvi d'humitat, els canvis ambientals de camp elèctric, causaran la deriva pantalla de la capacitància, causant incorrecte. Per exemple: La temperatura de la pantalla s'eleva després de l'arrencada farà que deriva: l'usuari toca la pantalla, mentre que l'altre costat o costat del cos prop del monitor es deriva; pantalla tàctil capacitiva prop de l'objecte més gran es va moure de nou a la deriva, es toca quan algú envoltat d'observació també farà que la deriva; la causa de la deriva de la pantalla de la capacitància pertany a la deficiència tècnica, la superfície potencial mediambiental (incloent-hi el cos de l'usuari), encara que la pantalla tàctil capacitiva està lluny, però més que l'àrea dels dits, que afecten directament a la determinació de la posició del tacte.\nA més, teòricament molts haurien lineal relacions són en realitat no lineal, com ara: pes o humectants dit diferents graus de diferents persones xuclen el flux total d'electricitat és diferent, i els canvis totals de flux de l'electricitat i la distribució de quatre punts del canvi és relacions no lineals , la pantalla tàctil capacitiva adopta les quatre cantonades de les coordenades d'encàrrec polars sense l'origen de les coordenades, la deriva després que el controlador no pot detectar i recuperar-se, i, després de 4 a / d complet, pel valor de quatre punts de flux al tacte punt en l'angle correcte sistema de coordenades X, el procés de càlcul dels valors de coordenada i és complex. A causa de que no hi ha origen, la deriva pantalla capacitiva és acumulatiu, en el lloc de treball també sovint necessiten calibratge. Pantalla tàctil capacitiva El vidre més externa de protecció de sílice és molt bo a l'altura. Però por de claus o cops durs, l'anul·lació d'un petit forat perjudicarà el sandvitx Ito, si es lesiona i 'it sandvitx o la instal·lació del procés de transport de la calúmnia i la capa d'ITO superfície interna, pantalla capacitiva no funcionarà correctament.


(DOGV núm. 2501 de 05.05.1995) Ref. Base de dades 0991/1995\nData d'entrada en vigor: 05.05.1995\nData de fi de vigència: 12.09.2001\nNotes: Creació del Registre i Protectorat de Fundacions de la Comunitat Valenciana. - Veure Llei 8/1998, de 9 de desembre, de Fundacions de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 3391, de 11/12/98) per la qual es deroga el present Decret, però no obstant manté la seua vigència fins que no s'aprove la normativa reglamen- tària de desenvolupament, prevista en els articles 28 i 31 de la Llei de Fundacions.\nDecret 146/1983, de 21 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, de creació del Registre de Fundacions i Associacions Docents i Culturals Privades i Entitats Anàlogues.\nDecret 15/1991, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, de creació del Registre de Fundacions.\nORDRE de 19 de gener de 1996, de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual es delega el director general de Justícia per a l'exercici de les funcions de protectorat establides en el Decret 60/1995, de 18 d'abril, del Govern Valencià, de Creació del Registre i Protectorat de Fundacions de la Comunitat Valenciana.\nORDRE de 19 de gener de 1996, de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual s'estableix la data d'inici de les activitats del Registre i Protectorat de Fundacions de la Comunitat Valenciana.\nDECRET 42/1996, de 5 de març, del Govern Valencià, de modificació parcial del Decret 60/1995, de 18 d'abril, del Govern Valencià, de Creació del Registre i Protectorat de Fundacions de la Comunitat Valenciana.\nDECRET 208/1996, de 26 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es modifica la disposició transitòria cinquena del Decret 60/1995, de 18 d' abril, del Govern Valencià, de Creació del Registre i Protectorat de Fundacions de la Comunitat Valenciana, relativa al termini d'adaptació d'estatuts a la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions i d'Incentius Fiscals a la Participació Privada en Activitats d'Interés General.\nMatèries: Fundacions Protecció de dades\nTemàtics: fundació, formalitat administrativa , registre\nL'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, estableix en l'article 31.23 que la Generalitat Valenciana té la competència exclusiva sobre les fundacions i associacions de caràcter docent, cultural, artístic, benèfico-assistencials i semblants, que despleguen les seues funcions principalment a la Comunitat Valenciana.\nEn conseqüència, les funcions sobre les fundacions docents i, més en concret, el seu protectorat, van ser assumides amb el traspàs de competències en matèria d'educació, aprovades mitjançant el Reial Decret 2093/1983, de 28 de juliol, i per a exercir-les adequadament va ser creat, pel Decret 146/1983, de 21 de novembre, del Govern Valencià, el Registre de Fundacions i Associacions Docents i Culturals Privades i Entitats Anàlogues, el qual depèn conjuntament amb el protectorat, de la Conselleria de Cultura.\nA través del Reial Decret 303/1985, de 23 de gener, van ser transferides a la Comunitat Valenciana les funcions de l'Estat sobre fundacions benèfiques i laborals, i resten adscrites en l'actualitat les competències sobre gestió, registre i protectorat de les fundacions d'aquesta naturalesa a la Conselleria de Treball i Afers Socials.\nIgualment, mitjançant el Decret 15/1991, de 21 de gener, del Govern Valencià, va ser creat el Registre de Fundacions que sense tenir el caràcter de culturals, benèfiques o laborals, despleguen les seues funcions principalment a la Comunitat Valenciana, el qual està adscrit a la Conselleria d'Administració Pública.\nL'exercici de les competències en matèria fundacional queda completat amb les funcions que realitza la Conselleria d'Economia i Hisenda, a través de l'Institut Valencià de Finances, segons que disposa el Decret 215/1983, de 23 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es regula l'obra benèfico-social de les caixes d'estalvis que tinguen el domicili social a la Comunitat Valenciana, i es gestionen el registre i protectorat de les fundacions de l'obra benèfico-social d'aquelles caixes d'estalvi valencianes que per a l'exercici de l'obra social constituïren una organització d'aquesta naturalesa.\nLa nova Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions i d'Incentius Fiscals a la Participació Privada en Activitats d'Interès General (d'ara endavant, de Fundacions), estableix el nou marc normatiu sobre la matèria que, llevat del règim jurídic privat de les fundacions previst en el Codi Civil, les normes del qual continuen sent supletòries, substitueix l'antiga Llei General de Beneficència de 20 de juny de 1849; el Decret de 14 de maig de 1852, pel qual s'aprovà el Reglament General de Beneficència i, en tot aquell que s'hi opose, el Decret i la Instrucció de 14 de març de 1899, sobre reorganització de serveis de beneficència particular i exercici del protectorat del Govern; el Decret 2.930/1972, de 21 de juliol, pel qual s'aprovà el Reglament de les fundacions culturals privades i entitats anàlogues i dels serveis administratius encarregats del protectorat sobre aquestes i, entre altres normes, el Decret 446/1961, de 16 de març, sobre fundacions laborals.\nAlhora, la llei soluciona l'actual dispersió normativa, la necessària distribució de competències entre l'estat i les comunitats autònomes que han previst, com en el cas de la Comunitat Valenciana, l'exercici d'aquesta competència, conjugant, d'una banda, la uniformitat pel que fa a aquelles condicions bàsiques que necessiten d'un tractament igualitari en tot l'estat i, d'altra, la necessària varietat atesa la idiosincràsia de cadascuna de les comunitats autònomes; crea el Registre de Fundacions; potencia la figura del protectorat, i estableix un règim d'incentius fiscals, adaptat a la realitat actual, com a estímul de la iniciativa privada per a la realització d'activitats d'interès general, alhora que regula les figures de patrocini i del mecenatge.\nDefinides, per tant, les bases de les fundacions en l'esmentada Llei, cal plantejar-se dues qüestions que la Generalitat Valenciana haurà d'afrontar d'immediat, d'una banda, la creació del registre únic de les fundacions amb domicili social en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, o que es troben sotmeses a les competències de la Generalitat Valenciana, per tal d'evitar l'actual dispersió en quatre registres, i d'altra, l'exercici del protectorat des d'un únic òrgan gestor que garantesca amb criteris homogenis la tutela que s'ha d'exercir sobre les fundacions. Tenint en compte el creixement d'aquest tipus d'institucions al llarg dels pròxims anys, en obrir-se amb la nova llei un ventall de possibilitats ja que permet que tant les persones físiques com jurídiques, públiques o privades, puguen constituir-les, i, també, el nou règim fiscal, al qual seran sotmeses amb una clara finalitat incentivadora, tendeix a estimular la iniciativa privada en l'exercici d'activitats d'interès general. Així mateix, augmenta les possibilitats de gestió d'aquestes, en permetre-les participar en societats mercantils que hagen adoptat la forma jurídica en què quede limitada la seua responsabilitat, i obtenir ingressos en l'exercici de la seua activitat, per tal de garantir els fins fundacionals sempre que això no comporte una limitació injustificada de l'àmbit dels seus possibles beneficiaris.\nPer tot el susdit, aquest decret preveu la regulació del Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana i l'exercici del seu protectorat, a l'espera de la regulació definitiva que mitjançant llei de la Generalitat Valenciana abaste tot el panorama fundacional a la Comunitat Valenciana.\nL'organització del Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana s'inspira en els principis i les normes de funcionament que l'experiència ha contrastat i la ciència aconsella per als registres de persones, amb el designi que s'inscriguen i siguen dipositats tots els documents amb transcendència per a la vida de les fundacions i relatius a la seua activitat, no només pel caràcter constitutiu de la inscripció, sinó també com a instrument de garantia de la publicitat i com a suport necessari per tal que el protectorat de la Generalitat Valenciana puga exercir la seua comesa amb eficàcia.\nS'habilita un període transitori per tal que, en passar d'un sistema a l'altre de registre, no siga alterat el funcionament normal dels registres que seran unificats i substituïts.\nEl protectorat està concebut com una activitat administrativa tendent a controlar el compliment dels fins d'interès general que justifiquen el reconeixement, la protecció legal i els beneficis fiscals de les fundacions, i per exercir una tutela que garantesca el ple exercici de les activitats, alhora que coadjuva amb les fundacions assessorant-les i donant-los suport. D'aquest protectorat formaran part aquelles conselleries del Govern Valencià que hagen exercit funcions de tutela en matèria de fundacions, i es garantirà, per tal de coordinar les activitats, la intervenció de la Conselleria d'Economia i Hisenda, a través de l'Institut Valencià de Finances, en totes aquelles actuacions de protectorat relacionades amb les fundacions de l'obra benèfico-social de les caixes d'estalvi (OBS).\nEn conseqüència, a proposta del conseller d'Administració Pública, i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 18 d'abril de 1995,\nDel Registre de Fundacions\nArticle primer. Del Registre\nSota la dependència de la Conselleria d'Administració Pública i adscrit a la Direcció General de Justícia, s'estableix el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana, en què s'inscriuran totes les entitats d'aquesta naturalesa que tinguen la seua adreça social en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, o que es troben sotmeses a les competències de la Generalitat Valenciana.\nArticle segon. Legitimació\n1. En aqueix registre s'inscriuran, dipositaran i arxivaran tots els actes relatius a les fundacions, a què fa referència l'article 4.\nTots els actes inscrits es presumiran vàlids i el protectorat de la Generalitat Valenciana els prendrà en consideració per a fonamentar les seues decisions.\nPel que fa als documents dipositats i respecte als arxivats que no tinguen causada la inscripció, només se'n presumirà la regularitat formal.\n2. La Direcció General de Justícia subministrarà al Registre els llibres de la funció, paginats com cal i segellats en cada full per la Secretaria General de la Presidència de la Generalitat Valenciana, la qual estendrà en la primera pàgina una nota que expresse el nombre de les pàgines que conté el llibre i que cap d'aquestes està inutilitzada o escrita.\nA continuació d'aquesta nota l'encarregat del registre signarà i datarà el rebut del llibre i la seua conformitat amb la nota expressa.\n3. A l'encarregat del Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana, li correspon la legalització dels llibres que han de dur d'acord amb les disposicions legals vigents les fundacions inscrites.\nArticle tercer. Publicitat\n1. El contingut dels llibres i l'arxiu del Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana és públic, amb subjecció a les regles de funcionament establertes en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\n2. La publicitat es farà efectiva per certificació dels assentaments expedida per l'encarregat del registre, mitjançant simple nota informativa, còpia dels assentaments o a través de la consulta de les dades relatives al contingut essencial dels assentaments o de la documentació original dipositada.\nArticle quart. Obligatorietat i actes sotmesos a inscripció, dipòsit o arxiu\n1. Seran objecte d'inscripció i arxiu en el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana:\na) La carta fundacional per la qual es constitueix la fundació, la qual contindrà tots els punts a què fa referència l'article 8 de la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions.\nb) Els estatuts de la fundació i les seues modificacions posteriors.\nc) La composició del patronat o òrgan de govern de la fundació i totes les modificacions que en aqueixa composició es produesquen, i també les acceptacions per a exercir el càrrec de patró, les delegacions, els apoderaments generals per a representar la fundació i la revocació de qualsevol d'aquests càrrecs, delegacions o apoderaments.\nd) La renúncia, substitució, cessament i suspensió dels patrons.\ne) La fusió, agregació, tràmits de liquidació i extinció de les fundacions, amb expressió en els assentaments dels títols i la documentació que les determinen.\nf) Les càrregues duradores imposades sobre béns per a la realització de les finalitats d'interés general.\ng) Tots els actes que estiguen subjectes a l'autorització del protectorat.\nh) La intervenció temporal de les fundacions.\ni) Les substitucions pel protectorat dels òrgans de govern i l'exercici provisional de les seues funcions, si per qualsevol motiu manquen totes les persones que integren el patronat.\nj) Tots aquells documents que calga registrar d'acord amb la legislació vigent.\n2. Els actes subjectes a inscripció en el Registre de Fundacions i no inscrits, no perjudicaran terceres persones de bona fe.\nEls efectes de la inscripció quedaran retrotrets a la data de presentació de la sol·licitud en el llibre diari.\nI tot això, sense perjudici de la normativa reguladora dels altres registres públics.\n3. Les fundacions que tinguen el domicili social en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, o que es troben sotmeses a les competències de la Generalitat Valenciana, són obligades a registrar els actes i documents relacionats en el número 1 d'aquest article i els patrons de la fundació són responsables del compliment d'aquesta obligació. El protectorat té l'obligació d'instar la corresponent acció de responsabilitat.\n4. Les fundacions a què fa referència el paràgraf anterior hauran de dipositar per a l'arxiu, constància i consulta pública:\na) L'inventari de béns i drets que integren el seu patrimoni. Anualment es farà constar l'alienació i gravamen dels béns i drets que formen part de la dotació inicial, o estiguen directament vinculats al compliment de les finalitats fundacionals, i en general totes les alteracions superiors al 10 per cent de l'actiu de la fundació.\nb) El pressupost anual acompanyat d'una memòria explicativa.\nc) El balanç de situació i el compte de resultats, en els quals conste de manera certa, la situació econòmica, financera i patrimonial de la fundació, acompanyats d'una memòria expressiva de les activitats fundacionals i de la gestió econòmica, que inclourà el quadre de finançament, un informe del grau exacte de compliment de les finalitats fundacionals, i també les variacions patrimonials i els canvis en els seus òrgans de govern, direcció i representació.\nd) La liquidació anual del pressupost d'ingressos i despeses.\ne) I, si escau, les auditories externes.\nArticle cinqué. Valor constitutiu de la primera inscripció\n1. La fundació assoleix personalitat jurídica i pot iniciar les activitats tendents a l'acompliment dels seus fins, mitjançant la inscripció de l'acte fundacional al registre regulat per aquest decret.\n2. Per a efectuar la primera inscripció caldrà l'informe del protectorat favorable a la suficiència de dotació fundacional i al caràcter general dels fins de l'entitat, a què fa referència l'article 11.b) d'aquest decret.\n3. Mentre s'efectua la inscripció, una vegada atorgada l'escriptura fundacional, l'òrgan de govern de la fundació només podrà realitzar aquells actes i amb els efectes que s'indiquen en l'article 11 de la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions.\n4. Els fedataris que autoritzen o intervinguen documents subjectes a inscripció en el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana, a més d'informar els promotors de l'obligació de sol·licitar la inscripció, hauran de retre compte de l'atorgament al protectorat, per tal que aquest reclame de les persones interessades la presentació dels documents al registre dins del termini establert.\nOrganització i funcionament del Registre\nArticle sisé. Organització del Registre\n1. El Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana és únic i es durà pel sistema de full personal, d'acord amb els principis de legalitat i publicitat.\nL'encarregat del registre el dirigirà sota la seua responsabilitat.\n2. Al Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana es duran els llibres, els fitxers i el lligall següents:\na) Llibre diari de presentació dels documents i llibres auxiliars d'entrades.\nb) Llibre o carpeta d'inscripcions.\nc) Fitxer o carpeta de legalitzacions.\nd) Fitxer o carpeta de dipòsit de comptes\ne) Arxiu general.\n3. Una ordre del conseller d'Administració Pública determinarà els fitxers, índexs i llibres auxiliars que, a més dels indicats en el número 2 anterior, podran obrir-se per a un millor control i seguiment de les activitats i vicissituds de les fundacions.\nArticle seté. Del contingut dels llibres del Registre\n1. El llibre diari de presentació de documents estarà integrat per fulls mòbils. S'hi assentaran les sol·licituds d'inscripció de fundacions i els altres documents que tinguen entrada al registre per a dipòsit, arxiu o a disposició del protectorat.\nLa presentació dels documents i sol·licituds a què es refereix el paràgraf anterior podrà fer-se per qualsevol dels procediments previstos en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\nEs prendrà com a data de presentació la que resulte de la llei, sense perjudici de la constància de la data en la qual resulte assentat el document, que sortirà a l'efecte previst en aquest decret.\n2. Els llibres o carpetes d'inscripcions estaran compostos per fulls mòbils en els quals es practicaran els assentaments d'inscripció de cadascuna de les fundacions, i en el full obert a cada fundació, que necessàriament haurà de ser la inscripció primera, s'anotaran la carta fundacional, els estatuts i els altres actes a què fa referència l'article 4.1.\n3. El fitxer o la carpeta de legalitzacions està destinat a fer constar les relatives als llibres que s'òbriguen en cada fundació per al compliment de les disposicions vigents. Es farà efectiu a través de l'obertura d'una fitxa per a cada fundació, ordenades pel número del seu registre particular. S'hi farà constar la classe i quantitat de llibres legalitzats, la data de la legalització i la referència de l'arxiu en què està custodiat l'exemplar de la instància que, en doble exemplar, s'acompanyarà a cadascuna de les sol·licituds de legalització de llibres.\nL'altre exemplar de la instància s'haurà de retornar a la fundació sol·licitant.\n4. El fitxer o la carpeta de dipòsit de comptes es durà mitjançant una fitxa per a cada fundació, ordenades pel número del registre particular. S'hi farà constar la data en què són dipositats els documents als quals es refereix l'article 4.4 i la referència de l'arxiu general on siguen dipositats els comptes i els inventaris de béns i drets i les seues modificacions.\n5. Per a l'arxiu de tots els documents que arriben al Registre, igual com dels expedients tramitats pel protectorat com a conseqüència de la seua activitat, hi haurà un arxiu general dotat d'un índex on figuraran les dades i els documents de cada fundació arxivats en el registre.\n6. Tots els llibres, fitxers i índexs del registre seran tractats per procediments informàtics amb el suport documental que calga.\nArticle vuité. Procediment d'accés al Registre\n1. Al Registre tenen accés els documents que reuneixen les formalitats establertes en la Llei.\n2. Els documents s'hauran de presentar en doble exemplar. Un dels exemplars quedarà arxivat al Registre. L'altre es tornarà a l'interessat amb nota relativa a les diligències practicades.\n3. Tots els documents que hagen de ser inscrits, dipositats o arxivats al Registre, es presentaran acompanyats, si és possible, del corresponent suport informàtic, dins dels 30 dies següents al seu atorgament o emissió i lliurament al sol·licitant.\nArticle nové. Del procediment d'inscripció i dipòsit de documents\n1. L'encarregat del registre qualificarà la legalitat formal i la validesa material dels documents presentats a inscripció o dipòsit, pel que resulte d'aquests i dels assentaments del Registre, i sol·licitarà els informes que, si escau, siguen preceptius, per tal de procedir, si la qualificació és favorable, a la pràctica de les diligències sol·licitades, en el terme d'un mes comptador des de la data de l'assentament de presentació en el llibre diari.\n2. Si la qualificació és desfavorable, per apreciar l'encarregat del registre defectes en la regularitat o validesa dels documents, denegarà la pràctica de les diligències sol·licitades i ho notificarà a qui va presentar els documents, dins del termini assenyalat en el número 1 d'aquest article.\n3. En la notificació farà constar l'encarregat del registre si el defecte és o no esmenable.\nEn el primer cas, a sol·licitud dels representants de la fundació, es farà constar al marge de l'assentament causat en llibre diari per a la sol·licitud denegada que, per defectes esmenables observats en la qualificació, s'obri un termini de tres mesos perquè puguen esmenar-se.\nMitjançant una segona nota marginal, practicada a continuació de l'anterior, es farà constar que els defectes han sigut esmenats, o si de cas, que s'ha ultrapassat el termini sense realitzar-ho.\n4. Contra la denegació de la inscripció o del dipòsit, que sempre serà motivada, podrà interposar-s'hi un recurs ordinari davant el conseller d'Administració Pública.\n5. A l'efecte del que disposa l'article 43 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, transcorregut el termini d'un mes per a practicar la inscripció o el dipòsit sense que s'hagen formalitzat, hom entendrà acceptada la sol·licitud d'inscripció o practicat el dipòsit, i es podrà exigir el número de registre o d'arxiu en la sol·licitud de la certificació de l'acte presumpte, a què fa referència l'article 44 de l'esmentat text legal. Tot això sense perjudici del que es disposa sobre l'obertura del termini per a esmenar els defectes o la millora de la sol·licitud.\nRespecte del que disposa el paràgraf anterior, s'exceptuarà la inscripció inicial de la fundació, que només es farà si la sol·licitud és resolta favorablement pel registre en els terminis determinats en els números 1 i 3 anteriors.\nDel protectorat de la Generalitat Valenciana\nExercici del protectorat\nArticle deu. Del protectorat\nEl protectorat de les fundacions inscrites en el Registre Especial de la Comunitat Valenciana correspon a la Conselleria d'Administració Pública.\nEl conseller d'Administració Pública exercirà les funcions del protectorat per sí mateix o per delegació.\nArticle onze. Funcions del protectorat\nEl protectorat té per objecte vetllar per l'aplicació del patrimoni de la fundació inscrita al compliment dels seus fins, complir tots els tràmits necessaris per a la total execució de la voluntat fundacional, provadament manifestada però no consumada en acto mortis causa, suplir les deficiències estructurals que inicialment o amb caràcter sobrevingut afecten l'estructura o òrgans de govern de qualsevol fundació inscrita o que haja d'inscriure's en el Registre Especial de la Comunitat Valenciana; disposarà, si escau, els nomenaments pertinents i, informarà els òrgans de govern de la concessió dels beneficis que la vigent legislació reconeix a aqueixes entitats.\nEspecialment, és objecte del protectorat:\na) Assessorar les fundacions inscrites i les que estiguen en període de constitució, sobre el que afecte el seu règim jurídic i econòmic, per a assegurar la legalitat de la seua constitució i funcionament.\nb) Emetre l'informe que haurà d'adjuntar-se a l'expedient de sol·licitud de la inscripció constitutiva d'una fundació en el Registre, relatiu a la suficiència de la dotació per al compliment dels fins fundacionals, i sobre el caràcter general d'aquests.\nc) Vetllar per l'efectiu compliment dels fins fundacionals d'acord amb la voluntat del fundador i tenint en compte l'aconseguiment de l'interès general.\nd) Comprovar si els recursos econòmics de la fundació han estat aplicats als fins fundacionals.\ne) Donar publicitat a l'existència i activitats de les fundacions.\nf) Exercir provisionalment les funcions de l'òrgan de govern o patronat de les fundacions, si per qualsevol motiu falten totes les persones que l'han d'integrar.\ng) Exercir la corresponent acció de responsabilitat pels danys i perjudicis que causen els patrons per actes contraris a la llei o als estatuts o pels realitzats negligentment.\nh) Instar judicialment el cessament dels patrons quan aquests no exercesquen el càrrec amb la diligència d'un representant lleial.\ni) Impugnar els actes i acords del patronat o òrgan de govern de les fundacions que siguen contraris als preceptes legals o estatutaris pels quals es regeixen les fundacions.\nj) Instar judicialment la intervenció temporal i exercitar-la, si s'autoritza, quan s'advertesca una greu irregularitat en la gestió econòmica que pose en perill la subsistència de la fundació o una desviació greu entre els fins fundacionals i l'activitat realitzada, quan l'òrgan de govern de la fundació no atén el requeriment del protectorat que el commina a cessar en aqueixa activitat.\nk) Resoldre les sol·licituds d'autorització per a tots aquells assumptes i actes d'administració i gestió de les fundacions que necessiten la del protectorat, d'acord amb el que disposa i dins dels terminis indicats en la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions.\nl) Reclamar dels patrons la informació que d'acord amb la Llei han de facilitar al protectorat.\nm) Controlar la liquidació del patrimoni de les fundacions i decidir, quan escaiga, la destinació dels béns de la fundació liquidada.\nn) Totes aquelles funcions que estiguen establertes en la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions, o en altres normes.\nArticle dotze. De l'exercici del protectorat\nEl protectorat de la Generalitat Valenciana sobre les fundacions s'exercirà amb el màxim respecte a la independència de funcionament d'aquestes, amb l'únic objectiu de garantir el compliment de la legalitat i dels fins determinats per la voluntat fundacional.\nArticle tretze. Col·laboració del protectorat\nEl protectorat de la Generalitat Valenciana impulsarà i arbitrarà les mesures oportunes perquè les fundacions inscrites com cal en el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana puguen acollir-se als beneficis fiscals a què fa referència el títol II de la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions, i les normes que el despleguen, sempre i quan complesquen els requisits establerts legalment.\nArticle catorze. Col·laboració de la Generalitat Valenciana\nEl protectorat de la Generalitat Valenciana mantindrà degudament informades les conselleries competents per raó de l'activitat que constitueix l'objecte o finalitat de la fundació perquè, d'acord amb les seues competències respectives, exerceixen les funcions de foment, ajuda i coordinació de les fundacions, segons la naturalesa de les seues finalitats.\nOrganització, funcionament i règim jurídic\nArticle quinze. Organització\nL'exercici de les funcions de protectorat pel que fa a les fundacions inscrites en el Registre de Fundacions de la Generalitat Valenciana, a les quals es fa referència en l'article 11, i totes aquelles altres previstes en la legislació vigent, correspon el conseller d'Administració Pública, el qual estarà assistit per la Comissió del Protectorat de la Generalitat Valenciana.\nArticle setze. Comissió del Protectorat de la Generalitat Valenciana\n1. Es crea la Comissió del Protectorat de la Generalitat Valenciana, que estarà presidida pel conseller d'Administració Pública, i actua com a vicepresident el director general de Justícia. També formaran part d'aquesta:\n- Una persona representant de la Conselleria d'Economia i Hisenda, designada pel seu conseller.\n- Una persona representant de la Conselleria de Treball i Afers Socials, designada pel seu conseller.\n- Una persona representant de la Conselleria de Cultura, designada pel seu conseller.\n- Una persona representant de la Conselleria d'Educació i Ciència, designada pel seu conseller.\n- Una persona representant del Consell Jurídic Consultiu de la Generalitat Valenciana, designada pel seu president.\n2. Com a secretari de la Comissió, en funcions de fedatari i assessorament, actuarà, amb veu però sense vot, en les deliberacions de la Comissió, un funcionari designat pel president de la comissió.\n3. Serà preceptiu el dictamen previ de la Comissió per als assumptes previstos en les lletres f), g), h) j) i m), de l'article 11 i en els altres supòsits previstos amb caràcter necessari en la Llei.\n4. Per a la preparació i l'elaboració dels respectius dictàmens i propostes d'acord, la Comissió podrà constituir les subcomissions informatives que considere oportunes.\n5. La Comissió disposarà dels mitjans personals i materials que necessite per al normal exercici de les funcions del protectorat de la Generalitat Valenciana.\nArticle disset. Procediment\nLa tramitació dels expedients que haja de resoldre el protectorat de la Generalitat Valenciana s'ajustarà a les disposicions del procediment administratiu comú, amb les especialitats que s'indiquen en la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions.\nArticle divuit. Recursos\nLes resolucions que adopte el conseller d'Administració Pública esgotaran la via administrativa i, d'acord amb allò disposat en la Llei 30/1994, seran impugnables davant la jurisdicció contenciosa administrativa.\nArticle dinou. Delegació de funcions\nEl conseller d'Administració Pública podrà delegar en el director general de Justícia l'exercici de les funcions que s'indiquen en l'article 11 i retrà compte a la Comissió de les activitats i gestions realitzades.\nLa Conselleria d'Administració Pública procurarà al registre els mitjans tècnics que faciliten la publicitat registral als ciutadans.\nEs dóna una nova redacció als articles 15.6 i 18 del Decret 215/1993, de 23 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es regula l'obra benèfico-social de les caixes d'estalvi amb domicili social a la Comunitat Valenciana:\n«Article 15.6. Competeix a l'Assemblea General de les Caixes d'Estalvis l'aprovació de la creació i dissolució de les fundacions OBS, i dels seus estatuts i modificacions posteriors. Aquests actes hauran de comptar, per a la seua inscripció al Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana, amb l'informe favorable emès per l'Institut Valencià de Finances, el qual el sol·licitarà l'encarregat del registre».\n«Article 18. Supervisió\n1. L'Institut Valencià de Finances, en l'exercici de les seues funcions de control, inspecció i disciplina, vetllarà pel compliment correcte de la normativa en matèria d'obra benèfico-social. Amb aquesta finalitat, podrà recaptar totes aquelles dades o documents que necessite, i també realitzar les inspeccions pertinents de les caixes d'estalvis.\n2. Les decisions, inspeccions, autoritzacions i tots aquells actes que el protectorat de la Generalitat Valenciana haja d'adoptar en relació amb les fundacions OBS o patrocinades per les caixes d'estalvis, requeriran de la inspecció o l'informe previ, segons els casos, de l'Institut Valencià de Finances».\nS'adscriuran a la Conselleria d'Administració Pública els mitjans personals i materials que necessite per a l'exercici de les funcions i competències que en aquest decret s'atribuesquen al Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana i al protectorat de la Generalitat Valenciana, i que actualment es troben adscrits a les conselleries d'Economia i Hisenda, Treball i Afers Socials i Cultura.\nLa Conselleria d'Economia i Hisenda arbitrarà les mesures oportunes per a dur a terme les modificacions pressupostàries que siguen necessàries, de conformitat amb allò disposat en el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, per a garantir el traspàs correcte de mitjans personals i materials.\nUna vegada finalitzat el traspàs de mitjans personals i materials, mitjançant una ordre de la Conselleria d'Administració Pública, es determinarà la data d'inici de les activitats del nou registre i protectorat únics de la Generalitat Valenciana.\nMentre finalitza el procés de traspàs de mitjans personals i materials a la Conselleria d'Administració Pública, i fins a la data d'entrada en funcionament del nou registre i protectorat, continuaran funcionant els actuals registres de fundacions i els serveis de protectorat de cadascuna de les conselleries.\nS'atendrà a allò disposat en la disposició transitòria segona de la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions, quant al període d'adaptació d'estatuts i nova inscripció al registre de la Generalitat Valenciana de les fundacions constituïdes amb anterioritat.\nLes fundacions que tinguen el seu domicili social en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, o que es troben sotmeses a les competències de la Generalitat Valenciana, constituïdes de conformitat amb allò disposat en la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions, o que hagen adaptat els seus estatuts durant el període transitori, al qual es fa referència en les disposicions transitòries tercera i quarta d'aquest decret, seran reinscrites d'ofici en el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana, mitjançant la instrucció del corresponent expedient i amb la audiència prèvia als patrons de les fundacions, d'acord amb allò disposat en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\nIdèntic procediment es tramitarà pel que fa a les fundacions constituïdes o que hagen adaptat els seus estatuts de conformitat amb allò disposat en l'esmentada Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions, amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquest decret.\nQueden derogats els decrets 146/1983, de 21 de novembre, i 15/1991, de 21 de gener, del Govern Valencià, i aquelles disposicions que s'oposen a allò establert en aquest decret.\nEn particular, queden derogats els articles 16 i 17 del Decret 215/1993, de 23 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es regula l'obra benèfico-social de les caixes d'estalvis amb domicili social a la Comunitat Valenciana. No obstant això, conserven la seua vigència, en tot el que no s'opose a aquest decret, totes les altres referències a fundacions OBS contingudes en l'esmentat Decret 215/1993.\nEs faculta el conseller d'Administració Pública perquè dicte quantes disposicions siguen necessàries en desenvolupament d'aquest decret.\nLa Conselleria d'Economia i Hisenda dictarà les disposicions oportunes, pel que fa al règim d'incentius fiscals previstos en el títol II de la Llei 30/1994, de 24 de novembre, de Fundacions, i les normes de desenvolupament que afecten els tributs de la Generalitat Valenciana.


El pont de Sant Joan i els actes multitudinaris associats disparen l’ocupació hotelera - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl pont de Sant Joan i els actes multitudinaris associats disparen l’ocupació hotelera\nTres de cada quatre llits disponibles del mig centenar d’establiments que van obrir el darrer cap de setmana al Principat van rebre turistes\n29/06/2021 (10:59 CET)\nEl pont de Sant Joan i els actes que s’han realitzat durant aquests dies, amb l’Andorra Mountain Music i el certamen esportiu lligat a l’Ironman i els la Volta als Ports han disparat, com es preveia, l’ocupació hotelera. Les millors previsions de la patronal del sector s’han complert amb escreix i tres de cada quatre llits disponibles durant el cap de setmana han estat ocupats. És de llarg el millor registre dels darrers mesos amb el nombre d’hotels oberts més alt.\nDurant la setmana l’ocupació va ser de poc més del 45%, que ja era la xifra més alta de les registrades les darreres setmanes, des de l’obertura d’establiments associats a la Unió Hotelera. La xifra va incrementar-se encara més a partir de dijous, amb l’arribada del pont de Sant Joan i la celebració de múltiples activitats d’assistència multitudinària. Així, durant el cap de setmana, segons les dades fetes públiques per la Unió Hotelera (UH), l’ocupació va ser pràcticament del 75%.\nLa patronal ha informat que durant la setmana passada (del 21 al 27 de juny) hi va haver, entre els associats, 46 establiments oberts, que es van incrementar amb tres més que sols van obrir el cap de setmana. És la xifra més alta d’hotels oberts des de l’estiu passat com a mínim. De fet, la UH preveu una molt bona ocupació els dos propers mesos com a mínim. Si el comportament turístic és el que es projecta, la recuperació econòmica estaria en curs.


Disseny Gràfic i Web a Barcelona | Portafoli\nIdentitat gràfica per aquest grup d’empreses dedicades al menjar ecològic. La empresa matriu Eco d’aqui, desenvolupa varies activitats sempre relacionades amb el menjar ecològic. Per aquesta raó, fem servir dos iconas agafades del logo de la empresa matriu per varies aplicacions Punt vermell amb accent. Aquest simbol es fa servir a totes les webs del grup representant “proximitat”, “local” i “enfasi” Letra “o” amb mosegada. Aquesta composició es fa servir com a favicon i simbol de les...\nVideo creation for french artist Anne Sophie Pinard.\nIdea & modele: Anne Sophie Pinard\nVideo creation: José Navarro\nPhotograph, hands & hair: Bruno Dumas\nMusic: Laura Veirs – Rapture\nImatge gràfica per esdeveniment. La imatge gràfica es basa en l’esfera com a símbol d’una vida en conjunt. El fum en espiral com a símbol de l’efímer. Els colors com a símbol de varietat\nAnunci en premsa espezialitzada\nAquest es un anunci de la Companya de dança contemporanea Alicia Soto – Hojarasca en la revista Artez d’art contemporani. En aquest cartell es promociona un dels seus espectacles: “2 o 3...\nB Tea Dance es un event periódic que proposa ballar els diumenges a la tarde sense drogues ni alcohol.\nAmés de crear l’imatge de l’event, ens vam encarregar també de mantenir la seva pàgina de facebook.\nDisseny web, Impressió, logo\nDisseny de la web de l’artista\nL’important a la web són les imatges de l’obra de l’artista contemporani. Per això, la interfície de la web és mínima i el menys obstructiva possible.\nEl disseny de la web està enfocat a una navegació fàcil per les obres de l’artista.\nS’ha evitat al màxim l’ús de qualsevol adorn superficial. No hi ha vores ni marcs per les imatges. No hi ha cap fons. El fons és blanc. L’únic adorn és la clau vermella que s’obre al desplegament de la informació.\nS’utilitza la font Helvètica. Per als títols s’ha utilitzat la variant Extra lleugera que contribueix a l’objectiu d’una interfície lleugera.\nAprèn a dibuixar en 24 hores\nEl disseny de la web volia ser molt simple. A la pàgina principal d’aquesta web es destaquen les imatges reals dels autoretrats dels alumnes.\nTipografs – maquetació de llibre\nRecopilació dels tipografs més influents de l’historia del disseny gràfic.\nCada capitol está dedicat a un tipograf i es creen jocs tipografics amb una font representativa de aquest autor.


L’IES Porto Cristo dona suport a l’Associacio Asperger de Balears amb la bicicletada i caminada solidària d’enguany – Rellevant.cat\nLa IV Bicicletada Solidària partirà de l’IES Porto Cristo dimecres que ve, dia 28 de març.\nDimecres que ve, dia 28 de març se celebrarà la IV Bicicletada Solidària, que han organitzat els diferents professionals i alumnes de l’IES Porto Cristo, amb la col·laboració del policia tutor, de l’Ajuntament i de les escoles del nucli, que han volgut sumar-se a aquesta iniciativa solidària per donar suport a la feina que fan des de l’Associació Asperger de Balears.\n“En els darrers anys alguns alumnes del centre han estat diagnosticats en Trastorns de l’Espectre Autista (TEA), que és un trastorn mental encara desconegut i ampli que des del sector educatiu hem de conèixer, per això l’equip directiu, el Policia Tutor, el professorat i els alumnes de l’IES Porto Cristo hem volgut unir Esport i Solidaritat, a través d’una bicicletada no competitiva, que hem anomenat ‘Tots som Especials, Tots Ens Ajudam, IV Bicicletada Solidària IES Porto Cristo'”, ha explicat la cap d’estudis del centre, Xisca Bonet.\nA la presentació també hi ha assistit el president de la Junta de Districte de Porto Cristo, Joan Gomila, que ha donat les gràcies a l’institut “per celebrar la quarta edició d’aquesta iniciativa solidària i gràcies també per la tasca de conscienciació que impulsau per donar a conèixer aquests trastorns en l’àmbit educatiu”. El delegat d’Interior, Miquel Perelló; juntament amb els policies tutors de Manacor i Porto Cristo, Llorenç Tortella i Andreu Alba; el director del centre, Pep Barrull; i la presidenta de l’Associació Asperger de Balears, Elisabet Ruiz, també han assistit a la presentació de la IV Bicicletada Solidària de l’IES Porto Cristo. “Estam molt agraïts, no només per l’aportació econòmica fa possible aquesta bicicletada sinó perquè hem pogut fer feina amb els alumnes i per la tasca de sensibilització que ens ha permès fer el centre”, ha explicat Elisabet Ruiz en nom de l’associació. Per part seva el policia tutor Andreu Alba ha volgut agrair “l’esforç de tots els col·laboradors per fer possible tirar endavant aquest projecte perquè és realment tot un poble el que fa feina perquè aquesta iniciativa surti bé”.\nLa síndrome d’Asperger és un trastorn que es caracteritza perquè la persona manifesta interessos limitats o una preocupació inusual amb un objecte o un tema en particular, arribant a excloure altres activitats i temes de conversa. Les persones que ho pateixen solen tenir una intel·ligència normal o lleugerament per sobre de la mitjana, però mostren rutines o rituals repetitius, així com una tendència a parlar de manera massa formal o monòtona i a interpretar figures retòriques i ironies de manera literal. A més a vegades el seu llenguatge corporal és inexistent. També exhibeixen un comportament social i emocionalment inadequat i es mostren incapaços d’interactuar exitosament amb els altres. L’absència d’empatia cap als altres són altres trets característics de la síndrome, que se sol diagnosticar en edat escolar. Per això des de l’IES Porto Cristo insisteixen que “la idea i la principal finalitat de la Bicicletada és que tots aconseguim comprendre una mica la seva forma de pensar, la seva forma de veure la vida que tantes vegades creiem tan diferent sense adonar-nos que en aquesta diferència està la veritable riquesa de les persones”. L’IES Porto Cristo posa en marxa aquesta iniciativa solidària i a la vegada educativa amb la finalitat que els alumnes i professors col·laborin econòmicament i de manera voluntària amb una donació de 3 euros a l’Associació Asperger de Balears. Els alumnes rebran una “xapa solidària” com a símbol de la campanya.\n21 de març de 2018 Ajuntament de Manacor Associacions Deixa un comentari


L'Ajuntament de Gavà impulsa un nou programa per inserir persones en situació d'atur de llarga durada\nL'Ajuntament de Gavà, en col·laboració amb l'Àrea Metropolitana de Barcelona i la coordinació del Consell Comarcal del Baix Llobregat, posa en marxa «A la Feina amb tu», un projecte pioner per ajudar a aquelles persones en situació d'atur de llarga durada a través de la orientació i la inserció laboral. S'espera atendre un total de 60 persones del municipi fins el mes de maig del 2020.\nAquest projecte està destinat a persones en atur d'entre 16 i 64 anys i/o que portin molt de temps sense tenir feina o dedicar-se als estudis, que seguiran un itinerari de 3 fases: en primer lloc, rebran acompanyament personalitzat i participaran en tallers d'habilitats socials; en una segona fase rebran orientació laboral i formació en tècniques ocupacionals; per últim, participaran en activitats de recerca de feina i realitzaran prospeccions a empreses, podent dur a terme pràctiques professionals.\n«A la Feina amb Tu» és un projecte que s'inicia conjuntament en cinc municipis: Gavà, Castelldefels, El Prat, Sant Boi de Llobregat i Viladecans, i s'espera atendre a un total de 400 persones a través dels serveis d'ocupació local. Si el programa té èxit, podrà implantar-se a altres municipis de la comarca del Baix Llobregat.\nTotes les persones interessades en participar poden adreçar-se al Centre de Serveis per a l'Ocupació Rosa Luxembrug de Gavà escrivint un correu a cso@gava.cat o trucant al telèfon 93 263 91 20.


El Cadí La Seu planta cara durant tres quarts però perd el primer partit de les semifinals (78-60)\nUn parcial de 18-0 del Perfumerías ha estat clau ja en el darrer quart del partit\nBarcelonaEl Perfumerías Avenida de Salamanca s'ha endut el primer partit de semifinals contra el Cadí La Seu (78-60). Les catalanes han plantat cara malgrat el bon partit amb les locals de Marta Fernández. Un parcial de 0-6, gràcies a la bona feina de Laura Gil i la belga Ben Hind, ha deixat el primer quart molt igualat (22-21).El Perfumerías ha reaccionat gràcies a Robinson i Marija Rezan, però abans del descans la reacció del Cadí La Seu ha empatat de nou el duel (35-35).\nAl tercer quart, la bona defensa catalana ha donat ales al Cadí, i un triple d'Ana Suárez ha capgirat el marcador (48-50). Però el darrer quart ha estat de clar domini local, amb Paola Ferrari i Leonor Rodríguez clavant triples claus. Un parcial de 18-0 ha sentenciat el matx, tirant pel terra la bona feina dels anteriors quarts.\nLes jugadores locals doncs, han, posat l'1 a 0 en l'eliminatòria. La croata Marija Rezan, amb 20 punts i 12 rebots, ha estat la millor jugadora del matx. Dimecres, a la Seu d'Urgell, les de Miguel Ángel Ortega intentaran impedir l'eliminació. L'altra semifinal, entre l'Uni Girona i el Conquero, començarà diumenge, a la tarda, a Fontajau.\nCadí La Seu Bàsquet femení


Escola Pia de Vilanova: El Jardí dels sentits\nEl projecte del Jardí dels sentits és una proposta que neix a mitjans del curs passat i que veu el seu desenvolupament final en aquest segon trimestre de l’actual curs 2015-2016. És un projecte que neix amb la intenció d’incentivar l’hàbit d’observar la natura a través dels sentits, els olors, els colors i el tacte. A més a més de fomentar actituds de respecte i cura vers el medi ambient. Valors, aquests, que des de la Comissió d’Agenda 21 volem fer present al nostre alumnat. Aquest projecte es concreta amb la construcció d’una zona o espai verd formalitzat per tres jardineres, cada una d’elles amb una tipologia de plantes. Un per les plantes aromàtiques, un segon per les plantes amb flor i per últim plantes carnoses.\nLes jardineres han estat elaborades amb palets; un treball dut a terme pels i per les alumnes de l’aula Oberta, tot polint i decorant la fusta, alhora que ordenant i adaptant l’espai per contenir les torretes. Tot reutilitzant, també, ampolles d’aigua mineral.\nFinalment el Jardí dels sentits resta instal·lat al mur de la Rambla Samà, a tocar de la porta de la sala d’actes del pati petit. El conjunt ha estat decorat amb la col·laboració dels/les alumnes de l’optativa de plàstica de 4t. d’ESO.\nEsperem que tots i totes en puguem gaudir i col·laborar en el seu manteniment diari i, si el projecte arrela, poder ampliar i repartir, per altres punts, més espais verds. Gaudim doncs sensorialment d’aquest nou espai de l’escola.\nVolem agrair la col·laboració en aquest projecte de l’Elena Torrero, de l’Agustí Justo i del Miguel Sánchez, així com l’aportació dels palets per part de la família Farré Cirauqui.